# Euroopa Liidu C 372/2022

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 372 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 65. aastakäik29. september 2022 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 372

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

65. aastakäik29. september 2022

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 372/01 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10436 – MOËT HENNESSY / CAMPARI / CLASS A TANNICO SHAREHOLDERS / TANNICO) (
  1
  ) | 1 |

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2022/C 372/01

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10436 – MOËT HENNESSY / CAMPARI / CLASS A TANNICO SHAREHOLDERS / TANNICO) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 372/02 | Euro vahetuskurss — 28. september 2022 | 2 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2022/C 372/02

Euro vahetuskurss — 28. september 2022

2

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 372/03 | Teade teatavate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta | 3 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 372/04 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni aasta delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 4 |
| 2022/C 372/05 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 15 |
| 2022/C 372/06 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni aasta delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 28 |
| 2022/C 372/07 | Tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punktile a | 40 |

V   Teated

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2022/C 372/03

Teade teatavate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta

3

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2022/C 372/04

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni aasta delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

4

2022/C 372/05

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

15

2022/C 372/06

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni aasta delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

28

2022/C 372/07

Tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punktile a

40

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 29.9.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 372/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 372/1

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.10436 – MOËT HENNESSY / CAMPARI / CLASS A TANNICO SHAREHOLDERS / TANNICO)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 372/01)

20. detsembril 2021 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32021M10436 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32021M10436 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 29.9.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 372/2 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 372/2

---

Euro vahetuskurss (1)

28. september 2022

(2022/C 372/02)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 0,9565 |
| JPY | Jaapani jeen | 138,39 |
| DKK | Taani kroon | 7,4368 |
| GBP | Inglise nael | 0,90268 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,9194 |
| CHF | Šveitsi frank | 0,9437 |
| ISK | Islandi kroon | 139,70 |
| NOK | Norra kroon | 10,4576 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 24,650 |
| HUF | Ungari forint | 411,72 |
| PLN | Poola zlott | 4,8043 |
| RON | Rumeenia leu | 4,9485 |
| TRY | Türgi liir | 17,7311 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,4924 |
| CAD | Kanada dollar | 1,3157 |
| HKD | Hongkongi dollar | 7,5084 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6998 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,3846 |
| KRW | Korea vonn | 1 378,84 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 17,2916 |
| CNY | Hiina jüaan | 6,9199 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5313 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 14 622,96 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,4281 |
| PHP | Filipiini peeso | 56,528 |
| RUB | Vene rubla | |
| THB | Tai baat | 36,687 |
| BRL | Brasiilia reaal | 5,1728 |
| MXN | Mehhiko peeso | 19,5294 |
| INR | India ruupia | 78,2655 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

0,9565

JPY

Jaapani jeen

138,39

DKK

Taani kroon

7,4368

GBP

Inglise nael

0,90268

SEK

Rootsi kroon

10,9194

CHF

Šveitsi frank

0,9437

ISK

Islandi kroon

139,70

NOK

Norra kroon

10,4576

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

24,650

HUF

Ungari forint

411,72

PLN

Poola zlott

4,8043

RON

Rumeenia leu

4,9485

TRY

Türgi liir

17,7311

AUD

Austraalia dollar

1,4924

CAD

Kanada dollar

1,3157

HKD

Hongkongi dollar

7,5084

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6998

SGD

Singapuri dollar

1,3846

KRW

Korea vonn

1 378,84

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

17,2916

CNY

Hiina jüaan

6,9199

HRK

Horvaatia kuna

7,5313

IDR

Indoneesia ruupia

14 622,96

MYR

Malaisia ringit

4,4281

PHP

Filipiini peeso

56,528

RUB

Vene rubla

THB

Tai baat

36,687

BRL

Brasiilia reaal

5,1728

MXN

Mehhiko peeso

19,5294

INR

India ruupia

78,2655

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

V Teated

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 29.9.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 372/3 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 372/3

---

Teade teatavate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta

(2022/C 372/03)

1.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määruse (EL) 2016/1036 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed) (1) artikli 11 lõike 2 kohaselt teatab komisjon, et allpool nimetatud dumpinguvastased meetmed aeguvad tabelis osutatud kuupäeval, kui ei algatata nende läbivaatamist järgmise menetluse kohaselt.

2.   Menetlus

Menetlus

Liidu tootjad võivad esitada kirjaliku taotluse, et meede läbi vaadataks. Taotlus peab sisaldama piisavalt tõendeid selle kohta, et meetmete aeguda laskmine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise. Kui komisjon otsustab asjaomased meetmed läbi vaadata, antakse importijatele, eksportijatele, eksportiva riigi esindajatele ja liidu tootjatele võimalus läbivaatamistaotluses esitatud väiteid täiendada, ümber lükata ja kommenteerida.

3.   Tähtaeg

Tähtaeg

Liidu tootjad võivad eelnevast lähtuvalt esitada alates käesoleva teate avaldamise kuupäevast, kuid mitte hiljem kui kolm kuud enne alljärgnevas tabelis osutatud kuupäeva, kirjaliku läbivaatamistaotluse järgmisel aadressil: European Commission, Directorate-General for Trade (Unit G-1), CHAR 4/39, 1049 Brussels, Belgia (2).

2

| 4. | Käesolev teade avaldatakse vastavalt määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõikele 2.









  Toode | Päritolu- või eksportijariik | Meetmed | Viide | Aegumise kuupäev (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Viinhape | Hiina Rahvavabariik | Dumpinguvastane tollimaks | Komisjoni 28. juuni 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/921, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit viinhappe impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks
  (ELT L 164, 29.6.2018, lk 14) | 30.6.2023 |

4.

Käesolev teade avaldatakse vastavalt määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõikele 2.

Toode

Päritolu- või eksportijariik

Meetmed

Viide

Aegumise kuupäev (3)

3

Viinhape

Hiina Rahvavabariik

Dumpinguvastane tollimaks

Komisjoni 28. juuni 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/921, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit viinhappe impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

(ELT L 164, 29.6.2018, lk 14)

30.6.2023

---

(1)  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

1

(2)  TRADE-Defence-Complaints@ec.europa.eu.

2

(3)  Meede aegub selles veerus nimetatud kuupäeva keskööl (kl 00:00).

3

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 29.9.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 372/4 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 372/4

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni aasta delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2022/C 372/04)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni aasta delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Alsace grand cru Praelatenberg“

PDO-FR-A0381-AM02

Teate esitamise kuupäev: 20.7.2022

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJENDUSED

1.   Lisateave

Tootespetsifikaadi I peatüki II osa punkti 1 lisatakse järgmised kasutatavad nimetused: „Sylvaner“ ja „Pinot noir“ ning nendega seotud viinamarjasordid, vastavalt: „Sylvaner B“ ja „Pinot noir N“.

Lisatud on kasutatav nimetus „Sylvaner“, millega parandatakse tootespetsifikaadi esimeses versioonis sisalduv viga. Kõnealuse esimese versiooni I peatüki X osa punkti 1 alapunktis b on täpsustatud, et lubatud viinamarjasortidest „võib valmistada veine, mida turustatakse vastavate nimetuste all“, kuid vastav kasutuses olev nimetus ei olnud esitatud võimalike kasutatavate nimetuste nimekirjas. Riigisisese otsusega, mis on varasem tootespetsifikaadi esimese versiooni heakskiitmisest, lisati viinamarjasort „Sylvaner B“ päritolunimetusega veinide „Alsace grand cru Zotzenberg“ valmistamiseks lubatud viinamarjasortide hulka, võttes arvesse kohalikke tavasid ja nende veinide tuntust.

Kasutatav nimetus „Pinot noir“ lisati tootespetsifikaati, kuna rahuldati esitatud taotlus punaste vaiksete veinide tunnustamiseks riiklikul tasandil teatud päritolunimetuste „Alsace grand cru“ jaoks. See punase veini tunnustamise taotlus tugineb nimetuste „Alsace grand cru“ tootmiseks ettenähtud kasvatusaladelt saadud viinamarjasordist „Pinot noir N“ valmistatud veinide ajaloole, tuntusele ja omadustele. Viinamarjasort „Pinot noir N“ on ainus viinamarjasort, mida on lubatud kasutada nende punaste veinide valmistamiseks.

Tootespetsifikaadi I peatüki II osa punkti 1 on väikeste marjadega muskaatviinamarjasortide puhul, mida kasutatakse nimetust „Muscat“ kandva veini valmistamiseks, lisatud nimetustesse sõnad „blancs“ (valged) ja „roses“ (roosad), et parandada viga tootespetsifikaadi eelmises versioonis.

Need muudatused ei too kaasa koonddokumendi muutmist.

2.   Tooteliigid

Tootespetsifikaadi I peatüki III osa teksti on muudetud täpsustamaks, et selles tootespetsifikaadis osutatud kontrollitud päritolunimetused ei hõlma enam üksnes valgeid vaikseid veine.

Konkreetselt on nimetatud kontrollitud päritolunimetused „Alsace grand cru“, mis tähistavad valgeid ja punaseid vaikseid veine („Alsace grand cru Hengst“, „Alsace grand cru Kirchberg de Barr“).

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

3.   Geograafiline piirkond

Tootespetsifikaadi I peatüki IV osa punkti 1 on lisatud lõik, mis viitab geograafilise piirkonna riikliku päritolunimetuste instituudi (INAO) pädeva komitee poolse kinnitamise kuupäevadele ning milles näidatakse, et võrdlusalus, mille põhjal määratletakse piirkond sellisel kujul, nagu seda tootespetsifikaadis kirjeldatakse, on 2021. aasta ametlik geograafiline kood. See teave annab piirkonna määratlusele õigusliku aluse.

Viite lisamine 2021. aasta geograafilisele koodile tingib kommuunide nimekirja ajakohastamise. Sellega seoses on välja jäetud Kientzheimi ja Sigolsheimi kommuunid, kuna nende territoorium on nüüdseks ühendatud Kaysersberg Vignoble’i kommuuniga.

Need redaktsioonilised muudatused ei muuda geograafilise piirkonna ulatust.

Punkti 1 on samuti lisatud järgmine teave:

„Geograafilist piirkonda hõlmavate kartograafiliste dokumentidega on võimalik tutvuda riikliku päritolunimetuste instituudi (INAO) veebisaidi vahendusel.

Määratletud piirkonda ainult osaliselt kuuluvate kommuunide omavalitsusse on esitatud kaart, kus määratakse kindlaks geograafilise tootmispiirkonna piir.“

Muudatuse tõttu muudetakse koonddokumendi punkti 6.

4.   Piiritletud kasvatusala

Piiritletud kasvatusala

Tootespetsifikaadi I peatüki IV osa punktis 2 on tehtud järgmised muudatused:

| — | esimesse lõiku on selles sisalduva vea parandamiseks lisatud teave „6. ja 7. september 2006“, mis vastab kuupäevadele, millal pädev riiklik komitee kinnitas piiritletud kasvatusala; |
| --- | --- |

—

esimesse lõiku on selles sisalduva vea parandamiseks lisatud teave „6. ja 7. september 2006“, mis vastab kuupäevadele, millal pädev riiklik komitee kinnitas piiritletud kasvatusala;

| — | teise lõigu sõnastust on muudetud, et võtta arvesse IV osa punktis 1 tehtud muudatusi kommuunide nimedes; |
| --- | --- |

—

teise lõigu sõnastust on muudetud, et võtta arvesse IV osa punktis 1 tehtud muudatusi kommuunide nimedes;

| — | tabeli veergu „Kommuunid“ on ajakohastatud, nii et see vastab IV osa punktis 1 esitatud kommuunide nimedele. |
| --- | --- |

—

tabeli veergu „Kommuunid“ on ajakohastatud, nii et see vastab IV osa punktis 1 esitatud kommuunide nimedele.

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

5.   Vahetus läheduses asuv piirkond

Vahetus läheduses asuv piirkond

Tootespetsifikaadi I peatüki IV osa punkti 3 on muudetud, näitamaks et võrdlusalus, mille põhjal määratletakse piirkond sellisel kujul, nagu seda tootespetsifikaadis kirjeldatakse, on 2021. aasta geograafiline kood. See teave annab piirkonna määratlusele õigusliku aluse.

Viite lisamine 2021. aasta geograafilisele koodile tingib kommuunide nimekirja ajakohastamise. Sellega seoses jäetakse välja Kaysersbergi kommuun ja lisatakse Kaysersberg Vignoble’i kommuun, märkides, et selle kommuuni puhul võetakse arvesse ainult Kaysersbergi delegeeritud kommuuni territooriumi.

Need redaktsioonilised muudatused ei muuda vahetus läheduses asuva piirkonna ulatust.

Muudatuse tõttu muudetakse koonddokumendi punkti 9.

6.   Viinamarjasordid

Viinamarjasordid

Tootespetsifikaadi I peatüki V osa punkti 1 alapunkti a on lisatud sõnarühmad „– valgete veinide puhul:“ ja „– punaste veinide puhul: viinamarjasort „Pinot noir N“, kuna rahuldati esitatud taotlus punaste vaiksete veinide tunnustamiseks riiklikul tasandil teatud päritolunimetuste „Alsace grand cru“ jaoks. Viinamarjasort „Pinot noir N“ on ainus viinamarjasort, mida on lubatud kasutada nende punaste veinide valmistamiseks. Samuti on see ainus viinamarjasort, millest on lubatud valmistada päritolunimetust „Alsace“ kandvat punast veini.

V osa punkti 1 alapunktidesse a, b ja e ning V osa punkti 2 alapunkti b on väikeste marjadega muskaatviinamarjasortide puhul lisatud nimetustesse sõnad „blancs“ (valged) ja „roses“ (roosad), et parandada tootespetsifikaadi eelmises versioonis sisalduv viga.

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

7.   Istutustihedus

Istutustihedus

Tootespetsifikaadi I peatüki VI osa punkti 1 alapunkti a on lisatud sõnarühmad: „Valge veini valmistamiseks“ ja „Punase veini valmistamiseks“, et eristada minimaalseid istutustihedusi sõltuvalt veini värvusest. Esitatud on istutustihedused nimetuste jaoks, mille puhul on võimalik valmistada punaseid veine.

Need täiendused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

Tootespetsifikaadi I peatüki VI osa punkti 1 alapunktis a on täpsustatud kuupäev, mil kohaldatakse eeskirja, mis võimaldab kohandada istutustihedust väljajuurimise teel: „25. oktoober 2011“, asendades sõnastuse „alates käesoleva tootespetsifikaadi heakskiitmise kuupäevast“.

Muudatuse tõttu tuleb muuta koonddokumendi punkti 5.

8.   Viinapuude lõikamise eeskirjad

Viinapuude lõikamise eeskirjad

Tootespetsifikaadi I peatüki VI osa punkti 1 alapunktis b on valgete veinide puhul välja jäetud nõue, mis käsitleb pungade arvu kasvupinna ruutmeetri kohta, kuna see on eri viinamarjasortide puhul erinev, ning on sätestatud ühtne eeskiri, mille kohaselt võib ühel tüvel olla 18 punga.

See muudatus võimaldab ühtlustada Alsace’i piirkonna päritolunimetuste tootespetsifikaate ja hõlbustab kontrollitoiminguid.

Muudetakse koonddokumendi punkti 5.

Lause algusesse lisatakse sõnad „Valgete veinide puhul“, kuna rahuldati esitatud taotlus punaste vaiksete veinide tunnustamiseks riiklikul tasandil teatud päritolunimetuste „Alsace grand cru“ jaoks.

Lisatud on viinapuude lõikamise eeskiri punaste veinide jaoks, lubatud on kuni 14 punga tüve kohta. See arv on väiksem kui valgete veinide tootmise puhul lubatud arv. See eeskiri võimaldab tagada sidususe lubatud saagikuse ja kvaliteetviinamarjade tootmisega.

Viimatinimetatud muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

9.   Viinapuude toestamist ja lehestiku kõrgust käsitlevad eeskirjad

Viinapuude toestamist ja lehestiku kõrgust käsitlevad eeskirjad

Tootespetsifikaadi I peatüki VI osa punkti 1 alapunktis c on välja jäetud nõue, mis käsitleb võrsete toetustraadi maksimaalset kõrgust ning muudetud on toestatud lehestiku kõrguse mõõtmise viisi.

Need muudatused võimaldavad viinapuu kasvamise käigus tuvastada vastavust lehestiku kõrgust käsitlevale nõudele, mida varasemalt võis tuvastada ainult kohustusliku meetodi abil.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

10.   Kasvatusala maksimaalne keskmine koormus

Kasvatusala maksimaalne keskmine koormus

Tootespetsifikaadi I peatüki VI osa punkti 1 alapunktis d on vähendatud kasvatusala maksimaalset keskmist koormust valgete veinide puhul, viies selle 10 000 kilogrammilt hektari kohta 8 500 kilogrammini hektari kohta, mis on vastavuses saagikuse nõude vähendamisega nende veinide puhul.

Määrati kindlaks vastav väärtus punaste veinide jaoks, mis on madalam kui valgete veinide puhul ja mis vastab saagikuse näitajatele nende veinide puhul.

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

11.   Viinamarjade küpsusaste ja minimaalne naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides

Viinamarjade küpsusaste ja minimaalne naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides

Tootespetsifikaadi I peatüki VII osa punkti 2 alapunktis a esitatud tabelit on muudetud, et võtta arvesse taotlust punaste vaiksete veinide tunnustamiseks riiklikul tasandil teatud päritolunimetuste „Alsace grand cru“ jaoks.

Nende nimetusega „Alsace grand cru“ punaste veinide jaoks on määratud kindlaks viinamarjade minimaalne suhkrusisaldus koristamisel ning nende veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides

See teave ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

Valgete veinide puhul on viinamarjade minimaalset suhkrusisaldust suurendatud 2 või 3 grammi võrra veinivirde liitri kohta, et võtta arvesse sama 1 mahuprotsendi suurust erinevust minimaalse naturaalse alkoholisisaldusega mahuprotsentides, mis on esitatud tootespetsifikaadi eelmises versioonis. Nimetuse kaitse- ja haldusasutus otsustas suhkru alkoholiks muutumise arvutuses kasutada valgete veinide puhul väärtust 17 grammi suhkrut alkoholisisalduse 1 mahuprotsendi kohta, samas kui esialgses tootespetsifikaadis kasutati väärtust 16,83. Seda väärtust 17 soovitas riikliku päritolunimetuste instituudi (INAO) pädev komitee tootespetsifikaadi esimese versiooni koostamise ajal.

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

12.   Saagikus

Saagikus

Tootespetsifikaadi I peatüki VIII osa punktides 1 ja 2 on vähendatud saagikuse ja maksimaalse kogusaagikuse väärtusi, et võimaldada kvaliteedi paremat kontrolli seoses valgete veinide ja märget „Vendanges tardives“ (hiline saagikoristus) kandvate valgete veinidega, vastavalt Alsace’i piirkonna nimetuste hierarhilisele korraldusele.

Koonddokumendi punkti 5 muudetakse seoses maksimaalse saagikuse väärtustega (maksimaalne kogusaagikus).

Ilma lisamärketa veinide puhul on lisatud sõnad „Valged veinid“, kuna rahuldati taotlus punaste vaiksete veinide tunnustamiseks riiklikul tasandil teatud päritolunimetuste „Alsace grand cru“ jaoks.

Punaste veinide saagikuse ja maksimaalse kogusaagikuse väärtused määrati kindlaks vastavalt Alsace’i piirkonna nimetuste hierarhilisele korraldusele, seega on need väärtused nende „grand cru“ nimetuste puhul madalamad.

Viimatinimetatud muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

13.   Õun- ja piimhappeline fermentatsioon ja fermenteeritavate suhkrute sisaldus punaste veinide puhul

Õun- ja piimhappeline fermentatsioon ja fermenteeritavate suhkrute sisaldus punaste veinide puhul

Tootespetsifikaadi I peatüki IX osa punkti 1 alapunktis c on täpsustatud, et punaste veinide puhul peab õun- ja piimhappeline fermentatsioon olema lõppenud.

Selle nõude kontrollimiseks on kindlaks määratud, et villimise etapil võib veini õunhappe sisaldus olla kuni 0,4 grammi liitri kohta.

IX osa punkti 1 alapunktis d on määratletud fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus, mis võib pärast fermentatsiooni olla kuni 2 grammi liitri kohta.

Koonddokumenti ei muudeta.

14.   Keeld suurendada punaste veinide puhul minimaalset naturaalset alkoholisisaldust mahuprotsentides

Keeld suurendada punaste veinide puhul minimaalset naturaalset alkoholisisaldust mahuprotsentides

Tootespetsifikaadi I peatüki IX osa punkti 1 alapunktis c on täpsustatud, et punaste veinide puhul ei ole lubatud veinide rikastamine. See veini valmistamise etapil kohaldatav piirang on vastavuses viinamarja tootmiseks kasutatavate kasvatusalade piiritlemise, minimaalse istutustiheduse, viinapuude lõikamise eeskirjade ja saagikuse madalate väärtustega.

Koonddokumenti ei muudeta.

15.   Veinikeldri mahutavus

Veinikeldri mahutavus

Tootespetsifikaadi I peatüki IX osa punkti 1 alapunktis g on vähendatud veinikeldrite mahutavuse arvutamiseks kasutatavat koefitsienti.

Suhe eelmise aasta saagi koguse ja veinikeldrite mahutavuse vahel ei pea olema nii suur.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

16.   Veini valmimise ja tarbijale turustamise kuupäev punaste veinide puhul

Veini valmimise ja tarbijale turustamise kuupäev punaste veinide puhul

Tootespetsifikaadi I peatüki IX osa punktis 2 on määratletud veini laagerdumise minimaalne aeg punaste veinide jaoks, mis peab kestma kuni saagikoristusele järgneva aasta 1. oktoobrini. Viinamarjasordist „Pinot noir N“ valmistatud veinid neil aladel peavad saama laagerduda nõutava minimaalse aja kestel, et tagada nende omaduste nõuetekohane avaldumine.

I peatüki IX osa punkti 5 alapunktis a on märgitud, et pärast laagerdumisetapi lõppemist võib punaseid veine tarbijale turustada alles alates saagikoristusele järgneva aasta 1. oktoobrist.

Need muudatused ei too kaasa koonddokumendi muutmist.

17.   Villitud partiide kontrollimine

Villitud partiide kontrollimine

Tootespetsifikaadi I peatüki IX osa punkti 3 alapunktis b on välja jäetud nõue säilitada kontrollpudeleid villitud partiide kontrollimiseks.

Tegemist on eeskirjaga, mis on üle viidud kontrollikava käigus rakendatavate kontrollimeetmete hulka.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

18.   Villitud veini ladustamine

Villitud veini ladustamine

Tootespetsifikaadi I peatüki IX osa punktis 4 on täpsustatud villitud veini ladustamiskoha omadusi.

See võimaldab ettevõtjatel seda eeskirja paremini kohaldada ja lihtsustab kontrollimist.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

19.   Inimtegurid, mis toetavad seost geograafilise piirkonnaga

Inimtegurid, mis toetavad seost geograafilise piirkonnaga

Tootespetsifikaadi I peatüki X osa punkti 1 alapunkti b teksti on muudetud, et võtta arvesse päritolunimetustega punaste vaiksete veinide „Alsace grand cru Hengst“ ja „Alsace grand cru Kirchberg de Barr“ tunnustamist:

| — | kontrollitud päritolunimetuse „Alsace grand cru Hengst“ kohta on lisatud järgmine teave: punaste veinide tunnustamine 2022. aastal, lubatud on kasutada ainult viinamarjasorti „Pinot noir N“, minimaalne istutustihedus punase veini tootmiseks on 5 500 tüve hektari kohta, veine ei ole lubatud rikastada, veinid peavad laagerduma vähemalt 10 kuud; |
| --- | --- |

—

kontrollitud päritolunimetuse „Alsace grand cru Hengst“ kohta on lisatud järgmine teave: punaste veinide tunnustamine 2022. aastal, lubatud on kasutada ainult viinamarjasorti „Pinot noir N“, minimaalne istutustihedus punase veini tootmiseks on 5 500 tüve hektari kohta, veine ei ole lubatud rikastada, veinid peavad laagerduma vähemalt 10 kuud;

| — | kontrollitud päritolunimetuse „Alsace grand cru Kirchberg de Barr“ kohta on lisatud järgmine teave: punaste veinide tunnustamine 2022. aastal, lubatud on kasutada ainult viinamarjasorti „Pinot noir N“, minimaalne istutustihedus punase veini tootmiseks on 5 000 tüve hektari kohta, veine ei ole lubatud rikastada, veinid peavad laagerduma vähemalt 10 kuud. |
| --- | --- |

—

kontrollitud päritolunimetuse „Alsace grand cru Kirchberg de Barr“ kohta on lisatud järgmine teave: punaste veinide tunnustamine 2022. aastal, lubatud on kasutada ainult viinamarjasorti „Pinot noir N“, minimaalne istutustihedus punase veini tootmiseks on 5 000 tüve hektari kohta, veine ei ole lubatud rikastada, veinid peavad laagerduma vähemalt 10 kuud.

X osa punkti 1 alapunktis b on välja jäetud teave selle kohta, et nende kahe päritolunimetuse tunnistamine hõlmab üksnes valgeid veine, vajaduse korral on teksti parema arusaadavuse huvides lisatud sõnad „valgete veinide puhul“.

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

Väikeste marjadega muskaatviinamarjasortide puhul on lisatud nimetustesse sõnad „blancs“ (valged) ja „roses“ (roosad), et parandada tootespetsifikaadi eelmises versioonis sisalduv viga. Need täiendused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

20.   Veini(de) kirjeldus

Veini(de) kirjeldus

Tootespetsifikaadi I peatüki X osa punkti 2 on lisatud valgete veinide visuaalse aspekti kirjeldus, et neid veine paremini iseloomustada.

Kirjeldatud veinide kahe esimese tüübi puhul: „Need kaht tüüpi veinid on intensiivse väljapeetud värvusega, mis võib ulatuda kuldkollaseni.“

Kirjeldatud veinide kahe viimase tüübi puhul: „Need kaht tüüpi veinid on intensiivse väljapeetud värvusega, mis võib ulatuda merevaigukollaseni.“

Muudetakse koonddokumendi punkti 4.

Punaste veinide puhul on lisatud peamiste organoleptiliste omaduste kirjeldus päritolunimetuste „Alsace grand cru Hengst“ ja „Alsace grand cru Kirchberg de Barr“ jaoks.

Need kirjeldused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

21.   Seos geograafilise piirkonnaga

Seos geograafilise piirkonnaga

Tootespetsifikaadi I peatüki X osa punktis 3 on päritolunimetuse „Alsace grand cru Hengst“ puhul tegureid, mis mõjutavad seost geograafilise piirkonnaga ja veinide omadusi, mida on võimalik kohaldada kõnealuse nimetusega punaste veinide suhtes, täiendatud punaseid veine puudutava eriomase teabega.

Koonddokumenti ei muudeta.

22.   Üleminekumeetmed

Üleminekumeetmed

Tootespetsifikaadi I peatüki XI osa punktis 2 on kooskõlas I peatüki VI osas tehtud muudatustega välja jäetud võrseid toestava traadi maksimaalne kõrgus ning vähendatud on maksimaalset pungade arvu tüve kohta.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

23.   Kohustuslik märge valgete veinide suhkrusisalduse kohta veini märgistusel ja muudel teabekandjatel

Kohustuslik märge valgete veinide suhkrusisalduse kohta veini märgistusel ja muudel teabekandjatel

Tootespetsifikaadi I peatüki XII osa punkti 2 alapunkti d on lisatud uus tekst, millega asendatakse ja muudetakse kohustuslikuks seni vabatahtlik märge suhkrusisalduse kohta vastavalt sätestatule Euroopa määruses 2019-33.

See teave võimaldab tarbijal saada paremini aru veini tüübist.

Seda uut eeskirja ei kohaldata traditsiooniliste märgetega „vendanges tardives“ (hiline saagikoristus) ja „sélection de grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest) varustatud veinide puhul.

Muudetakse koonddokumendi punkti 9.

Algsest alapunktist d saab XII osa punkti 2 alapunkt e.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

24.   Kasvatusala kasutamise eeldeklaratsioon

Kasvatusala kasutamise eeldeklaratsioon

Tootespetsifikaadi II peatüki I osa punkti 1 on lisatud täpsustus eeskirjadesse, mis käsitlevad kasvatusala kasutamise eeldeklaratsiooni, mille ettevõtja esitab päritolunimetuste „Alsace grand cru“ kaitse- ja haldusasutusele juhul, kui ta loobub selle nimetuse tootmisest.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

KOONDDOKUMENT

1.   Nimetus(ed)

Nimetus(ed)

Alsace grand cru Praelatenberg

2.   Geograafilise tähise tüüp:

Geograafilise tähise tüüp:

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

4.   Veini(de) kirjeldus

Veini(de) kirjeldus

LÜHIKIRJELDUS

Tegemist on vaiksete valgete veinidega.

Veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides on 12,5 % viinamarjasortide „Gewurztraminer Rs“ ja „Pinot gris G“ puhul ning 11 % muude viinamarjasortide puhul. Pärast rikastamist ei tohi veinide alkoholisisaldus ületada 15 mahuprotsenti viinamarjasortide „Gewurztraminer Rs“ ja „Pinot gris G“ puhul ning 14 mahuprotsenti muude viinamarjasortide puhul.

Muud analüütilised omadused vastavad liidu õigusnormidega sätestatud väärtustele.

Tegemist on väga hästi säilivate valgete veinidega, mida iseloomustab värskus, mis põhineb domineerival viinhappest tuleneval happesusel koos kõrge küpsusastmega viinamarjade kasutamisega. Nimetusele võib lisada kasutatavaid nimetusi, kui veinid on valmistatud üksnes viinamarjasortidest, mis on määratud kasutamiseks asjaomase nimetuse all. Tegemist on tugevate ja rikkalike maitseomadustega ning tugeva ja paljude nüanssidega lõhnaomadustega veinidega. Veinidel on pikk järelmaitse, mis muutub aja jooksul rikkalikumaks.

Eristatakse järgmisi veine: kuivad, mineraalsed veinid; aromaatsed, puuviljalised, rasked, rikkaliku maitsega veinid. Need kaht tüüpi veinid on intensiivse väljapeetud värvusega, mis võib ulatuda kuldkollaseni.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | milliekvivalentides liitri kohta |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

milliekvivalentides liitri kohta

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

2.   Märkega „Vendanges tardives“ (hiline saagikoristus) varustatud päritolunimetusega veinid

Märkega „Vendanges tardives“ (hiline saagikoristus) varustatud päritolunimetusega veinid

LÜHIKIRJELDUS

Veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides on 16 % viinamarjasortide „Gewurztraminer Rs“ ja „Pinot gris G“ puhul ning 14,5 % muude viinamarjasortide puhul.

Muud analüütilised omadused vastavad liidu õigusnormidega sätestatud väärtustele.

Märkega „vendanges tardives“ varustatud veinidel on sageli väga eksootilised lõhna- ja maitseomadused, mis meenutavad kuumtöödeldud puuvilju ja millel on värske järelmaitse. Nende kontsentratsioon on kõrgem ning lõhn ja maitse püsivamad. Need veinid on intensiivse väljapeetud värvusega, mis võib ulatuda merevaigukollaseni.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | milliekvivalentides liitri kohta |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

milliekvivalentides liitri kohta

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

3.   Märkega „sélection de grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest) varustatud päritolunimetusega veinid

Märkega „sélection de grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest) varustatud päritolunimetusega veinid

LÜHIKIRJELDUS

Veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides on 18,2 % viinamarjasortide „Gewurztraminer Rs“ ja „Pinot gris G“ puhul ning 16,4 % muude viinamarjasortide puhul.

Muud analüütilised omadused vastavad liidu õigusnormidega sätestatud väärtustele.

Märkega „sélection de grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest) varustatud veinid on kontsentreeritumad, tugevama maitsega, neil on sageli puuviljade viljaliha lõhna- ja maitseomadused. Nende kontsentratsioon on kõrgem ning lõhn ja maitse püsivamad. Need veinid on intensiivse väljapeetud värvusega, mis võib ulatuda merevaigukollaseni.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | milliekvivalentides liitri kohta |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

milliekvivalentides liitri kohta

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

Veinivalmistustavad

5.1.   Veinivalmistuse eritavad

Veinivalmistuse eritavad

1.   Kasvatusviisid: istutustihedus

Kasvatusviisid: istutustihedus

Viljelustavad

Viinapuude minimaalne istutustihedus on 4 500 taime hektari kohta.

Viinapuude ridade maksimaalne vahekaugus on 2 meetrit.

Viinapuude vahekaugus reas jääb vahemikku 0,75–1,50 m.

Alates 25. oktoobrist 2011 ei või ridade väljajuurimisel kasvatusalal jääda viinapuude ridade vahe suuremaks kui 3 meetrit.

2.   Kasvatusviisid: viinapuude lõikamise eeskirjad

Kasvatusviisid: viinapuude lõikamise eeskirjad

Viljelustavad

Viinapuud lõigatakse ühe- või kaheõlalise Guyot’ vormi järgi, jättes iga tüve kohta kuni 18 punga.

3.   Saagikoristus

Saagikoristus

Viljelustavad

Veinid valmistatakse käsitsi korjatud viinamarjadest.

4.   Minimaalse naturaalse alkoholisisalduse mahuprotsentides suurendamine

Minimaalse naturaalse alkoholisisalduse mahuprotsentides suurendamine

Veinivalmistuse eritavad

Minimaalset naturaalset alkoholisisaldust mahuprotsentides ei või suurendada rohkem kui:

0,5 mahuprotsendi võrra veinide puhul, mis on valmistatud viinamarjasortidest „Gewurztraminer B“ ja „Pinot gris G“,

1,5 mahuprotsendi võrra muudest viinamarjasortidest valmistatud veinide puhul.

Veinide puhul, millele võib lisada märke „vendanges tardives“ (hiline saagikoristus) või „sélection de grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest), ei ole lubatud kasutada rikastamist.

5.   Veini valmistamine

Veini valmistamine

Veinide valmistamisel kohaldatav piirang

Puutükkide kasutamine on keelatud.

6.   Veini laagerdumine

Veini laagerdumine

Veinivalmistuse eritavad

Veinid peavad laagerduma vähemalt saagikoristusele järgneva aasta 1. juunini.

Veinid, millele võib lisada märke „vendanges tardives“(hiline saagikoristus) või „sélection de grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest), peavad laagerduma vähemalt saagikoristusele järgneva teise aasta 1. juunini.

5.2.   Maksimaalne saagikus

Maksimaalne saagikus

1.   Saagikus – päritolunimetusega veinid koos märkega „vendanges tardives“ (hiline saagikoristus) või ilma selleta

Saagikus – päritolunimetusega veinid koos märkega „vendanges tardives“ (hiline saagikoristus) või ilma selleta

60 hektoliitrit hektari kohta

2.   Saagikus – päritolunimetusega veinid märkega „sélection de grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest)

Saagikus – päritolunimetusega veinid märkega „sélection de grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest)

48 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarjade korjamine ja pressimine ning veini valmistamine ja laagerdumine toimub järgmiste kommuunide territooriumil 2021. aasta ametliku geograafilise koodi alusel:

| — | Haut-Rhini departemang: Täielikult hõlmatud kommuunid: Ammerschwihr, Beblenheim, Bennwihr, Bergheim, Bergholtz, Eguisheim, Gueberschwihr, Guebwiller, Hattstatt, Hunawihr, Ingersheim, Katzenthal, Mittelwihr, Niedermorschwihr, Orschwihr, Pfaffenheim, Ribeauvillé, Riquewihr, Rodern, Rouffach, Saint-Hippolyte, Soultzmatt, Thann, Turckheim, Vieux-Thann, Voegtlinshoffen, Westhalten, Wettolsheim, Wintzenheim, Wuenheim, Zellenberg. |
| --- | --- |

—

Haut-Rhini departemang: Täielikult hõlmatud kommuunid: Ammerschwihr, Beblenheim, Bennwihr, Bergheim, Bergholtz, Eguisheim, Gueberschwihr, Guebwiller, Hattstatt, Hunawihr, Ingersheim, Katzenthal, Mittelwihr, Niedermorschwihr, Orschwihr, Pfaffenheim, Ribeauvillé, Riquewihr, Rodern, Rouffach, Saint-Hippolyte, Soultzmatt, Thann, Turckheim, Vieux-Thann, Voegtlinshoffen, Westhalten, Wettolsheim, Wintzenheim, Wuenheim, Zellenberg.

Osaliselt hõlmatud kommuunid: Kaysersberg Vignoble, üksnes Kientzheimi ja Sigolsheimi delegeeritud kommuunide territooriumi ulatuses.

| — | Bas-Rhini departemang: Andlau, Barr, Bergbieten, Blienschwiller, Dahlenheim, Dambach-la-Ville, Eichhoffen, Kintzheim, Marlenheim, Mittelbergheim, Molsheim, Nothalten, Scharrachbergheim-Irmstett, Wolxheim. |
| --- | --- |

—

Bas-Rhini departemang: Andlau, Barr, Bergbieten, Blienschwiller, Dahlenheim, Dambach-la-Ville, Eichhoffen, Kintzheim, Marlenheim, Mittelbergheim, Molsheim, Nothalten, Scharrachbergheim-Irmstett, Wolxheim.

Määratletud piirkonda ainult osaliselt kuuluvate kommuunide omavalitsusse on esitatud kaart, kus määratakse kindlaks geograafilise tootmispiirkonna piir.

Geograafilist piirkonda hõlmavate kartograafiliste dokumentidega on võimalik tutvuda riikliku päritolunimetuste instituudi (INAO) veebisaidi vahendusel.

7.   Veiniviinamarjasort / veiniviinamarjasordid

Veiniviinamarjasort / veiniviinamarjasordid

| | Gewurztraminer Rs |
| --- | --- |

Gewurztraminer Rs

| | Muscat Ottonel B – Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat Ottonel B – Muscat, Moscato

| | Muscat à petits grains blancs B – Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat à petits grains blancs B – Muscat, Moscato

| | Muscat à petits grains roses Rs – Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat à petits grains roses Rs – Muscat, Moscato

| | Pinot gris G |
| --- | --- |

Pinot gris G

| | Riesling B |
| --- | --- |

Riesling B

8.   Seos(t)e kirjeldus

Seos(t)e kirjeldus

Tuginedes Alsace’i viinamarjaistandusi iseloomustavatele soodsatele kohalikele ilmastikuoludele, kasutatakse kontrollitud päritolunimetusega veini „Alsace grand cru Praelatenberg“ puhul üht parimatest asukohtadest. Veinikasvatusala asub maalilisel Alsace’i piirkonna maastikul, seal on võimalik valmistada tuhande eri nüansiga väljendusrikkaid veine, millel on iseloomulikud omadused ja kordumatu isikupära.

Valdavalt gneissist koosnev aluspinnas annab veinidele nende kristallilise mineraalsuse ja värskuse.

Hooajajärgse perioodi väga head ilmastikutingimused, mis soodustavad suhkru kontsentratsiooni suurenemist enne koristust ja väärishallituse väljakujunemist, võimaldavad valmistada veini üleküpsenud viinamarjadest.

Tootespetsifikaadis määratletud laagerdumine võimaldab veine täiustada.

Kohaldades rangeid tootmiseeskirju, nagu viinapuude suure lehepinna hoidmine ja käsitsi toimuv saagikoristus, säilitavad Alsace’i piirkonna viinamarjakasvatajad rikkaliku maitse ja pika säilivusaja poolest hinnatud veinide eristatavad omadused.

Tegemist on selle piirkonna eriti kvaliteetsete veinidega. Tegemist on veinidega, mida hinnatakse kõrgemalt kui veine, millel on kontrollitud päritolunimetus „Alsace“.

9.   Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Vahetus läheduses asuv piirkond, mis on määratletud viinamarjade pressimise, veini valmistamise ja valmimise erandina, hõlmab järgmiste kommuunide territooriumi vastavalt 2021. aasta ametlikule geograafilisele koodile:

| — | Haut-Rhini departemang: Täielikult hõlmatud kommuunid: Bergholtz-Zell, Berrwiller, Buhl, Cernay, Colmar, Gundolsheim, Hartmanswiller, Herrlisheim, Houssen, Husseren-les-Châteaux, Jungholtz, Leimbach, Obermorschwihr, Osenbach, Ostheim, Rorschwihr, Soultz, Steinbach, Uffholtz, Walbach, Wattwiller, Wihr-au-Val, Zimmerbach. |
| --- | --- |

—

Haut-Rhini departemang: Täielikult hõlmatud kommuunid: Bergholtz-Zell, Berrwiller, Buhl, Cernay, Colmar, Gundolsheim, Hartmanswiller, Herrlisheim, Houssen, Husseren-les-Châteaux, Jungholtz, Leimbach, Obermorschwihr, Osenbach, Ostheim, Rorschwihr, Soultz, Steinbach, Uffholtz, Walbach, Wattwiller, Wihr-au-Val, Zimmerbach.

Osaliselt hõlmatud kommuunid: Kaysersberg Vignoble, üksnes Kaysersbergi delegeeritud kommuuni territooriumi ulatuses.

| — | Bas-Rhini departemang: Albé, Avolsheim, Balbronn, Bernardswiller, Bernardvillé, Bischoffsheim, Boersch, Bourgheim, Châtenois, Cleebourg, Dachstein, Dangolsheim, Dieffenthal, Dorlisheim, Epfig, Ergersheim, Ernolsheim- Bruche, Fessenheim-le-Bas, Flexbourg, Furdenheim, Gertwiller, Gimbrett-Berstett, Goxwiller, Heiligenstein, Itterswiller, Kienheim, Kirchheim, Kuttolsheim, Mittelhausen, Mutzig, Nordheim, Oberhoffen-les-Wissenbourg, Obernai, Odratzheim, Orschwiller, Osthoffen, Ottrott, Petersbach, Reichsfeld, Riedseltz, Rosenwiller, Rosheim, Rott, Saint-Nabor, Saint-Pierre, Scherwiller, Seebach, Soultz-les-Bains, Steinseltz, Stotzheim, Strasbourg, Traenheim, Villé, Wangen, Westhoffen, Wissembourg, Zellwiller. |
| --- | --- |

—

Bas-Rhini departemang: Albé, Avolsheim, Balbronn, Bernardswiller, Bernardvillé, Bischoffsheim, Boersch, Bourgheim, Châtenois, Cleebourg, Dachstein, Dangolsheim, Dieffenthal, Dorlisheim, Epfig, Ergersheim, Ernolsheim- Bruche, Fessenheim-le-Bas, Flexbourg, Furdenheim, Gertwiller, Gimbrett-Berstett, Goxwiller, Heiligenstein, Itterswiller, Kienheim, Kirchheim, Kuttolsheim, Mittelhausen, Mutzig, Nordheim, Oberhoffen-les-Wissenbourg, Obernai, Odratzheim, Orschwiller, Osthoffen, Ottrott, Petersbach, Reichsfeld, Riedseltz, Rosenwiller, Rosheim, Rott, Saint-Nabor, Saint-Pierre, Scherwiller, Seebach, Soultz-les-Bains, Steinseltz, Stotzheim, Strasbourg, Traenheim, Villé, Wangen, Westhoffen, Wissembourg, Zellwiller.

Pakendamine geograafilises piirkonnas

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

pakendamine määratletud geograafilises piirkonnas

Tingimuse kirjeldus

Veinid villitakse „Vin du Rhin“ tüüpi pudelitesse, mis vastavad 20. mai 1955. aasta dekreedi nr 55-673, 13. mai 1959. aasta määruse ja 19. märtsi 1963. aasta dekreedi sätetele, muud tüüpi pudelite kasutamine ei ole lubatud.

Alates 5. juulist 1972 peavad veinid olema pudelitesse villitud Bas-Rhini ja Haut-Rhini departemangudes, kasutades „Vin du Rhin“ tüüpi pudeleid, mida on kirjeldatud 1955. aasta dekreedis.

Aastakäigu märkimine

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Aastakäigu teave tuleb esitada koos nimetusega ning see peab olema saagi- ja varude deklaratsioonidel, saatedokumentidel, kuulutustes, teabeprospektidel, etikettidel, arvetel ning mis tahes pakenditel.

Kasutusnimetus

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kontrollitud päritolunimetusele võib lisada ühe kasutusel olevatest nimetustest, kui veinid on valmistatud üksnes viinamarjasortidest, mis on määratud kasutamiseks asjaomase nimetuse all.

Kahe või enama kasutatava nimetuse esitamine samal etiketil ei ole lubatud.

Kõnealused kasutusel olevad nimetused on järgmised:

| | Gewurztraminer, |
| --- | --- |

Gewurztraminer,

| | Muscat, |
| --- | --- |

Muscat,

| | Muscat Ottonel, |
| --- | --- |

Muscat Ottonel,

| | Pinot gris, |
| --- | --- |

Pinot gris,

| | Riesling. |
| --- | --- |

Riesling.

Traditsioonilised märked „vendanges tardives“ (hiline saagikoristus) ja „sélection de grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest)

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Veinide puhul, millele võib lisada märke „vendanges tardives“ (hiline saagikoristus) või „sélection de grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest), tuleb ära näidata:

| — | aastakäik, |
| --- | --- |

—

aastakäik,

| — | üks kasutusnimetus. |
| --- | --- |

—

üks kasutusnimetus.

Märge suhkrusisalduse kohta

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Valgeid veine, millele on käesoleva tootespetsifikaadi järgi antud üks 51st kontrollitud päritolunimetusest „Alsace Grand Cru – asukoht“, välja arvatud märkega „Vendanges Tardives“ (hiline saagikoristus) või „Sélection de Grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest) varustatud veinid, ja mida esitletakse selle nimetuse all, ei saa avalikult pakkuda, transportida, müügiks pakkuda ega müüa, kui reklaamides, etikettidel, arvetel või mis tahes pakenditel puudub selgelt nähtavate tähtedega märge suhkrusisalduse kohta, nagu on määratletud Euroopa õigusaktides.

Link tootespetsifikaadile

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-4cec3ff9-abd4-4253-a1db-245ddd809faa

---

(1)  ELT L 9, 11.1.2019, lk 2

1

---

| 29.9.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 372/15 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 372/15

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2022/C 372/05)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Alsace grand cru Hengst“

PDO-FR-A0376-AM02

Teate esitamise kuupäev: 20.7.2022

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJENDUSED

1.   Lisateave

Tootespetsifikaadi I peatüki II osa punkti 1 lisatakse järgmised kasutatavad nimetused: „Sylvaner“ ja „Pinot noir“ ning nendega seotud viinamarjasordid, vastavalt: „Sylvaner B“ ja „Pinot noir N“.

Lisatud on kasutatav nimetus „Sylvaner“, millega parandatakse tootespetsifikaadi esimeses versioonis sisalduv viga. Kõnealuse esimese versiooni I peatüki X osa punkti 1 alapunktis b on täpsustatud, et lubatud viinamarjasortidest „võib valmistada veine, mida turustatakse vastavate nimetuste all“, kuid vastav kasutuses olev nimetus ei olnud esitatud võimalike kasutatavate nimetuste nimekirjas. Riigisisese otsusega, mis on varasem tootespetsifikaadi esimese versiooni heakskiitmisest, lisati viinamarjasort „Sylvaner B“ päritolunimetusega veinide „Alsace grand cru Zotzenberg“ valmistamiseks lubatud viinamarjasortide hulka, võttes arvesse kohalikke tavasid ja nende veinide tuntust.

See muudatus ei too kaasa koonddokumendi muutmist.

Lisati kasutusel olev nimetus „Pinot noir“, kuna selle päritolunimetuse puhul rahuldati esitatud taotlus punaste vaiksete veinide tunnustamiseks riiklikul tasandil. See taotlus tunnustada üht punast veini nimetuse „Alsace grand cru Hengst“ all põhineb selle nimetusega „Alsace grand cru“ – mida algselt tunnustati ainult valgete veinide puhul – veinide tootmiseks ette nähtud kasvatusaladelt saadud viinamarjasordist „Pinot noir N“ valmistatud veinide ajalool, tuntusel ja omadustel.

Viinamarjasort „Pinot noir N“ on ainus viinamarjasort, mida on lubatud kasutada nende punaste veinide valmistamiseks.

Muudatuse tõttu tuleb muuta koonddokumendi punkti 9.

Tootespetsifikaadi I peatüki II osa punkti 1 on väikeste marjadega muskaatviinamarjasortide puhul, mida kasutatakse nimetust „Muscat“ kandva veini valmistamiseks, lisatud nimetustesse sõnad „blancs“ (valged) ja „roses“ (roosad), et parandada viga tootespetsifikaadi eelmises versioonis.

See muudatus ei too kaasa koonddokumendi muutmist.

2.   Toote liik

Tootespetsifikaadi I peatüki III osa teksti on muudetud täpsustamaks, et selles tootespetsifikaadis osutatud kontrollitud päritolunimetused ei hõlma enam üksnes valgeid vaikseid veine.

Nimetatud on kontrollitud päritolunimetus „Alsace grand cru“, mis tähistab valgeid ja punaseid vaikseid veine („Alsace grand cru Hengst“, „Alsace grand cru Kirchberg de Barr“).

Muudetud on koonddokumendi mitut osa, eelkõige punkti 4, kuna seoses nimetusega „Alsace grand cru Hengst“ on tunnustatud punaseid vaikseid veine.

3.   Geograafiline piirkond

Tootespetsifikaadi I peatüki IV osa punkti 1 on lisatud lõik, mis viitab geograafilise piirkonna riikliku päritolunimetuste instituudi (INAO) pädeva komitee poolse kinnitamise kuupäevadele ning milles näidatakse, et võrdlusalus, mille põhjal määratletakse piirkond sellisel kujul, nagu seda tootespetsifikaadis kirjeldatakse, on 2021. aasta ametlik geograafiline kood. See teave annab piirkonna määratlusele õigusliku aluse.

Viite lisamine 2021. aasta geograafilisele koodile tingib kommuunide nimekirja ajakohastamise. Sellega seoses on välja jäetud Kientzheimi ja Sigolsheimi kommuunid, kuna nende territoorium on nüüdseks ühendatud Kaysersberg Vignoble’i kommuuniga.

Need redaktsioonilised muudatused ei muuda geograafilise piirkonna ulatust.

Punkti 1 on samuti lisatud järgmine teave:

„Geograafilist piirkonda hõlmavate kartograafiliste dokumentidega on võimalik tutvuda riikliku päritolunimetuste instituudi (INAO) veebisaidi vahendusel.

Määratletud piirkonda ainult osaliselt kuuluvate kommuunide omavalitsusse on esitatud kaart, kus määratakse kindlaks geograafilise tootmispiirkonna piir.“

Muudatuse tõttu tuleb muuta koonddokumendi punkti 6.

4.   Piiritletud kasvatusala

Piiritletud kasvatusala

Tootespetsifikaadi I peatüki IV osa punktis 2 on tehtud järgmised muudatused:

| — | esimest lõiku on parandatud ja sellesse on lisatud teave „6. ja 7. september 2006“ ehk kuupäevad, mil pädev riiklik komitee kinnitas piiritletud kasvatusala; |
| --- | --- |

—

esimest lõiku on parandatud ja sellesse on lisatud teave „6. ja 7. september 2006“ ehk kuupäevad, mil pädev riiklik komitee kinnitas piiritletud kasvatusala;

| — | teise lõigu sõnastust on muudetud, et võtta arvesse IV osa punktis 1 tehtud muudatusi kommuunide nimedes; |
| --- | --- |

—

teise lõigu sõnastust on muudetud, et võtta arvesse IV osa punktis 1 tehtud muudatusi kommuunide nimedes;

| — | tabeli veergu „Kommuunid“ on ajakohastatud, nii et see vastab IV osa punktis 1 esitatud kommuunide nimedele. |
| --- | --- |

—

tabeli veergu „Kommuunid“ on ajakohastatud, nii et see vastab IV osa punktis 1 esitatud kommuunide nimedele.

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

5.   Vahetus läheduses asuv piirkond

Vahetus läheduses asuv piirkond

Tootespetsifikaadi I peatüki IV osa punkti 3 on muudetud, näitamaks et võrdlusalus, mille põhjal määratletakse piirkond sellisel kujul, nagu seda tootespetsifikaadis kirjeldatakse, on 2021. aasta geograafiline kood. See teave annab piirkonna määratlusele õigusliku aluse.

Viite lisamine 2021. aasta geograafilisele koodile tingib kommuunide nimekirja ajakohastamise. Sellega seoses jäetakse välja Kaysersbergi kommuun ja lisatakse Kaysersberg Vignoble’i kommuun, märkides, et selle kommuuni puhul võetakse arvesse ainult Kaysersbergi delegeeritud kommuuni territooriumi.

Need redaktsioonilised muudatused ei muuda vahetus läheduses asuva piirkonna ulatust.

Muudatuse tõttu tuleb muuta koonddokumendi punkti 9.

6.   Viinamarjasordid

Viinamarjasordid

Tootespetsifikaadi I peatüki V osa punkti 1 alapunkti a on lisatud sõnarühmad „– valgete veinide puhul:“ ja „– punaste veinide puhul: viinamarjasort „Pinot noir N“, kuna rahuldati esitatud taotlus punaste vaiksete veinide tunnustamiseks riiklikul tasandil teatud päritolunimetuste „Alsace grand cru“ jaoks. Viinamarjasort „Pinot noir N“ on ainus viinamarjasort, mida on lubatud kasutada nende punaste veinide valmistamiseks. Samuti on see ainus viinamarjasort, millest on lubatud valmistada päritolunimetust „Alsace“ kandvat punast veini.

Koonddokumenti on lisatud veiniviinamarjasort 'Pinot noir N'.

V osa punkti 1 alapunktidesse a, b ja e ning V osa punkti 2 alapunkti b on väikeste marjadega muskaatviinamarjasortide puhul lisatud nimetustesse sõnad „blancs“ (valged) ja „roses“ (roosad), et parandada tootespetsifikaadi eelmises versioonis sisalduv viga.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

7.   Istutustihedus

Istutustihedus

Tootespetsifikaadi I peatüki VI osa punkti 1 alapunkti a on lisatud sõnarühmad: „Valge veini valmistamiseks“ ja „Punase veini valmistamiseks“, et eristada minimaalset istutustihedust olenevalt veini värvusest. Esitatud on istutustihedused nimetuste jaoks, mille puhul on võimalik valmistada punaseid veine.

Lisatud on järgmine lause: „Kontrollitud päritolunimetusega „Alsace grand cru Hengst“ punaste veinide tootmiseks ette nähtud viinapuude minimaalne istutustihedus on 5 500 puud hektari kohta.“

Muudetud on koonddokumendi punkti 5.

Tootespetsifikaadi I peatüki VI osa punkti 1 alapunktis a on täpsustatud kuupäev, mil kohaldatakse eeskirja, mis võimaldab kohandada istutustihedust väljajuurimise teel: „25. oktoober 2011“, millega asendatakse tekst „alates käesoleva tootespetsifikaadi heakskiitmise kuupäevast“.

Muudatuse tõttu tuleb muuta koonddokumendi punkti 5.

8.   Viinapuude lõikamise eeskirjad

Viinapuude lõikamise eeskirjad

Tootespetsifikaadi I peatüki VI osa punkti 1 alapunktist b on valgete veinide puhul välja jäetud nõue, mis käsitleb pungade arvu kasvupinna ruutmeetri kohta, kuna see oli eri viinamarjasortide puhul erinev, ning on sätestatud ühtne eeskiri, mille kohaselt võib ühel tüvel olla 18 punga.

See muudatus võimaldab ühtlustada Alsace’i piirkonna päritolunimetuste tootespetsifikaate ja hõlbustab kontrollitoiminguid.

Lause algusesse lisatakse sõnad „Valgete veinide puhul“, kuna rahuldati esitatud taotlus punaste vaiksete veinide tunnustamiseks riiklikul tasandil teatud päritolunimetuste „Alsace grand cru“ jaoks.

Lisatud on viinapuude lõikamise eeskiri punaste veinide jaoks, lubatud on kuni 14 punga tüve kohta. See arv on väiksem kui valgete veinide tootmise puhul lubatud arv. See eeskiri võimaldab tagada sidususe lubatud saagikuse ja kvaliteetviinamarjade tootmisega.

Muudetakse koonddokumendi punkti 5.

9.   Viinapuude toestamist ja lehestiku kõrgust käsitlevad eeskirjad

Viinapuude toestamist ja lehestiku kõrgust käsitlevad eeskirjad

Tootespetsifikaadi I peatüki VI osa punkti 1 alapunktist c on välja jäetud nõue, mis käsitleb võrsete toetustraadi maksimaalset kõrgust, ning muudetud on toestatud lehestiku kõrguse mõõtmise viisi.

Need muudatused võimaldavad viinapuu kasvamise käigus tuvastada vastavust lehestiku kõrgust käsitlevale nõudele, mida varasemalt võis tuvastada ainult kohustusliku meetodi abil.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

10.   Kasvatusala maksimaalne keskmine koormus

Kasvatusala maksimaalne keskmine koormus

Tootespetsifikaadi I peatüki VI osa punkti 1 alapunktis d on vähendatud kasvatusala maksimaalset keskmist koormust valgete veinide puhul, viies selle 10 000 kilogrammilt hektari kohta 8 500 kilogrammini hektari kohta, mis on vastavuses saagikuse nõude vähendamisega nende veinide puhul.

Määrati kindlaks vastav väärtus punaste veinide jaoks, mis on madalam kui valgete veinide puhul ja mis vastab saagikuse näitajatele nende veinide puhul.

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

11.   Viinamarjade küpsusaste ja minimaalne naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides

Viinamarjade küpsusaste ja minimaalne naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides

Tootespetsifikaadi I peatüki VII osa punkti 2 alapunktis a esitatud tabelit on muudetud, et võtta arvesse taotlust punaste vaiksete veinide tunnustamiseks riiklikul tasandil teatud päritolunimetuste „Alsace grand cru“ jaoks.

Nimetuse „Alsace grand cru Hengst“ määrati viinamarjade minimaalseks suhkrusisalduseks korjamisel 216 grammi liitri virde kohta „Pinot noir N“ puhul. Minimaalseks naturaalseks alkoholisisalduseks määrati 12,5 mahuprotsenti.

Viimase märkega on muudetud koonddokumendi punkti 4.

Valgete veinide puhul on viinamarjade minimaalset suhkrusisaldust suurendatud 2 või 3 grammi võrra veinivirde liitri kohta, et võtta arvesse sama 1 mahuprotsendi suurust erinevust minimaalse naturaalse alkoholisisaldusega mahuprotsentides, mis on esitatud tootespetsifikaadi eelmises versioonis. Nimetuse kaitse- ja haldusasutus otsustas suhkru alkoholiks muutumise arvutuses kasutada valgete veinide puhul väärtust 17 grammi suhkrut alkoholisisalduse 1 mahuprotsendi kohta, samas kui esialgses tootespetsifikaadis kasutati väärtust 16,83. Seda väärtust 17 soovitas riikliku päritolunimetuste instituudi (INAO) pädev komitee tootespetsifikaadi esimese versiooni koostamise ajal.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

12.   Saagikus

Saagikus

Tootespetsifikaadi I peatüki VIII osa punktides 1 ja 2 on vähendatud saagikuse ja maksimaalse kogusaagikuse väärtusi, et võimaldada kvaliteedi paremat kontrolli seoses valgete veinide ja märget „Vendanges tardives“ (hiline saagikoristus) kandvate valgete veinidega, vastavalt Alsace’i piirkonna nimetuste hierarhilisele korraldusele.

Ilma lisamärketa veinide puhul on lisatud sõnad „Valged veinid“, kuna rahuldati taotlus punaste vaiksete veinide tunnustamiseks riiklikul tasandil teatud päritolunimetuste „Alsace grand cru“ jaoks.

Punaste veinide saagikuse ja maksimaalse kogusaagikuse väärtused määrati kindlaks vastavalt Alsace’i piirkonna nimetuste hierarhilisele korraldusele, seega on need väärtused nende „grand cru“ nimetuste puhul madalamad.

Koonddokumendi punkti 5 muudetakse seoses maksimaalse saagikuse väärtustega (maksimaalne kogusaagikus).

13.   Õun- ja piimhappeline fermentatsioon ja fermenteeritavate suhkrute sisaldus punaste veinide puhul

Õun- ja piimhappeline fermentatsioon ja fermenteeritavate suhkrute sisaldus punaste veinide puhul

Tootespetsifikaadi I peatüki IX osa punkti 1 alapunktis c on täpsustatud, et punaste veinide puhul peab õun- ja piimhappeline fermentatsioon olema lõppenud.

Selle nõude kontrollimiseks on kindlaks määratud, et villimise etapil võib veini õunhappe sisaldus olla kuni 0,4 grammi liitri kohta.

IX osa punkti 1 alapunktis d on määratletud fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus, mis võib pärast fermentatsiooni olla kuni 2 grammi liitri kohta.

Muudetud on koonddokumendi punkti 4.

14.   Keeld suurendada punaste veinide puhul minimaalset naturaalset alkoholisisaldust mahuprotsentides

Keeld suurendada punaste veinide puhul minimaalset naturaalset alkoholisisaldust mahuprotsentides

Tootespetsifikaadi I peatüki IX osa punkti 1 alapunktis c on täpsustatud, et punaste veinide puhul ei ole lubatud veinide rikastamine. See tootmispiirang on kooskõlas viinamarjade tootmiseks piiritletud maatükkidega, kus marjad küpsavad tänu sellele mergli-lubjakivialale koos siinse ainulaadse mikrokliimaga täielikult.

Muudetud on koonddokumendi punkti 5.

15.   Veinikeldri mahutavus

Veinikeldri mahutavus

Tootespetsifikaadi I peatüki IX osa punkti 1 alapunktis g on vähendatud veinikeldrite mahutavuse arvutamiseks kasutatavat koefitsienti.

Suhe eelmise aasta saagi koguse ja veinikeldrite mahutavuse vahel ei pea olema nii suur.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

16.   Veini valmimise ja tarbijale turustamise kuupäev punaste veinide puhul

Veini valmimise ja tarbijale turustamise kuupäev punaste veinide puhul

Tootespetsifikaadi I peatüki IX osa punktis 2 on määratletud veini laagerdumise minimaalne aeg punaste veinide jaoks, mis peab kestma kuni saagikoristusele järgneva aasta 1. oktoobrini. Viinamarjasordist „Pinot noir N“ neil aladel valmistatud veinid peavad saama laagerduda nõutava minimaalse aja kestel, et nende omadused avalduksid nõuetekohaselt.

Muudetud on koonddokumendi punkti 5.

I peatüki IX osa punkti 5 alapunktis a on märgitud, et pärast laagerdumisetapi lõppemist võib punaseid veine tarbijale turustada alles alates saagikoristusele järgneva aasta 1. oktoobrist.

See muudatus ei too kaasa koonddokumendi muutmist.

17.   Villitud partiide kontrollimine

Villitud partiide kontrollimine

Tootespetsifikaadi I peatüki IX osa punkti 3 alapunktis b on välja jäetud nõue säilitada kontrollpudeleid villitud partiide kontrollimiseks.

Tegemist on eeskirjaga, mis on üle viidud kontrollikava käigus rakendatavate kontrollimeetmete hulka.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

18.   Villitud veini ladustamine

Villitud veini ladustamine

Tootespetsifikaadi I peatüki IX osa punktis 4 on täpsustatud villitud veini ladustamiskoha omadusi.

See võimaldab ettevõtjatel seda eeskirja paremini kohaldada ja lihtsustab kontrollimist.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

19.   Inimtegurid, mis toetavad seost geograafilise piirkonnaga

Inimtegurid, mis toetavad seost geograafilise piirkonnaga

Tootespetsifikaadi I peatüki X osa punkti 1 alapunkti b teksti on muudetud, et võtta arvesse päritolunimetustega punaste vaiksete veinide „Alsace grand cru Hengst“ ja „Alsace grand cru Kirchberg de Barr“ tunnustamist:

| — | kontrollitud päritolunimetuse „Alsace grand cru Hengst“ kohta on lisatud järgmine teave: punaste veinide tunnustamine 2022. aastal, lubatud on kasutada ainult viinamarjasorti „Pinot noir N“, minimaalne istutustihedus punase veini tootmiseks on 5 500 tüve hektari kohta, veine ei ole lubatud rikastada, veinid peavad laagerduma vähemalt 10 kuud; |
| --- | --- |

—

kontrollitud päritolunimetuse „Alsace grand cru Hengst“ kohta on lisatud järgmine teave: punaste veinide tunnustamine 2022. aastal, lubatud on kasutada ainult viinamarjasorti „Pinot noir N“, minimaalne istutustihedus punase veini tootmiseks on 5 500 tüve hektari kohta, veine ei ole lubatud rikastada, veinid peavad laagerduma vähemalt 10 kuud;

Muudetud on koonddokumendi punkte 4, 5 ja 7.

| — | kontrollitud päritolunimetuse „Alsace grand cru Kirchberg de Barr“ kohta on lisatud järgmine teave: punaste veinide tunnustamine 2022. aastal, lubatud on kasutada ainult viinamarjasorti „Pinot noir N“, minimaalne istutustihedus punase veini tootmiseks on 5 000 tüve hektari kohta, veine ei ole lubatud rikastada, veinid peavad laagerduma vähemalt 10 kuud. |
| --- | --- |

—

kontrollitud päritolunimetuse „Alsace grand cru Kirchberg de Barr“ kohta on lisatud järgmine teave: punaste veinide tunnustamine 2022. aastal, lubatud on kasutada ainult viinamarjasorti „Pinot noir N“, minimaalne istutustihedus punase veini tootmiseks on 5 000 tüve hektari kohta, veine ei ole lubatud rikastada, veinid peavad laagerduma vähemalt 10 kuud.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

X osa punkti 1 alapunktis b on välja jäetud teave selle kohta, et nende kahe päritolunimetuse tunnistamine hõlmab üksnes valgeid veine, vajaduse korral on teksti parema arusaadavuse huvides lisatud sõnad „valgete veinide puhul“.

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

X osa punkti 1 alapunktis b on väikeste marjadega muskaatviinamarjasortide puhul lisatud nimetustesse sõnad „blancs“ (valged) ja „roses“ (roosad), et parandada tootespetsifikaadi eelmises versioonis sisalduv viga. Need täiendused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

20.   Veini(de) kirjeldus

Veini(de) kirjeldus

Tootespetsifikaadi I peatüki X osa punkti 2 on lisatud valgete veinide visuaalse aspekti kirjeldus, et neid veine paremini iseloomustada.

Kirjeldatud veinide kahe esimese tüübi puhul: „Need kaht tüüpi veinid on intensiivse väljapeetud värvusega, mis võib ulatuda kuldkollaseni.“

Kirjeldatud veinide kahe viimase tüübi puhul: „Need kaht tüüpi veinid on intensiivse väljapeetud värvusega, mis võib ulatuda merevaigukollaseni.“

I peatüki X osa punktis 2 on punaste veinide puhul lisatud peamiste organoleptiliste omaduste kirjeldus päritolunimetuste „Alsace grand cru Hengst“ ja „Alsace grand cru Kirchberg de Barr“ kohta.

Nimetuse „Alsace grand cru Hengst“ puhul on lisatud järgmine tekst:

„Punaseid veine iseloomustab nende intensiivsus ja sügavus, need on kvaliteetsed ning väga hea säilivusvõimega. Ilusa rubiinpunase värvusega veinide lõhn on rikkalik, selles on punaste marjade ja vürtside noote. Suus on nende tekstuur rikas ja elegantne, siidiselt tanniinne. Punastel veinidel „Grand cru Hengst“ on pikk ja ilus lõpunoot ning need muutuvad ajaga väljendusrikkamaks.“

Muudetakse koonddokumendi punkti 4.

21.   Seos geograafilise piirkonnaga

Seos geograafilise piirkonnaga

Päritolunimetuse „Alsace grand cru Hengst“ spetsifikaadi I peatüki X osa punkti 3 on lisatud järgmine lause: „See mergli-lubjakivipinnas koos ainulaadse mikrokliimaga võimaldab viinamarjadel, millest valmistatakse siidiselt tanniinseid kvaliteetseid punaseid veine, saavutada täiusliku küpsuse.“

See teave täiendab varasemat teavet geograafilise päritolu ja veinide omaduste vahelise seose kohta, mida võib kohaldada ka kõnealuse nimetusega punaste veinide puhul.

Muudetud on koonddokumendi punkti 8.

22.   Üleminekumeetmed

Üleminekumeetmed

Tootespetsifikaadi I peatüki XI osa punktis 2 on kooskõlas I peatüki VI osas tehtud muudatustega välja jäetud võrseid toestava traadi maksimaalne kõrgus ning vähendatud on maksimaalset pungade arvu tüve kohta.

Muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

23.   Kohustuslik märge valgete veinide suhkrusisalduse kohta veini märgistusel ja muudel teabekandjatel

Kohustuslik märge valgete veinide suhkrusisalduse kohta veini märgistusel ja muudel teabekandjatel

Tootespetsifikaadi I peatüki XII osa punkti 2 alapunkti d on lisatud uus tekst, millega asendatakse ja muudetakse kohustuslikuks seni vabatahtlik märge suhkrusisalduse kohta vastavalt sätestatule Euroopa määruses 2019-33.

See teave võimaldab tarbijal saada paremini aru veini tüübist.

Seda uut eeskirja ei kohaldata traditsiooniliste märgetega „vendanges tardives“ (hiline saagikoristus) ja „sélection de grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest) varustatud veinide puhul.

Muudetakse koonddokumendi punkti 9.

Algsest alapunktist d saab XII osa punkti 2 alapunkt e.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

24.   Kasvatusala kasutamise eeldeklaratsioon

Kasvatusala kasutamise eeldeklaratsioon

Tootespetsifikaadi II peatüki I osa punkti 1 on lisatud täpsustus eeskirjadesse, mis käsitlevad kasvatusala kasutamise eeldeklaratsiooni, mille ettevõtja esitab päritolunimetuste „Alsace grand cru“ kaitse- ja haldusasutusele juhul, kui ta loobub selle nimetuse tootmisest.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

25.   Traditsioonilised märked „vendanges tardives“ (hiline saagikoristus) ja „sélection de grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest) ning kasutusel olev nimetus

Traditsioonilised märked „vendanges tardives“ (hiline saagikoristus) ja „sélection de grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest) ning kasutusel olev nimetus

Koonddokumendi punkt 9 „Lisatingimused“:

pealkirja „Traditsioonilised märked“ on muudetud, et täpsustada kasutusel olevaid nimetusi, mida on lubatud kasutada märgete „vendanges tardives“ (hiline saagikoristus) ja „sélection de grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest) korral, kasutusel oleva nimetuse „Pinot noir“ lisamise tõttu rubriiki „Kasutusel olev nimetus“.

KOONDDOKUMENT

1.   Nimetus(ed)

Nimetus(ed)

Alsace grand cru Hengst

2.   Geograafilise tähise tüüp

Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

4.   Veini(de) kirjeldus

Veini(de) kirjeldus

1.   Valge vein

Valge vein

LÜHIKIRJELDUS

Veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides on 12,5 % viinamarjasortide „Gewurztraminer Rs“ ja „Pinot gris G“ puhul ning 11 % muude viinamarjasortide puhul.

Pärast rikastamist ei tohi veinide üldalkoholisisaldus ületada 15 mahuprotsenti viinamarjasortide „Gewurztraminer Rs“ ja „Pinot gris G“ puhul ning 14 mahuprotsenti muude viinamarjasortide puhul.

Muud analüütilised omadused vastavad liidu õigusnormidega sätestatud väärtustele.

Tegemist on väga hästi säilivate valgete veinidega, mida iseloomustab värskus, mis põhineb domineerival viinhappest tuleneval happesusel koos kõrge küpsusastmega viinamarjade kasutamisega. Nimetusele võib lisada kasutusel olevaid nimetusi, kui veinid on valmistatud üksnes viinamarjasortidest, mis on määratud kasutamiseks asjaomase nimetuse all. Tegemist on tugevate ja rikkalike maitseomadustega ning tugeva ja paljude nüanssidega lõhnaomadustega veinidega. Veinidel on pikk järelmaitse, mis muutub aja jooksul rikkalikumaks. Eristatakse kuivi mineraalseid ning aromaatseid, puuviljaseid ja rikkalikke veine. Need kaht tüüpi veinid on intensiivse väljapeetud värvusega, mis võib ulatuda kuldkollaseni.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | milliekvivalentides liitri kohta |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

milliekvivalentides liitri kohta

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

2.   Nimetus, mida täiendatakse märkega „Vendanges tardives“ (hiline saagikoristus), valge vein

Nimetus, mida täiendatakse märkega „Vendanges tardives“ (hiline saagikoristus), valge vein

LÜHIKIRJELDUS

Veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides on 16 % viinamarjasortide „Gewurztraminer Rs“ ja „Pinot gris G“ puhul ning 14,5 % muude viinamarjasortide puhul.

Muud analüütilised omadused vastavad liidu õigusnormidega sätestatud väärtustele.

Märkega „vendanges tardives“ varustatud veinidel on sageli väga eksootilised lõhna- ja maitseomadused, mis meenutavad kuumtöödeldud puuvilju ja millel on värske järelmaitse. Need on intensiivse väljapeetud värvusega, mis võib ulatuda kuldkollaseni.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

3.   Nimetus, mida täiendatakse märkega „sélection de grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest), valge vein

Nimetus, mida täiendatakse märkega „sélection de grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest), valge vein

LÜHIKIRJELDUS

Veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides on 18,2 % viinamarjasortide „Gewurztraminer Rs“ ja „Pinot gris G“ puhul ning 16,4 % muude viinamarjasortide puhul.

Muud analüütilised omadused vastavad liidu õigusnormidega sätestatud väärtustele.

Märkega „sélection de grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest) varustatud veinid on kontsentreeritumad, tugevama maitsega, neil on sageli puuviljade viljaliha lõhna- ja maitseomadused. Nende kontsentratsioon on kõrgem ning lõhn ja maitse püsivamad. Need on intensiivse väljapeetud värvusega, mis võib ulatuda merevaigukollaseni.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

4.   Punane vein

Punane vein

LÜHIKIRJELDUS

Üksnes sordist „Pinot noir N“ valmistatud veinide naturaalne alkoholisisaldus on vähemalt 12,5 mahuprotsenti.

Malolaktiline käärimine on lõpule jõudnud. Pakendamisetapis ei ületa veinide õunhappesisaldus 0,4 grammi liitri kohta.

Fermenteeritavate suhkrute sisaldus pärast kääritamist võib olla kuni 2 grammi liitri kohta.

Muud analüütilised omadused vastavad liidu õigusnormidega sätestatud väärtustele.

Veine iseloomustab nende intensiivsus ja sügavus, need on kvaliteetsed ja väga hea säilivusvõimega. Ilusa rubiinpunase värvusega veinide lõhn on rikkalik, selles on punaste marjade ja vürtside noote. Suus on nende tekstuur rikas ja elegantne, siidiselt tanniinne. Nendel struktuurikatel veinidel on pikk ja ilus lõpunoot ning need muutuvad ajaga väljendusrikkamaks.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

Veinivalmistustavad

5.1.   Veinivalmistuse eritavad

Veinivalmistuse eritavad

1.   Istutustihedus

Istutustihedus

Viljelustava

Valgete veinide tootmise puhul on viinapuude minimaalne istutustihedus 4 500 taime hektari kohta.

Punaste veinide tootmise puhul on viinapuude minimaalne istutustihedus 5 500 taime hektari kohta.

Viinapuude ridade maksimaalne vahekaugus on 2 meetrit.

Viinapuude vahekaugus reas jääb vahemikku 0,75–1,50 m.

Alates 25. oktoobrist 2011 ei või ridade väljajuurimisel kasvatusalal jääda viinapuude ridade vahe suuremaks kui 3 meetrit.

2.   Viinapuude lõikamise eeskirjad

Viinapuude lõikamise eeskirjad

Viljelustava

Valgete veinide tootmisel lõigatakse viinapuud ühe- või kaheõlalise Guyot’ vormi meetodil, jättes iga tüve kohta kuni 18 punga.

Punaste veinide tootmisel lõigatakse viinapuud ühe- või kaheõlalise Guyot’ vormi meetodil, jättes iga tüve kohta kuni 14 punga.

3.   Saagikoristus

Saagikoristus

Viljelustavad

Veinid valmistatakse käsitsi korjatud viinamarjadest.

4.   Minimaalse naturaalse alkoholisisalduse mahuprotsentides suurendamine

Minimaalse naturaalse alkoholisisalduse mahuprotsentides suurendamine

Veinivalmistuse eritavad

Valgete veinide puhul ei tohi minimaalse keskmise naturaalse alkoholisisalduse suurendamine sortidest „Gewurztraminer B“ ja „Pinot gris G“ valmistatud veinide puhul ületada 0,5 mahuprotsenti ning muudest sortidest valmistatud veinide puhul 1,5 mahuprotsenti.

Valgete veinide puhul, millele võib lisada märke „vendanges tardives“ (hiline saagikoristus) või „sélection de grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest), ning punaste veinide puhul ei ole lubatud kasutada rikastamist.

5.   Veini valmistamine

Veini valmistamine

Veinide valmistamisel kohaldatav piirang

Puutükkide kasutamine on keelatud.

6.   Veini laagerdumine

Veini laagerdumine

Veinivalmistuse eritavad

Valged veinid peavad laagerduma vähemalt saagikoristusele järgneva aasta 1. juunini.

Punased veinid peavad laagerduma vähemalt saagikoristusele järgneva aasta 1. oktoobrini.

Veinid, millele võib lisada märke „vendanges tardives“ (hiline saagikoristus) või „sélection de grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest), peavad laagerduma vähemalt saagikoristusele järgneva teise aasta 1. juunini.

5.2.   Maksimaalne saagikus

Maksimaalne saagikus

1.   Nimetus, mida täiendatakse märkega „vendanges tardives“ (hiline saagikoristus) või mitte, valge vein

Nimetus, mida täiendatakse märkega „vendanges tardives“ (hiline saagikoristus) või mitte, valge vein

60 hektoliitrit hektari kohta

2.   Nimetus, mida täiendatakse märkega „sélection de grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest), valge vein

Nimetus, mida täiendatakse märkega „sélection de grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest), valge vein

48 hektoliitrit hektari kohta

3.   Punane vein

Punane vein

48 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarjade korjamine ja pressimine ning veini valmistamine ja laagerdumine toimub järgmiste kommuunide territooriumil 2021. aasta ametliku geograafilise koodi alusel:

| — | Haut-Rhini departemang: Täielikult hõlmatud kommuunid: Ammerschwihr, Beblenheim, Bennwihr, Bergheim, Bergholtz, Eguisheim, Gueberschwihr, Guebwiller, Hattstatt, Hunawihr, Ingersheim, Katzenthal, Mittelwihr, Niedermorschwihr, Orschwihr, Pfaffenheim, Ribeauvillé, Riquewihr, Rodern, Rouffach, Saint-Hippolyte, Soultzmatt, Thann, Turckheim, Vieux-Thann, Voegtlinshoffen, Westhalten, Wettolsheim, Wintzenheim, Wuenheim, Zellenberg. Osaliselt hõlmatud kommuunid: Kaysersberg Vignoble, üksnes Kientzheimi ja Sigolsheimi delegeeritud kommuunide territooriumi ulatuses. |
| --- | --- |

—

Haut-Rhini departemang: Täielikult hõlmatud kommuunid: Ammerschwihr, Beblenheim, Bennwihr, Bergheim, Bergholtz, Eguisheim, Gueberschwihr, Guebwiller, Hattstatt, Hunawihr, Ingersheim, Katzenthal, Mittelwihr, Niedermorschwihr, Orschwihr, Pfaffenheim, Ribeauvillé, Riquewihr, Rodern, Rouffach, Saint-Hippolyte, Soultzmatt, Thann, Turckheim, Vieux-Thann, Voegtlinshoffen, Westhalten, Wettolsheim, Wintzenheim, Wuenheim, Zellenberg. Osaliselt hõlmatud kommuunid: Kaysersberg Vignoble, üksnes Kientzheimi ja Sigolsheimi delegeeritud kommuunide territooriumi ulatuses.

| — | Bas-Rhini departemang: Andlau, Barr, Bergbieten, Blienschwiller, Dahlenheim, Dambach-la-Ville, Eichhoffen, Kintzheim, Marlenheim, Mittelbergheim, Molsheim, Nothalten, Scharrachbergheim-Irmstett, Wolxheim. |
| --- | --- |

—

Bas-Rhini departemang: Andlau, Barr, Bergbieten, Blienschwiller, Dahlenheim, Dambach-la-Ville, Eichhoffen, Kintzheim, Marlenheim, Mittelbergheim, Molsheim, Nothalten, Scharrachbergheim-Irmstett, Wolxheim.

Määratletud piirkonda ainult osaliselt kuuluvate kommuunide omavalitsusse on esitatud kaart, kus määratakse kindlaks geograafilise tootmispiirkonna piir.

Geograafilist piirkonda hõlmavate kartograafiliste dokumentidega on võimalik tutvuda riikliku päritolunimetuste instituudi (INAO) veebisaidi vahendusel.

7.   Veiniviinamarjasort / veiniviinamarjasordid

Veiniviinamarjasort / veiniviinamarjasordid

| | Gewurztraminer Rs |
| --- | --- |

Gewurztraminer Rs

| | Muscat Ottonel B – Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat Ottonel B – Muscat, Moscato

| | Muscat à petits grains blancs B – Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat à petits grains blancs B – Muscat, Moscato

| | Muscat à petits grains roses Rs – Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat à petits grains roses Rs – Muscat, Moscato

| | Pinot gris G |
| --- | --- |

Pinot gris G

| | Pinot noir N |
| --- | --- |

Pinot noir N

| | Riesling B |
| --- | --- |

Riesling B

8.   Seos(t)e kirjeldus

Seos(t)e kirjeldus

Arvestades Alsace’i viinamarjaistandusi iseloomustavaid soodsaid ilmastikuolusid, kasutatakse kontrollitud päritolunimetusega „Alsace grand cru Hengst“ veini puhul üht parimatest asukohtadest. Veinikasvatusala asub maalilisel Alsace’i piirkonna maastikul, seal on võimalik valmistada väljendusrikkaid veine, millel on iseloomulikud omadused ja kordumatu isikupära.

Mulla- ja kliimatingimused muudavad need veinid tugevaks ja struktureerituks, mis soodustab säilimist. Veinid on võimsad, komplekssed ja tihedad ning lõpunoodiga, millele on iseloomulik küps happesus.

See mergli-lubjakivipinnas koos ainulaadse mikrokliimaga võimaldab viinamarjadel, millest valmistatakse siidiselt tanniinseid kvaliteetseid punaseid veine, saavutada täiusliku küpsuse.

Sügisperioodi väga head ilmastikutingimused, mis soodustavad suhkru kontsentratsiooni suurenemist enne koristust ja väärishallituse väljakujunemist, võimaldavad valmistada veini üleküpsenud viinamarjadest.

Tootespetsifikaadis määratletud laagerdumine võimaldab veine täiustada.

Kohaldades rangeid tootmiseeskirju, nagu viinapuude suure lehepinna hoidmine ja käsitsi toimuv saagikoristus, säilitavad Alsace’i piirkonna viinamarjakasvatajad rikkaliku maitse ja pika säilivusaja poolest hinnatud veinide eristatavad omadused.

Tegemist on selle piirkonna eriti kvaliteetsete veinidega. Tegemist on veinidega, mida hinnatakse kõrgemalt kui veine, millel on kontrollitud päritolunimetus „Alsace“.

Juba 1958. aastal kirjutatud Médard Barthi teoses „Der Rebbau des Elsass und die Absatzgebieten seiner Weine“ ülistatakse seda tänapäeval kõrge tunnustuse omandanud veinikasvatusala.

9.   Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Vahetus läheduses asuv piirkond, mis on määratletud viinamarjade pressimise, veini valmistamise ja valmimise erandina, hõlmab järgmiste kommuunide territooriumi vastavalt 2021. aasta ametlikule geograafilisele koodile:

| — | Haut-Rhini departemang: Täielikult hõlmatud kommuunid: Bergholtz-Zell, Berrwiller, Buhl, Cernay, Colmar, Gundolsheim, Hartmanswiller, Herrlisheim, Houssen, Husseren-les-Châteaux, Jungholtz, Leimbach, Obermorschwihr, Osenbach, Ostheim, Rorschwihr, Soultz, Steinbach, Uffholtz, Walbach, Wattwiller, Wihr-au-Val, Zimmerbach. Osaliselt hõlmatud kommuunid: Kaysersberg Vignoble, üksnes Kaysersbergi delegeeritud kommuuni territooriumi ulatuses. |
| --- | --- |

—

Haut-Rhini departemang: Täielikult hõlmatud kommuunid: Bergholtz-Zell, Berrwiller, Buhl, Cernay, Colmar, Gundolsheim, Hartmanswiller, Herrlisheim, Houssen, Husseren-les-Châteaux, Jungholtz, Leimbach, Obermorschwihr, Osenbach, Ostheim, Rorschwihr, Soultz, Steinbach, Uffholtz, Walbach, Wattwiller, Wihr-au-Val, Zimmerbach. Osaliselt hõlmatud kommuunid: Kaysersberg Vignoble, üksnes Kaysersbergi delegeeritud kommuuni territooriumi ulatuses.

| — | Bas-Rhini departemang: Albé, Avolsheim, Balbronn, Bernardswiller, Bernardvillé, Bischoffsheim, Boersch, Bourgheim, Châtenois, Cleebourg, Dachstein, Dangolsheim, Dieffenthal, Dorlisheim, Epfig, Ergersheim, Ernolsheim- Bruche, Fessenheim-le-Bas, Flexbourg, Furdenheim, Gertwiller, Gimbrett-Berstett, Goxwiller, Heiligenstein, Itterswiller, Kienheim, Kirchheim, Kuttolsheim, Mittelhausen, Mutzig, Nordheim, Oberhoffen-les-Wissenbourg, Obernai, Odratzheim, Orschwiller, Osthoffen, Ottrott, Petersbach, Reichsfeld, Riedseltz, Rosenwiller, Rosheim, Rott, Saint-Nabor, Saint-Pierre, Scherwiller, Seebach, Soultz-les-Bains, Steinseltz, Stotzheim, Strasbourg, Traenheim, Villé, Wangen, Westhoffen, Wissembourg, Zellwiller. |
| --- | --- |

—

Bas-Rhini departemang: Albé, Avolsheim, Balbronn, Bernardswiller, Bernardvillé, Bischoffsheim, Boersch, Bourgheim, Châtenois, Cleebourg, Dachstein, Dangolsheim, Dieffenthal, Dorlisheim, Epfig, Ergersheim, Ernolsheim- Bruche, Fessenheim-le-Bas, Flexbourg, Furdenheim, Gertwiller, Gimbrett-Berstett, Goxwiller, Heiligenstein, Itterswiller, Kienheim, Kirchheim, Kuttolsheim, Mittelhausen, Mutzig, Nordheim, Oberhoffen-les-Wissenbourg, Obernai, Odratzheim, Orschwiller, Osthoffen, Ottrott, Petersbach, Reichsfeld, Riedseltz, Rosenwiller, Rosheim, Rott, Saint-Nabor, Saint-Pierre, Scherwiller, Seebach, Soultz-les-Bains, Steinseltz, Stotzheim, Strasbourg, Traenheim, Villé, Wangen, Westhoffen, Wissembourg, Zellwiller.

Pakendamine piirkonnas

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

pakendamine määratletud geograafilises piirkonnas

Tingimuse kirjeldus

Veinid villitakse „Vin du Rhini“ tüüpi pudelitesse, mis vastavad 20. mai 1955. aasta dekreedi nr 55-673, 13. mai 1959. aasta määruse ja 19. märtsi 1963. aasta dekreedi sätetele, ning muud tüüpi pudeleid ei ole lubatud kasutada.

Alates 5. juulist 1972 peavad veinid olema pudelitesse villitud Bas-Rhini ja Haut-Rhini departemangus, kasutades „Vin du Rhin“ tüüpi pudeleid, mida on kirjeldatud 1955. aasta dekreedis.

Aastakäigu märkimine

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Aastakäigu teave tuleb esitada koos nimetusega ning see peab olema saagi- ja varude deklaratsioonidel, saatedokumentidel, kuulutustes, teabeprospektidel, etikettidel, arvetel ning mis tahes pakenditel.

Kasutusnimetus

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kontrollitud päritolunimetusele võib lisada ühe kasutusel olevatest nimetustest, kui veinid on valmistatud üksnes viinamarjasortidest, mis on määratud kasutamiseks asjaomase nimetuse all.

Kahe või enama kasutatava nimetuse esitamine samal etiketil ei ole lubatud.

Kõnealused kasutusel olevad nimetused on järgmised:

| | Gewurztraminer, |
| --- | --- |

Gewurztraminer,

| | Muscat, |
| --- | --- |

Muscat,

| | Muscat Ottonel, |
| --- | --- |

Muscat Ottonel,

| | Pinot gris, |
| --- | --- |

Pinot gris,

| | Pinot noir, |
| --- | --- |

Pinot noir,

| | Riesling. |
| --- | --- |

Riesling.

Märge valgete veinide suhkrusisalduse kohta

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Valgeid veine, millele on käesoleva tootespetsifikaadi järgi antud üks 51st kontrollitud päritolunimetusest „Alsace Grand Cru – asukoht“, välja arvatud märkega „vendanges tardives“ (hiline saagikoristus) või „sélection de grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest) varustatud veinid, ja mida esitletakse selle nimetuse all, ei saa avalikult pakkuda, transportida, müügiks pakkuda ega müüa, kui reklaamides, etikettidel, arvetel või mis tahes pakenditel puudub selgelt nähtavate tähtedega märge suhkrusisalduse kohta, nagu on määratletud Euroopa õigusaktides.

Traditsioonilised märked „vendanges tardives“ (hiline saagikoristus) ja „sélection de grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest)

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Veinide puhul, millele võib lisada märke „vendanges tardives“ (hiline saagikoristus) või „sélection de grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest), tuleb ära näidata:

| — | aastakäik, |
| --- | --- |

—

aastakäik,

| — | üks järgmistest kasutusel olevatest nimetustest:






  — | Gewurztraminer, |
| --- | --- | --- |

—

üks järgmistest kasutusel olevatest nimetustest:

—

Gewurztraminer,

| — | Muscat, |
| --- | --- |

—

Muscat,

| — | Muscat Ottonel, |
| --- | --- |

—

Muscat Ottonel,

| — | Pinot gris, |
| --- | --- |

—

Pinot gris,

| — | Riesling. |
| --- | --- |

—

Riesling.

Link tootespetsifikaadile

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-4cec3ff9-abd4-4253-a1db-245ddd809faa

---

(1)  ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.

1

---

| 29.9.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 372/28 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 372/28

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni aasta delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2022/C 372/06)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni aasta delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Alsace grand cru Altenberg de Bergheim“

PDO-FR-A0915-AM02

Teate esitamise kuupäev: 20.7.2022

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJENDUSED

1.   Lisateave

Tootespetsifikaadi I peatüki II osa punkti 1 lisatakse järgmised kasutatavad nimetused: „Sylvaner“ ja „Pinot noir“ ning nendega seotud viinamarjasordid, vastavalt: „Sylvaner B“ ja „Pinot noir N“.

Lisatud on kasutatav nimetus „Sylvaner“, millega parandatakse tootespetsifikaadi esimeses versioonis sisalduv viga. Kõnealuse esimese versiooni I peatüki X osa punkti 1 alapunktis b on täpsustatud, et lubatud viinamarjasortidest „võib valmistada veine, mida turustatakse vastavate nimetuste all“, kuid vastav kasutuses olev nimetus ei olnud esitatud võimalike kasutatavate nimetuste nimekirjas. Riigisisese otsusega, mis on varasem tootespetsifikaadi esimese versiooni heakskiitmisest, lisati viinamarjasort „Sylvaner B“ päritolunimetusega veinide „Alsace grand cru Zotzenberg“ valmistamiseks lubatud viinamarjasortide hulka, võttes arvesse kohalikke tavasid ja nende veinide tuntust.

Kasutatav nimetus „Pinot noir“ lisati tootespetsifikaati, kuna rahuldati esitatud taotlus punaste vaiksete veinide tunnustamiseks riiklikul tasandil teatud päritolunimetuste „Alsace grand cru“ jaoks. See punase veini tunnustamise taotlus tugineb nimetuste „Alsace grand cru“ tootmiseks ettenähtud kasvatusaladelt saadud viinamarjasordist „Pinot noir N“ valmistatud veinide ajaloole, tuntusele ja omadustele. Viinamarjasort „Pinot noir N“ on ainus viinamarjasort, mida on lubatud kasutada nende punaste veinide valmistamiseks.

Tootespetsifikaadi I peatüki II osa punkti 1 on väikeste marjadega muskaatviinamarjasortide puhul, mida kasutatakse nimetust „Muscat“ kandva veini valmistamiseks, lisatud nimetustesse sõnad „blancs“ (valged) ja „roses“ (roosad), et parandada viga tootespetsifikaadi eelmises versioonis.

Need muudatused ei too kaasa koonddokumendi muutmist.

2.   Tooteliigid

Tootespetsifikaadi I peatüki III osa teksti on muudetud täpsustamaks, et selles tootespetsifikaadis osutatud kontrollitud päritolunimetused ei hõlma enam üksnes valgeid vaikseid veine.

Konkreetselt on nimetatud kontrollitud päritolunimetused „Alsace grand cru“, mis tähistavad valgeid ja punaseid vaikseid veine („Alsace grand cru Hengst“, „Alsace grand cru Kirchberg de Barr“).

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

3.   Geograafiline piirkond

Tootespetsifikaadi I peatüki IV osa punkti 1 on lisatud lõik, mis viitab geograafilise piirkonna riikliku päritolunimetuste instituudi (INAO) pädeva komitee poolse kinnitamise kuupäevadele ning milles näidatakse, et võrdlusalus, mille põhjal määratletakse piirkond sellisel kujul, nagu seda tootespetsifikaadis kirjeldatakse, on 2021. aasta ametlik geograafiline kood. See teave annab piirkonna määratlusele õigusliku aluse.

Viite lisamine 2021. aasta geograafilisele koodile tingib kommuunide nimekirja ajakohastamise. Sellega seoses on välja jäetud Kientzheimi ja Sigolsheimi kommuunid, kuna nende territoorium on nüüdseks ühendatud Kaysersberg Vignoble’i kommuuniga.

Need redaktsioonilised muudatused ei muuda geograafilise piirkonna ulatust.

Punkti 1 on samuti lisatud järgmine teave:

„Geograafilist piirkonda hõlmavate kartograafiliste dokumentidega on võimalik tutvuda riikliku päritolunimetuste instituudi (INAO) veebisaidi vahendusel.

Määratletud piirkonda ainult osaliselt kuuluvate kommuunide omavalitsusse on esitatud kaart, kus määratakse kindlaks geograafilise tootmispiirkonna piir.“

Muudatuse tõttu muudetakse koonddokumendi punkti 6.

4.   Piiritletud kasvatusala

Tootespetsifikaadi I peatüki IV osa punktis 2 on tehtud järgmised muudatused:

| — | esimesse lõiku on selles sisalduva vea parandamiseks lisatud teave „6. ja 7. september 2006“, mis vastab kuupäevadele, millal pädev riiklik komitee kinnitas piiritletud kasvatusala; |
| --- | --- |

—

esimesse lõiku on selles sisalduva vea parandamiseks lisatud teave „6. ja 7. september 2006“, mis vastab kuupäevadele, millal pädev riiklik komitee kinnitas piiritletud kasvatusala;

| — | teise lõigu sõnastust on muudetud, et võtta arvesse IV osa punktis 1 tehtud muudatusi kommuunide nimedes; |
| --- | --- |

—

teise lõigu sõnastust on muudetud, et võtta arvesse IV osa punktis 1 tehtud muudatusi kommuunide nimedes;

| — | tabeli veergu „Kommuunid“ on ajakohastatud, nii et see vastab IV osa punktis 1 esitatud kommuunide nimedele. |
| --- | --- |

—

tabeli veergu „Kommuunid“ on ajakohastatud, nii et see vastab IV osa punktis 1 esitatud kommuunide nimedele.

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

5.   Vahetus läheduses asuv piirkond

Tootespetsifikaadi I peatüki IV osa punkti 3 on muudetud, näitamaks et võrdlusalus, mille põhjal määratletakse piirkond sellisel kujul, nagu seda tootespetsifikaadis kirjeldatakse, on 2021. aasta geograafiline kood. See teave annab piirkonna määratlusele õigusliku aluse.

Viite lisamine 2021. aasta geograafilisele koodile tingib kommuunide nimekirja ajakohastamise. Sellega seoses jäetakse välja Kaysersbergi kommuun ja lisatakse Kaysersberg Vignoble’i kommuun, märkides, et selle kommuuni puhul võetakse arvesse ainult Kaysersbergi delegeeritud kommuuni territooriumi.

Need redaktsioonilised muudatused ei muuda vahetus läheduses asuva piirkonna ulatust.

Muudatuse tõttu muudetakse koonddokumendi punkti 9.

6.   Viinamarjasordid

Tootespetsifikaadi I peatüki V osa punkti 1 alapunkti a on lisatud sõnarühmad „– valgete veinide puhul:“ ja „– punaste veinide puhul: viinamarjasort „Pinot noir N“, kuna rahuldati esitatud taotlus punaste vaiksete veinide tunnustamiseks riiklikul tasandil teatud päritolunimetuste „Alsace grand cru“ jaoks. Viinamarjasort „Pinot noir N“ on ainus viinamarjasort, mida on lubatud kasutada nende punaste veinide valmistamiseks. Samuti on see ainus viinamarjasort, millest on lubatud valmistada päritolunimetust „Alsace“ kandvat punast veini.

V osa punkti 1 alapunktidesse a, b ja e ning V osa punkti 2 alapunkti b on väikeste marjadega muskaatviinamarjasortide puhul lisatud nimetustesse sõnad „blancs“ (valged) ja „roses“ (roosad), et parandada tootespetsifikaadi eelmises versioonis sisalduv viga.

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

7.   Istutustihedus

Tootespetsifikaadi I peatüki VI osa punkti 1 alapunkti a on lisatud sõnarühmad: „Valge veini valmistamiseks“ ja „Punase veini valmistamiseks“, et eristada minimaalseid istutustihedusi sõltuvalt veini värvusest. Esitatud on istutustihedused nimetuste jaoks, mille puhul on võimalik valmistada punaseid veine.

Need täiendused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

Tootespetsifikaadi I peatüki VI osa punkti 1 alapunktis a on täpsustatud kuupäev, mil kohaldatakse eeskirja, mis võimaldab kohandada istutustihedust väljajuurimise teel: „25. oktoober 2011“, asendades sõnastuse „alates käesoleva tootespetsifikaadi heakskiitmise kuupäevast“.

Muudatuse tõttu tuleb muuta koonddokumendi punkti 5.

8.   Viinapuude lõikamise eeskirjad

Tootespetsifikaadi I peatüki VI osa punkti 1 alapunktis b on valgete veinide puhul välja jäetud nõue, mis käsitleb pungade arvu kasvupinna ruutmeetri kohta, kuna see on eri viinamarjasortide puhul erinev, ning on sätestatud ühtne eeskiri, mille kohaselt võib ühel tüvel olla 18 punga.

See muudatus võimaldab ühtlustada Alsace’i piirkonna päritolunimetuste tootespetsifikaate ja hõlbustab kontrollitoiminguid.

Muudetakse koonddokumendi punkti 5.

Lause algusesse lisatakse sõnad „Valgete veinide puhul“, kuna rahuldati esitatud taotlus punaste vaiksete veinide tunnustamiseks riiklikul tasandil teatud päritolunimetuste „Alsace grand cru“ jaoks.

Lisatud on viinapuude lõikamise eeskiri punaste veinide jaoks, lubatud on kuni 14 punga tüve kohta. See arv on väiksem kui valgete veinide tootmise puhul lubatud arv. See eeskiri võimaldab tagada sidususe lubatud saagikuse ja kvaliteetviinamarjade tootmisega.

Viimatinimetatud muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

9.   Viinapuude toestamist ja lehestiku kõrgust käsitlevad eeskirjad

Tootespetsifikaadi I peatüki VI osa punkti 1 alapunktis c on välja jäetud nõue, mis käsitleb võrsete toetustraadi maksimaalset kõrgust ning muudetud on toestatud lehestiku kõrguse mõõtmise viisi.

Need muudatused võimaldavad viinapuu kasvamise käigus tuvastada vastavust lehestiku kõrgust käsitlevale nõudele, mida varasemalt võis tuvastada ainult kohustusliku meetodi abil.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

10.   Kasvatusala maksimaalne keskmine koormus

Tootespetsifikaadi I peatüki VI osa punkti 1 alapunktis d on vähendatud kasvatusala maksimaalset keskmist koormust valgete veinide puhul, viies selle 10 000 kilogrammilt hektari kohta 8 500 kilogrammini hektari kohta, mis on vastavuses saagikuse nõude vähendamisega nende veinide puhul.

Määrati kindlaks vastav väärtus punaste veinide jaoks, mis on madalam kui valgete veinide puhul ja mis vastab saagikuse näitajatele nende veinide puhul.

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

11.   Viinamarjade küpsusaste ja minimaalne naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides

Tootespetsifikaadi I peatüki VII osa punkti 2 alapunktis a esitatud tabelit on muudetud, et võtta arvesse taotlust punaste vaiksete veinide tunnustamiseks riiklikul tasandil teatud päritolunimetuste „Alsace grand cru“ jaoks.

Nende nimetusega „Alsace grand cru“ punaste veinide jaoks on määratud kindlaks viinamarjade minimaalne suhkrusisaldus koristamisel ning nende veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides

See teave ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

Valgete veinide puhul on viinamarjade minimaalset suhkrusisaldust suurendatud 2 või 3 grammi võrra veinivirde liitri kohta, et võtta arvesse sama 1 mahuprotsendi suurust erinevust minimaalse naturaalse alkoholisisaldusega mahuprotsentides, mis on esitatud tootespetsifikaadi eelmises versioonis. Nimetuse kaitse- ja haldusasutus otsustas suhkru alkoholiks muutumise arvutuses kasutada valgete veinide puhul väärtust 17 grammi suhkrut alkoholisisalduse 1 mahuprotsendi kohta, samas kui esialgses tootespetsifikaadis kasutati väärtust 16,83. Seda väärtust 17 soovitas riikliku päritolunimetuste instituudi (INAO) pädev komitee tootespetsifikaadi esimese versiooni koostamise ajal.

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

12.   Saagikus

Tootespetsifikaadi I peatüki VIII osa punktides 1 ja 2 on vähendatud saagikuse ja maksimaalse kogusaagikuse väärtusi, et võimaldada kvaliteedi paremat kontrolli seoses valgete veinide ja märget „Vendanges tardives“ (hiline saagikoristus) kandvate valgete veinidega, vastavalt Alsace’i piirkonna nimetuste hierarhilisele korraldusele.

Koonddokumendi punkti 5 muudetakse seoses maksimaalse saagikuse väärtustega (maksimaalne kogusaagikus).

Ilma lisamärketa veinide puhul on lisatud sõnad „Valged veinid“, kuna rahuldati taotlus punaste vaiksete veinide tunnustamiseks riiklikul tasandil teatud päritolunimetuste „Alsace grand cru“ jaoks.

Punaste veinide saagikuse ja maksimaalse kogusaagikuse väärtused määrati kindlaks vastavalt Alsace’i piirkonna nimetuste hierarhilisele korraldusele, seega on need väärtused nende „grand cru“ nimetuste puhul madalamad.

Viimatinimetatud muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

13.   Õun- ja piimhappeline fermentatsioon ja fermenteeritavate suhkrute sisaldus punaste veinide puhul

Tootespetsifikaadi I peatüki IX osa punkti 1 alapunktis c on täpsustatud, et punaste veinide puhul peab õun- ja piimhappeline fermentatsioon olema lõppenud.

Selle nõude kontrollimiseks on kindlaks määratud, et villimise etapil võib veini õunhappe sisaldus olla kuni 0,4 grammi liitri kohta.

IX osa punkti 1 alapunktis d on määratletud fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus, mis võib pärast fermentatsiooni olla kuni 2 grammi liitri kohta.

Koonddokumenti ei muudeta.

14.   Keeld suurendada punaste veinide puhul minimaalset naturaalset alkoholisisaldust mahuprotsentides

Tootespetsifikaadi I peatüki IX osa punkti 1 alapunktis c on täpsustatud, et punaste veinide puhul ei ole lubatud veinide rikastamine. See veini valmistamise etapil kohaldatav piirang on vastavuses viinamarja tootmiseks kasutatavate kasvatusalade piiritlemise, minimaalse istutustiheduse, viinapuude lõikamise eeskirjade ja saagikuse madalate väärtustega.

Koonddokumenti ei muudeta.

15.   Veinikeldri mahutavus

Tootespetsifikaadi I peatüki IX osa punkti 1 alapunktis g on vähendatud veinikeldrite mahutavuse arvutamiseks kasutatavat koefitsienti.

Suhe eelmise aasta saagi koguse ja veinikeldrite mahutavuse vahel ei pea olema nii suur.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

16.   Veini valmimise ja tarbijale turustamise kuupäev punaste veinide puhul

Tootespetsifikaadi I peatüki IX osa punktis 2 on määratletud veini laagerdumise minimaalne aeg punaste veinide jaoks, mis peab kestma kuni saagikoristusele järgneva aasta 1. oktoobrini. Viinamarjasordist „Pinot noir N“ valmistatud veinid neil aladel peavad saama laagerduda nõutava minimaalse aja kestel, et tagada nende omaduste nõuetekohane avaldumine.

I peatüki IX osa punkti 5 alapunktis a on märgitud, et pärast laagerdumisetapi lõppemist võib punaseid veine tarbijale turustada alles alates saagikoristusele järgneva aasta 1. oktoobrist.

Need muudatused ei too kaasa koonddokumendi muutmist.

17.   Villitud partiide kontrollimine

Tootespetsifikaadi I peatüki IX osa punkti 3 alapunktis b on välja jäetud nõue säilitada kontrollpudeleid villitud partiide kontrollimiseks.

Tegemist on eeskirjaga, mis on üle viidud kontrollikava käigus rakendatavate kontrollimeetmete hulka.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

18.   Villitud veini ladustamine

Tootespetsifikaadi I peatüki IX osa punktis 4 on täpsustatud villitud veini ladustamiskoha omadusi.

See võimaldab ettevõtjatel seda eeskirja paremini kohaldada ja lihtsustab kontrollimist.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

19.   Inimtegurid, mis toetavad seost geograafilise piirkonnaga

Tootespetsifikaadi I peatüki X osa punkti 1 alapunkti b teksti on muudetud, et võtta arvesse päritolunimetustega punaste vaiksete veinide „Alsace grand cru Hengst“ ja „Alsace grand cru Kirchberg de Barr“ tunnustamist:

| — | kontrollitud päritolunimetuse „Alsace grand cru Hengst“ kohta on lisatud järgmine teave: punaste veinide tunnustamine 2022. aastal, lubatud on kasutada ainult viinamarjasorti „Pinot noir N“, minimaalne istutustihedus punase veini tootmiseks on 5 500 tüve hektari kohta, veine ei ole lubatud rikastada, veinid peavad laagerduma vähemalt 10 kuud; |
| --- | --- |

—

kontrollitud päritolunimetuse „Alsace grand cru Hengst“ kohta on lisatud järgmine teave: punaste veinide tunnustamine 2022. aastal, lubatud on kasutada ainult viinamarjasorti „Pinot noir N“, minimaalne istutustihedus punase veini tootmiseks on 5 500 tüve hektari kohta, veine ei ole lubatud rikastada, veinid peavad laagerduma vähemalt 10 kuud;

| — | kontrollitud päritolunimetuse „Alsace grand cru Kirchberg de Barr“ kohta on lisatud järgmine teave: punaste veinide tunnustamine 2022. aastal, lubatud on kasutada ainult viinamarjasorti „Pinot noir N“, minimaalne istutustihedus punase veini tootmiseks on 5 000 tüve hektari kohta, veine ei ole lubatud rikastada, veinid peavad laagerduma vähemalt 10 kuud; |
| --- | --- |

—

kontrollitud päritolunimetuse „Alsace grand cru Kirchberg de Barr“ kohta on lisatud järgmine teave: punaste veinide tunnustamine 2022. aastal, lubatud on kasutada ainult viinamarjasorti „Pinot noir N“, minimaalne istutustihedus punase veini tootmiseks on 5 000 tüve hektari kohta, veine ei ole lubatud rikastada, veinid peavad laagerduma vähemalt 10 kuud;

X osa punkti 1 alapunktis b on välja jäetud teave selle kohta, et nende kahe päritolunimetuse tunnistamine hõlmab üksnes valgeid veine, vajaduse korral on teksti parema arusaadavuse huvides lisatud sõnad „valgete veinide puhul“.

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

Väikeste marjadega muskaatviinamarjasortide puhul on lisatud nimetustesse sõnad „blancs“ (valged) ja „roses“ (roosad), et parandada tootespetsifikaadi eelmises versioonis sisalduv viga. Need täiendused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

20.   Veini(de) kirjeldus

Tootespetsifikaadi I peatüki X osa punkti 2 on lisatud valgete veinide visuaalse aspekti kirjeldus, et neid veine paremini iseloomustada.

Kirjeldatud veinide kahe esimese tüübi puhul: „Need kaht tüüpi veinid on intensiivse väljapeetud värvusega, mis võib ulatuda kuldkollaseni.“

Kirjeldatud veinide kahe viimase tüübi puhul: „Need kaht tüüpi veinid on intensiivse väljapeetud värvusega, mis võib ulatuda merevaigukollaseni.“

Muudetakse koonddokumenti punkti°4.

Punaste veinide puhul on lisatud peamiste organoleptiliste omaduste kirjeldus päritolunimetuste „Alsace grand cru Hengst“ ja „Alsace grand cru Kirchberg de Barr“ jaoks.

Need kirjeldused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

21.   Seos geograafilise piirkonnaga

Tootespetsifikaadi I peatüki X osa punktis 3 on päritolunimetuse „Alsace grand cru Hengst“ puhul tegureid, mis mõjutavad seost geograafilise piirkonnaga ja veinide omadusi, mida on võimalik kohaldada kõnealuse nimetusega punaste veinide suhtes, täiendatud punaseid veine puudutava eriomase teabega.

Koonddokumenti ei muudeta.

22.   Üleminekumeetmed

Tootespetsifikaadi I peatüki XI osa punktis 2 on kooskõlas I peatüki VI osas tehtud muudatustega välja jäetud võrseid toestava traadi maksimaalne kõrgus ning vähendatud on maksimaalset pungade arvu tüve kohta.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

23.   Kohustuslik märge valgete veinide suhkrusisalduse kohta veini märgistusel ja muudel teabekandjatel

Tootespetsifikaadi I peatüki XII osa punkti 2 alapunkti d on lisatud uus tekst, millega asendatakse ja muudetakse kohustuslikuks seni vabatahtlik märge suhkrusisalduse kohta vastavalt sätestatule Euroopa määruses 2019-33.

See teave võimaldab tarbijal saada paremini aru veini tüübist.

Seda uut eeskirja ei kohaldata traditsiooniliste märgetega „vendanges tardives“ (hiline saagikoristus) ja „sélection de grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest) varustatud veinide puhul.

Muudetakse koonddokumenti punkti°9.

Algsest alapunktist d saab XII osa punkti 2 alapunkt e.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

24.   Kasvatusala kasutamise eeldeklaratsioon

Tootespetsifikaadi II peatüki I osa punkti 1 on lisatud täpsustus eeskirjadesse, mis käsitlevad kasvatusala kasutamise eeldeklaratsiooni, mille ettevõtja esitab päritolunimetuste „Alsace grand cru“ kaitse- ja haldusasutusele juhul, kui ta loobub selle nimetuse tootmisest.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

25.   Veini(de) kirjeldus Traditsioonilised märked „vendanges tardives“ (hiline saagikoristus) ja „sélection de grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest) ning kasutatav nimetus

Koonddokumendi punktides 4.1, 4.2 ja 4.3 „Veini(de) kirjeldus“ on tehtud järgmine täpsustus: sõnad „teiste sortide puhul“ on välja jäetud ja asendatud sõnadega „sordi „Riesling B“ puhul“, kuna viimatinimetatud sort ja sordid „Gewurztraminer B“ ja „Pinot gris G“ on ainukesed, mis on ühest ordist saadava veini tootmise puhul lubatud.

Traditsioonilisi märkeid „vendanges tardives“ (hiline saagikoristus) ja „sélection de grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest) kandvate veinide lühitekstilise kirjelduse puhul on see täpsustus vajalik, sest nimetuse „Alsace grand cru Altenberg de Bergheim“ tootespetsifikaadis on alates selle esimesest versioonist lubatud kasutada sellise veini tootmiseks, mis kannab üht või teist traditsioonilist nimetust, üksnes neid kolme viinamarjasorti.

Koonddokumendi punktis 9 „Lisatingimused“

| — | on tehtud parandus punktis „Traditsioonilised nimetused“, sest viinamarjasordid „Muscats“ ei ole neid traditsioonilisi nimetusi kandva veini tootmisel lubatud. Praegu kasutusel olevate nimetuste „Muscat“ ja „Muscat Ottonel“ väljajätmine parandab koonddokumendi eelmises versioonis olnud tehnilise vea. |
| --- | --- |

—

on tehtud parandus punktis „Traditsioonilised nimetused“, sest viinamarjasordid „Muscats“ ei ole neid traditsioonilisi nimetusi kandva veini tootmisel lubatud. Praegu kasutusel olevate nimetuste „Muscat“ ja „Muscat Ottonel“ väljajätmine parandab koonddokumendi eelmises versioonis olnud tehnilise vea.

KOONDDOKUMENT

1.   Nimetus(ed)

Alsace grand cru Altenberg de Bergheim

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

4.   Veini(de) kirjeldus

1.

LÜHIKIRJELDUS

Tegemist on vaiksete valgete veinidega.

Veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides on 14 % viinamarjasortide „Gewurztraminer Rs“ ja „Pinot gris G“ puhul, 12 % viinamarjasordi „Riesling“ puhul ning 14 % viinamarjasortide segu puhul. Veinide rikastamine ei ole lubatud.

Muud analüütilised omadused vastavad liidu õigusnormidega sätestatud väärtustele.

Tegemist on väga hästi säilivate valgete veinidega, mida iseloomustab värskus, mis põhineb domineerival viinhappest tuleneval happesusel koos suurepärase küpsusastmega viinamarjade kasutamisega.

Tegemist on rikkalike, mitmekesiste ja tugevate lõhnaomadustega veinidega. Veinidel on pikk järelmaitse, mis muutub aja jooksul rikkalikumaks.

Altenberg de Bergheimis toodetakse veine, mis on viinamarjade kasvukoha (terroir) tõttu väga iseloomulikud; viinamarjad ise on õhukese kestaga, neid korjatakse füsioloogiliselt küpsena, kuna nad on ilmastiku suhtes tundlikude ja väga kõrgel tasemel: virret ei rikastata kunagi. Neile veinidele on omane hooajaline areng, nad on suure säilimispotentsiaaliga ja saavutavad haripunkti 15–20 aasta pärast.

Oma tipphetkel on need veinid väga võimsad, alguses veidi tagasihoidlikumad, kuid omandavad suus mahukuse, nad on puuviljased, vanilli maitsega ja magusad, sageli on neis ka väärishallituse märke, kuid nad panevad suu vett jooksma.

Eristatakse järgmisi veine:

| — | aromaatsed, rasvased, puuviljased, rikkalikud ja komplekssed veinid, mis on valmistatud heakskiidetud sortidest, mis on kasvatatud eraldi või segi, need veinid ei ole kunagi tehniliselt kuivad; |
| --- | --- |

—

aromaatsed, rasvased, puuviljased, rikkalikud ja komplekssed veinid, mis on valmistatud heakskiidetud sortidest, mis on kasvatatud eraldi või segi, need veinid ei ole kunagi tehniliselt kuivad;

| — | ainult ühest viinamarjasordist „Riesling“ koosnev rühm, mida iseloomustavad kuivad, mineraalsed, sügavamad ja mõnikord fossiilse aroomiga veinid. |
| --- | --- |

—

ainult ühest viinamarjasordist „Riesling“ koosnev rühm, mida iseloomustavad kuivad, mineraalsed, sügavamad ja mõnikord fossiilse aroomiga veinid.

Need kaht tüüpi veinid on intensiivse väljapeetud värvusega, mis võib ulatuda kuldkollaseni.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | milliekvivalentides liitri kohta |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

milliekvivalentides liitri kohta

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

2.   Märkega „Vendanges tardives“ (hiline saagikoristus) varustatud päritolunimetusega veinid

LÜHIKIRJELDUS

Veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides on 16 % viinamarjasortide „Gewurztraminer Rs“ ja „Pinot gris G“ puhul ning 14,5 % viinamarjasordi „Riesling“ puhul.

Muud analüütilised omadused vastavad liidu õigusnormidega sätestatud väärtustele.

Märkega „vendages tardives“ varustatud veinidel on sageli väga eksootilised lõhna- ja maitseomadused, mis meenutavad kuumtöödeldud puuvilju ja millel on värske järelmaitse. Nende kontsentratsioon on kõrgem ning lõhn ja maitse püsivamad. Need veinid on intensiivse väljapeetud värvusega, mis võib ulatuda merevaigukollaseni.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | milliekvivalentides liitri kohta |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

milliekvivalentides liitri kohta

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

3.   Päritolunimetusega veinid märkega „Sélection de grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest)

LÜHIKIRJELDUS

Veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides on 18,2 % viinamarjasortide „Gewurztraminer Rs“ ja „Pinot gris G“ puhul ning 16,4 % viinamarjasordi „Riesling“ puhul.

Muud analüütilised omadused vastavad liidu õigusnormidega sätestatud väärtustele.

Märkega „sélection de grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest) varustatud veinid on kontsentreeritumad, tugevama maitsega, neil on sageli puuviljade viljaliha lõhna- ja maitseomadused. Nende kontsentratsioon on kõrgem ning lõhn ja maitse püsivamad. Need veinid on intensiivse väljapeetud värvusega, mis võib ulatuda merevaigukollaseni.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | milliekvivalentides liitri kohta |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

milliekvivalentides liitri kohta

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

5.1.   Veinivalmistuse eritavad

1.   Viljelustavad: Istutustihedus

Viljelustavad

Viinapuude minimaalne istutustihedus on 5 500 taime hektari kohta.

Viinapuude ridade maksimaalne vahekaugus on 2 meetrit.

Viinapuude vahekaugus reas jääb vahemikku 0,75–1,50 m.

Alates 25. oktoobrist 2011 ei või ridade väljajuurimisel kasvatusalal jääda viinapuude ridade vahe suuremaks kui 3 meetrit.

2.   Kasvatusviisid: Viinapuude lõikamise eeskirjad

Viljelustavad

Viinapuud lõigatakse ühe- või kaheõlalise Guyot’ vormi järgi, jättes iga tüve kohta kuni 18 punga.

3.   Saagikoristus

Viljelustavad

Veinid valmistatakse käsitsi korjatud viinamarjadest.

4.   Viinamarjasortide segu

Veinivalmistuse eritavad

Veinide rikastamine ei ole lubatud.

Veinide puhul, millele võib lisada märke „vendanges tardives“ (hiline saagikoristus) või „sélection de grains noble“ (tehtud väärishallitusega marjadest), ei ole lubatud kasutada rikastamist.

5.   Veinivalmistustavad ja füüsikaline töötlemine

Veinivalmistuse eritavad

| — | Puutükkide kasutamine on keelatud. |
| --- | --- |

—

Puutükkide kasutamine on keelatud.

| — | Kontrollitud päritolunimetusega „Alsace grand cru Altenberg de Bergheim“ veinide mis tahes rikastamine on keelatud. |
| --- | --- |

—

Kontrollitud päritolunimetusega „Alsace grand cru Altenberg de Bergheim“ veinide mis tahes rikastamine on keelatud.

6.   Veini laagerdumine

Veinivalmistuse eritavad

Veinid peavad laagerduma vähemalt saagikoristusele järgneva aasta 1. juulini.

Veinid, millele võib lisada märke „vendanges tardives“(hiline saagikoristus) või „sélection de grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest), peavad laagerduma vähemalt saagikoristusele järgneva teise aasta 1. juulini.

5.2.   Maksimaalne saagikus

1.   Maksimaalne kogusaagikus – päritolunimetusega veinid koos märkega „vendanges tardives“ (hiline saagikoristus) või ilma selleta

60 hektoliitrit hektari kohta

2.   Maksimaalne kogusaagikus – päritolunimetusega veinid märkega „sélection de grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest)

48 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarjade korjamine ja pressimine ning veini valmistamine ja laagerdumine toimub järgmiste kommuunide territooriumil 2021. aasta ametliku geograafilise koodi alusel:

| — | Haut-Rhin’i departemang: Täielikult hõlmatud kommuunid: Ammerschwihr, Beblenheim, Bennwihr, Bergheim, Bergholtz, Eguisheim, Gueberschwihr, Guebwiller, Hattstatt, Hunawihr, Ingersheim, Katzenthal, Mittelwihr, Niedermorschwihr, Orschwihr, Pfaffenheim, Ribeauvillé, Riquewihr, Rodern, Rouffach, Saint-Hippolyte, Soultzmatt, Thann, Turckheim, Vieux-Thann, Voegtlinshoffen, Westhalten, Wettolsheim, Wintzenheim, Wuenheim, Zellenberg.
  Osaliselt hõlmatud kommuunid: Kaysersberg Vignoble, üksnes Kientzheimi ja Sigolsheimi delegeeritud kommuunide territooriumi ulatuses. |
| --- | --- |

—

Haut-Rhin’i departemang: Täielikult hõlmatud kommuunid: Ammerschwihr, Beblenheim, Bennwihr, Bergheim, Bergholtz, Eguisheim, Gueberschwihr, Guebwiller, Hattstatt, Hunawihr, Ingersheim, Katzenthal, Mittelwihr, Niedermorschwihr, Orschwihr, Pfaffenheim, Ribeauvillé, Riquewihr, Rodern, Rouffach, Saint-Hippolyte, Soultzmatt, Thann, Turckheim, Vieux-Thann, Voegtlinshoffen, Westhalten, Wettolsheim, Wintzenheim, Wuenheim, Zellenberg.

Osaliselt hõlmatud kommuunid: Kaysersberg Vignoble, üksnes Kientzheimi ja Sigolsheimi delegeeritud kommuunide territooriumi ulatuses.

| — | Bas-Rhini departemang: Andlau, Barr, Bergbieten, Blienschwiller, Dahlenheim, Dambach-la-Ville, Eichhoffen, Kintzheim, Marlenheim, Mittelbergheim, Molsheim, Nothalten, Scharrachbergheim-Irmstett, Wolxheim.
  Määratletud piirkonda ainult osaliselt kuuluvate kommuunide omavalitsusse on esitatud kaart, kus määratakse kindlaks geograafilise tootmispiirkonna piir.
  Geograafilist piirkonda hõlmavate kartograafiliste dokumentidega on võimalik tutvuda riikliku päritolunimetuste instituudi (INAO) veebisaidi vahendusel. |
| --- | --- |

—

Bas-Rhini departemang: Andlau, Barr, Bergbieten, Blienschwiller, Dahlenheim, Dambach-la-Ville, Eichhoffen, Kintzheim, Marlenheim, Mittelbergheim, Molsheim, Nothalten, Scharrachbergheim-Irmstett, Wolxheim.

Määratletud piirkonda ainult osaliselt kuuluvate kommuunide omavalitsusse on esitatud kaart, kus määratakse kindlaks geograafilise tootmispiirkonna piir.

Geograafilist piirkonda hõlmavate kartograafiliste dokumentidega on võimalik tutvuda riikliku päritolunimetuste instituudi (INAO) veebisaidi vahendusel.

7.   Veiniviinamarjasort / veiniviinamarjasordid

Gewurztraminer Rs

Pinot gris G

Riesling B

8.   Seos(t)e kirjeldus

Tuginedes Alsace’i viinamarjaistandusi iseloomustavatele soodsatele ilmastikuoludele, väljendab kontrollitud päritolunimetusega vein „Alsace grand cru Altenberg de Bergheim“ selle suurepärase kasvupiirkonna kvintessentsi. Veinikasvatusala asub maalilisel Alsace’i piirkonna maastikul, seal on võimalik valmistada väljendusrikkaid veine, millel on iseloomulikud omadused ja kordumatu isikupära. Asukoht, milleks on tavaliselt täielikult lõunasse jään mäenõlv, selle geoloogia ja eelkõige lubjarohked ja hea fraktuuriga mullad, mulla lubja-savine pealiskiht, soe kliima ja korrapärane niisutus tagavad viinamarjade ühtlase kasvu ja tasakaalustatud jõu ning suurepärase kvaliteediga toodangu.

Viinamarjad on pigem hilise valmimisega ja ka kasvatusala soodustab täielikku küpsemist, mida täiendavad sageli hooajajärgse perioodi väga head ilmastikutingimused, mis soodustavad suhkru kontsentratsiooni suurenemist enne koristust ja väärishallituse väljakujunemist, võimaldavad valmistada veini üleküpsenud viinamarjadest.

Tootespetsifikaadis määratletud laagerdumine võimaldab veine täiustada.

Kohaldades rangeid tootmiseeskirju, nagu viinapuude suure lehepinna hoidmine ja käsitsi toimuv saagikoristus, säilitavad Alsace’i piirkonna viinamarjakasvatajad rikkaliku maitse ja pika säilivusaja poolest hinnatud veinide eristatavad omadused.

Tegemist on selle piirkonna eriti kvaliteetsete veinidega. „Altenberg de Bergheim“ on üks kõige väärtuslikumaid Alsace’is toodetud veine.

9.   Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Vahetus läheduses asuv piirkond, mis on määratletud viinamarjade pressimise, veini valmistamise ja valmimise erandina, hõlmab järgmiste kommuunide territooriumi vastavalt 2021. aasta ametlikule geograafilisele koodile:

| — | Haut-Rhin’i departemang: Täielikult hõlmatud kommuunid: Bergholtz-Zell, Berrwiller, Buhl, Cernay, Colmar, Gundolsheim, Hartmanswiller, Herrlisheim, Houssen, Husseren-les-Châteaux, Jungholtz, Leimbach, Obermorschwihr, Osenbach, Ostheim, Rorschwihr, Soultz, Steinbach, Uffholtz, Walbach, Wattwiller, Wihr-au-Val, Zimmerbach.
  Osaliselt hõlmatud kommuunid: Kaysersberg Vignoble, üksnes Kaysersbergi delegeeritud kommuuni territooriumi ulatuses. |
| --- | --- |

—

Haut-Rhin’i departemang: Täielikult hõlmatud kommuunid: Bergholtz-Zell, Berrwiller, Buhl, Cernay, Colmar, Gundolsheim, Hartmanswiller, Herrlisheim, Houssen, Husseren-les-Châteaux, Jungholtz, Leimbach, Obermorschwihr, Osenbach, Ostheim, Rorschwihr, Soultz, Steinbach, Uffholtz, Walbach, Wattwiller, Wihr-au-Val, Zimmerbach.

Osaliselt hõlmatud kommuunid: Kaysersberg Vignoble, üksnes Kaysersbergi delegeeritud kommuuni territooriumi ulatuses.

| — | Bas-Rhini departemang: Albé, Avolsheim, Balbronn, Bernardswiller, Bernardvillé, Bischoffsheim, Boersch, Bourgheim, Châtenois, Cleebourg, Dachstein, Dangolsheim, Dieffenthal, Dorlisheim, Epfig, Ergersheim, Ernolsheim- Bruche, Fessenheim-le-Bas, Flexbourg, Furdenheim, Gertwiller, Gimbrett-Berstett, Goxwiller, Heiligenstein, Itterswiller, Kienheim, Kirchheim, Kuttolsheim, Mittelhausen, Mutzig, Nordheim, Oberhoffen-les-Wissenbourg, Obernai, Odratzheim, Orschwiller, Osthoffen, Ottrott, Petersbach, Reichsfeld, Riedseltz, Rosenwiller, Rosheim, Rott, Saint-Nabor, Saint-Pierre, Scherwiller, Seebach, Soultz-les-Bains, Steinseltz, Stotzheim, Strasbourg, Traenheim, Villé, Wangen, Westhoffen, Wissembourg, Zellwiller.
  Pakendamine geograafilises piirkonnas
  Õigusraamistik:
  ELi õigusaktid
  Lisatingimuse liik:
  pakendamine määratletud geograafilises piirkonnas
  Tingimuse kirjeldus
  Veinid villitakse „Vin du Rhin“ tüüpi pudelitesse, mis vastavad 20. mai 1955. aasta dekreedi nr 55-673, 13. mai 1959. aasta määruse ja 19. märtsi 1963. aasta dekreedi sätetele, muud tüüpi pudelite kasutamine ei ole lubatud.
  Alates 5. juulist 1972 peavad veinid olema pudelitesse villitud Bas-Rhini ja Haut-Rhini departemangudes, kasutades „Vin du Rhin“ tüüpi pudeleid, mida on kirjeldatud 1955. aasta dekreedis.
  Aastakäigu märkimine
  Õigusraamistik:
  liikmesriigi õigusaktid
  Lisatingimuse liik:
  märgistamisega seotud lisasätted
  Tingimuse kirjeldus
  Aastakäigu teave tuleb esitada koos nimetusega ning see peab olema saagi- ja varude deklaratsioonidel, saatedokumentidel, kuulutustes, teabeprospektidel, etikettidel, arvetel ning mis tahes pakenditel.
  Kasutusnimetus
  Õigusraamistik:
  liikmesriigi õigusaktid
  Lisatingimuse liik:
  märgistamisega seotud lisasätted
  Tingimuse kirjeldus
  Kontrollitud päritolunimetusele võib lisada ühe kasutusel olevatest nimetustest, kui veinid on valmistatud üksnes viinamarjasortidest, mis on määratud kasutamiseks asjaomase nimetuse all.
  Kahe või enama kasutatava nimetuse esitamine samal etiketil ei ole lubatud.
  Kõnealused kasutusel olevad nimetused on järgmised:
  Gewurztraminer,
  Pinot gris,
  Riesling.
  Traditsioonilised märked „vendanges tardives“ (hiline saagikoristus) ja „sélection de grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest)
  Õigusraamistik:
  liikmesriigi õigusaktid
  Lisatingimuse liik:
  märgistamisega seotud lisasätted
  Tingimuse kirjeldus
  Veinide puhul, millele võib lisada märke „vendanges tardives“ (hiline saagikoristus) või „sélection de grains noble“ (tehtud väärishallitusega marjadest), tuleb ära näidata:






  — | aastakäik, |
| --- | --- | --- |

—

Bas-Rhini departemang: Albé, Avolsheim, Balbronn, Bernardswiller, Bernardvillé, Bischoffsheim, Boersch, Bourgheim, Châtenois, Cleebourg, Dachstein, Dangolsheim, Dieffenthal, Dorlisheim, Epfig, Ergersheim, Ernolsheim- Bruche, Fessenheim-le-Bas, Flexbourg, Furdenheim, Gertwiller, Gimbrett-Berstett, Goxwiller, Heiligenstein, Itterswiller, Kienheim, Kirchheim, Kuttolsheim, Mittelhausen, Mutzig, Nordheim, Oberhoffen-les-Wissenbourg, Obernai, Odratzheim, Orschwiller, Osthoffen, Ottrott, Petersbach, Reichsfeld, Riedseltz, Rosenwiller, Rosheim, Rott, Saint-Nabor, Saint-Pierre, Scherwiller, Seebach, Soultz-les-Bains, Steinseltz, Stotzheim, Strasbourg, Traenheim, Villé, Wangen, Westhoffen, Wissembourg, Zellwiller.

Pakendamine geograafilises piirkonnas

Õigusraamistik:

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

pakendamine määratletud geograafilises piirkonnas

Tingimuse kirjeldus

Veinid villitakse „Vin du Rhin“ tüüpi pudelitesse, mis vastavad 20. mai 1955. aasta dekreedi nr 55-673, 13. mai 1959. aasta määruse ja 19. märtsi 1963. aasta dekreedi sätetele, muud tüüpi pudelite kasutamine ei ole lubatud.

Alates 5. juulist 1972 peavad veinid olema pudelitesse villitud Bas-Rhini ja Haut-Rhini departemangudes, kasutades „Vin du Rhin“ tüüpi pudeleid, mida on kirjeldatud 1955. aasta dekreedis.

Aastakäigu märkimine

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Aastakäigu teave tuleb esitada koos nimetusega ning see peab olema saagi- ja varude deklaratsioonidel, saatedokumentidel, kuulutustes, teabeprospektidel, etikettidel, arvetel ning mis tahes pakenditel.

Kasutusnimetus

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kontrollitud päritolunimetusele võib lisada ühe kasutusel olevatest nimetustest, kui veinid on valmistatud üksnes viinamarjasortidest, mis on määratud kasutamiseks asjaomase nimetuse all.

Kahe või enama kasutatava nimetuse esitamine samal etiketil ei ole lubatud.

Kõnealused kasutusel olevad nimetused on järgmised:

Gewurztraminer,

Pinot gris,

Riesling.

Traditsioonilised märked „vendanges tardives“ (hiline saagikoristus) ja „sélection de grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest)

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Veinide puhul, millele võib lisada märke „vendanges tardives“ (hiline saagikoristus) või „sélection de grains noble“ (tehtud väärishallitusega marjadest), tuleb ära näidata:

—

aastakäik,

| — | üks kasutusnimetus. |
| --- | --- |

—

üks kasutusnimetus.

Märge suhkrusisalduse kohta

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Valgeid veine, millele on käesoleva tootespetsifikaadi järgi antud üks 51st kontrollitud päritolunimetusest „Alsace Grand Cru – asukoht“, välja arvatud märkega „Vendanges Tardives“ (hiline saagikoristus) või „Sélection de Grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest) varustatud veinid, ja mida esitletakse selle nimetuse all, ei saa avalikult pakkuda, transportida, müügiks pakkuda ega müüa, kui reklaamides, etikettidel, arvetel või mis tahes pakenditel puudub selgelt nähtavate tähtedega märge suhkrusisalduse kohta, nagu on määratletud Euroopa õigusaktides.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-4cec3ff9-abd4-4253-a1db-245ddd809faa

---

(1)  ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---

| 29.9.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 372/40 |
| --- | --- | --- | --- |

29.9.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 372/40

---

Tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punktile a

(2022/C 372/07)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51 annab käesoleva dokumendi avaldamine õiguse esitada muutmistaotluse suhtes vastuväiteid kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KAITSTUD PÄRITOLUNIMETUSE / KAITSTUD GEOGRAAFILISE TÄHISE TOOTESPETSIFIKAADI OLULISE MUUDATUSE HEAKSKIITMISE TAOTLUS

Muudatuse heakskiitmise taotlus vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 esimesele lõigule

„Pane Toscano“

ELi nr: PDO-IT-01016-AM01-29.4.2021.

KPN ( X ) KGT ( )

1.   Taotlejate rühm ja õigustatud huvi

| Consorzio di Tutela del Pane Toscano DOP [kaitstud päritolunimetusega toote „Pane Toscano“ kaitseühing] |
| --- |
| via Tiziano Vecelio 32 - 52100 AREZZO |

Consorzio di Tutela del Pane Toscano DOP [kaitstud päritolunimetusega toote „Pane Toscano“ kaitseühing]

via Tiziano Vecelio 32 - 52100 AREZZO

Tel +39 0575314289

E-post: info@panetoscano.net

Sertifitseeritud e-posti aadress: panetoscano@legalmail.it

Konsortsiumil on õigus esitada muutmistaotlus kooskõlas põllumajandus-, toidu- ja metsanduspoliitika ministeeriumi 14. oktoobri 2013. aasta dekreedi nr 12511 artikli 13 lõikega 1.

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Itaalia

3.   Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

| ☐ | Toote nimetus |
| --- | --- |

☐

Toote nimetus

| ☒ | Toote kirjeldus |
| --- | --- |

☒

Toote kirjeldus

| ☐ | Geograafiline piirkond |
| --- | --- |

☐

Geograafiline piirkond

| ☐ | Päritolutõend |
| --- | --- |

☐

Päritolutõend

| ☒ | Tootmismeetod |
| --- | --- |

☒

Tootmismeetod

| ☒ | Seos piirkonnaga |
| --- | --- |

☒

Seos piirkonnaga

| ☒ | Märgistus |
| --- | --- |

☒

Märgistus

| ☐ | Muu: |
| --- | --- |

☐

Muu:

4.   Muudatus(t)e liik

| ☒ | Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline. |
| --- | --- |

☒

Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline.

| ☐ | Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset) ei ole avaldatud ja mida ei käsitleta määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt väikese muudatusena |
| --- | --- |

☐

Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset) ei ole avaldatud ja mida ei käsitleta määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt väikese muudatusena

5.   Muudatused

Toote kirjeldus

| 1. | Muudatus puudutab tootespetsifikaadi artiklit 2 ja koonddokumendi punkti 3.2, mille teksti
  „0-tüüpi tavaline nisujahu“
  muudetakse järgmiselt:
  „0-tüüpi või 1. või 2. tüüpi tavaline nisujahu“.
  See muudatus võimaldab kaitstud päritolunimetusega toote „Pane Toscano“ valmistamisel kasutada ka 1. või 2. tüüpi jahu. Eesmärk on rahuldada tarbijaskonna suure segmendi (39 %) kasvavat nõudlust; nimelt märkisid tarbijad 2019. aastal, et söövad vähem rafineeritud jahust valmistatud leiba, et saada enam kiudaineid ja toituda seega tervislikumalt. |
| --- | --- |

1.

„0-tüüpi tavaline nisujahu“

muudetakse järgmiselt:

„0-tüüpi või 1. või 2. tüüpi tavaline nisujahu“.

See muudatus võimaldab kaitstud päritolunimetusega toote „Pane Toscano“ valmistamisel kasutada ka 1. või 2. tüüpi jahu. Eesmärk on rahuldada tarbijaskonna suure segmendi (39 %) kasvavat nõudlust; nimelt märkisid tarbijad 2019. aastal, et söövad vähem rafineeritud jahust valmistatud leiba, et saada enam kiudaineid ja toituda seega tervislikumalt.

| 2. | Tootespetsifikaadi artikli 2 ja koonddokumendi punkti 3.2 järgmine muudatus puudutab leivasisu omadusi:
  „Leivasisu: 0-tüübi korral valge või elevandiluuvärvi, iseloomuliku ebaühtlase poorsusega“,
  mida on täiendatud järgmiselt:
  „Leivasisu: 0-tüübi korral valge või elevandiluuvärvi või 1. või 2. tüübi korral ühtlaselt merevaigukollane, iseloomuliku ebaühtlase poorsusega;“
  See muudatus võtab arvesse 1. või 2. tüüpi jahu, mida nüüd on lubatud kasutada, ja eesmärk on kirjeldada selle mõju leivasisu värvusele. |
| --- | --- |

2.

„Leivasisu: 0-tüübi korral valge või elevandiluuvärvi, iseloomuliku ebaühtlase poorsusega“,

mida on täiendatud järgmiselt:

„Leivasisu: 0-tüübi korral valge või elevandiluuvärvi või 1. või 2. tüübi korral ühtlaselt merevaigukollane, iseloomuliku ebaühtlase poorsusega;“

See muudatus võtab arvesse 1. või 2. tüüpi jahu, mida nüüd on lubatud kasutada, ja eesmärk on kirjeldada selle mõju leivasisu värvusele.

| 3. | Niiskussisaldust, mis tootespetsifikaadi artiklis 2 ja koonddokumendi punktis 3.2 on kirjas kui „maksimaalselt 30 % kaalust“, muudetakse järgmiselt: „maksimaalselt 40 % kaalust“.
  Selle ettepanekuga osutatakse niiskussisaldusele, mis on sätestatud Itaalia õigusaktis (4. juuli 1967. aasta seadus nr 580 „Teravilja, jahu, leiva ja pastatoodete töötlemise ja turustamise eeskirjad“), kuna praegune väärtus ei sobi kaitstud päritolunimetusega toote „Pane Toscano“ 0-tüüpi jahust valmistatud suuremate vormide jaoks ega toodete korral, mis on tehtud 1. või 2. tüüpi jahust. |
| --- | --- |

3.

Selle ettepanekuga osutatakse niiskussisaldusele, mis on sätestatud Itaalia õigusaktis (4. juuli 1967. aasta seadus nr 580 „Teravilja, jahu, leiva ja pastatoodete töötlemise ja turustamise eeskirjad“), kuna praegune väärtus ei sobi kaitstud päritolunimetusega toote „Pane Toscano“ 0-tüüpi jahust valmistatud suuremate vormide jaoks ega toodete korral, mis on tehtud 1. või 2. tüüpi jahust.

Tootmismeetod

| 4. | Tootespetsifikaadi artikkel 5 ja koonddokumendi punkt 3.3 ühtlustatakse esimese muudatusega:
  Kaitstud päritolunimetusega toote „Pane Toscano“ valmistamiseks kasutatav tooraine on 0-tüüpi nisujahu, mis sisaldab nisuidusid ja mida toodetakse üksnes artiklis 3 viidatud tootmispiirkonnas kasvatatud, säilitatud ja jahuks jahvatatud nisusortidest.
  Seda täiendatakse järgmiselt:
  Kaitstud päritolunimetusega toote „Pane Toscano“ valmistamiseks kasutatav tooraine on 0-tüüpi, 1. või 2. tüüpi nisujahu, mis sisaldab nisuidusid ja mida toodetakse üksnes artiklis 3 viidatud tootmispiirkonnas kasvatatud, säilitatud ja jahuks jahvatatud nisusortidest.
  Seega tõstetakse esile, et kaitstud päritolunimetusega toote „Pane Toscano“ toorainena, milleks praegu on 0-tüüpi jahu, võib kasutada ka 1. või 2. tüüpi nisujahu, mis sisaldab nisuidusid ja mida toodetakse üksnes artiklis 3 viidatud tootmispiirkonnas kasvatatud, säilitatud ja jahuks jahvatatud nisusortidest. |
| --- | --- |

4.

Kaitstud päritolunimetusega toote „Pane Toscano“ valmistamiseks kasutatav tooraine on 0-tüüpi nisujahu, mis sisaldab nisuidusid ja mida toodetakse üksnes artiklis 3 viidatud tootmispiirkonnas kasvatatud, säilitatud ja jahuks jahvatatud nisusortidest.

Seda täiendatakse järgmiselt:

Kaitstud päritolunimetusega toote „Pane Toscano“ valmistamiseks kasutatav tooraine on 0-tüüpi, 1. või 2. tüüpi nisujahu, mis sisaldab nisuidusid ja mida toodetakse üksnes artiklis 3 viidatud tootmispiirkonnas kasvatatud, säilitatud ja jahuks jahvatatud nisusortidest.

Seega tõstetakse esile, et kaitstud päritolunimetusega toote „Pane Toscano“ toorainena, milleks praegu on 0-tüüpi jahu, võib kasutada ka 1. või 2. tüüpi nisujahu, mis sisaldab nisuidusid ja mida toodetakse üksnes artiklis 3 viidatud tootmispiirkonnas kasvatatud, säilitatud ja jahuks jahvatatud nisusortidest.

| 5. | Tootespetsifikaadi artiklisse 5.2 on pärast lõiku pealkirjaga
  „Jahvatamine“
  lisatud järgmine lause:
  „0-tüüpi jahu on jahvatatud valtside vahel, 1. või 2. tüüpi jahu võib olla jahvatatud valtside või kivide vahel.“
  See muudatus pakub 1. või 2. tüüpi jahu puhul veskikivide kasutamise võimalust, et taaselustada traditsioonilist meetodit.
  Kõnealune muudatus ei mõjuta koonddokumendi sisu. |
| --- | --- |

5.

„Jahvatamine“

lisatud järgmine lause:

„0-tüüpi jahu on jahvatatud valtside vahel, 1. või 2. tüüpi jahu võib olla jahvatatud valtside või kivide vahel.“

See muudatus pakub 1. või 2. tüüpi jahu puhul veskikivide kasutamise võimalust, et taaselustada traditsioonilist meetodit.

Kõnealune muudatus ei mõjuta koonddokumendi sisu.

| 6. | Tootespetsifikaadi artikli 5.2 lõigu „Jahvatamine“ teksti
  „Valtsveskis ei tohi töötemperatuur jahvatamise ajal ületada 40 °C“
  on muudetud järgmiselt:
  „Valtsveskis ei tohi töötemperatuur jahvatamise ajal ületada 40°C. 1. või 2. tüüpi jahu tootmiseks veskikivide vahel sisestatakse terad kivide vahele ja jahvatatakse jahuks ühes ja samas protsessis, saades sajaprotsendilise täisterajahu, mis seejärel sõelutakse ja millest saab 1. või 2. tüüpi jahu; jahvatusprotsessi lõpus on maksimaalne temperatuur 35 °C. Nii saadud jahu sisaldab terveid nisuidusid.“
  See muudatus täiendab eelmist, kirjeldades, kuidas jahvatatakse jahu veskikividega veskis.
  Kõnealune muudatus ei mõjuta koonddokumendi sisu. |
| --- | --- |

6.

„Valtsveskis ei tohi töötemperatuur jahvatamise ajal ületada 40 °C“

on muudetud järgmiselt:

„Valtsveskis ei tohi töötemperatuur jahvatamise ajal ületada 40°C. 1. või 2. tüüpi jahu tootmiseks veskikivide vahel sisestatakse terad kivide vahele ja jahvatatakse jahuks ühes ja samas protsessis, saades sajaprotsendilise täisterajahu, mis seejärel sõelutakse ja millest saab 1. või 2. tüüpi jahu; jahvatusprotsessi lõpus on maksimaalne temperatuur 35 °C. Nii saadud jahu sisaldab terveid nisuidusid.“

See muudatus täiendab eelmist, kirjeldades, kuidas jahvatatakse jahu veskikividega veskis.

Kõnealune muudatus ei mõjuta koonddokumendi sisu.

| 7. | Tootespetsifikaadi artikli 5.2 lõigu „Jahvatamine“ teksti
  „Vahetult pärast jahvatamist tuleb jahu hoida veskis vähemalt 10 päeva alates jahvatamise lõpetamisest, et tagada selle valmimine“
  on täiendatud järgmiselt:
  „Vahetult pärast jahvatamist tuleb 0-tüüpi jahu hoida veskis vähemalt 10 päeva ja 1. või 2. tüüpi jahu vähemalt 7 päeva, et tagada selle valmimine.“
  Selle esimese muudatusega kooskõlas oleva muudatuse eesmärk on täpsustada 1. ja 2. tüüpi jahu valmimisperiood, nagu see on sätestatud 0-tüüpi jahu kohta.
  Kõnealune muudatus ei mõjuta koonddokumendi sisu. |
| --- | --- |

7.

„Vahetult pärast jahvatamist tuleb jahu hoida veskis vähemalt 10 päeva alates jahvatamise lõpetamisest, et tagada selle valmimine“

on täiendatud järgmiselt:

„Vahetult pärast jahvatamist tuleb 0-tüüpi jahu hoida veskis vähemalt 10 päeva ja 1. või 2. tüüpi jahu vähemalt 7 päeva, et tagada selle valmimine.“

Selle esimese muudatusega kooskõlas oleva muudatuse eesmärk on täpsustada 1. ja 2. tüüpi jahu valmimisperiood, nagu see on sätestatud 0-tüüpi jahu kohta.

Kõnealune muudatus ei mõjuta koonddokumendi sisu.

| 8. | Tootespetsifikaadi artikli 5.2 lõigus „Jahvatamine“ ja koonddokumendi punktis 3.3 kirjeldatakse 0-tüüpi tavalise nisujahu omaduste järel 1. ja 2. tüüpi jahu järgmisi kaubanduslikke ja tehnilisi omadusi:






  1. või 2. tüüpi jahu | |
| --- | --- | --- |
| Näitaja | Väärtus |
| W (Chopin) | 140–230 |
| P/L (indeks) | 0,30–0,90 |
| H2O imendumine | üle 54 % |
| C:D (jahu veesidumisvõime Brabenderi meetodiga) | üle 5’ |
| Langemisarv: | üle 280 |

8.

1. või 2. tüüpi jahu

Näitaja

Väärtus

W (Chopin)

140–230

P/L (indeks)

0,30–0,90

H2O imendumine

üle 54 %

C:D (jahu veesidumisvõime Brabenderi meetodiga)

üle 5’

Langemisarv:

üle 280

Selle esimese muudatusega kooskõlas oleva muudatuse eesmärk on täpsustada 1. ja 2. tüüpi jahu tooteomadusi viisil, nagu need on sätestatud 0-tüüpi jahu kohta.

| 9. | Tootespetsifikaadi artiklis 5.3 „Leivavalmistamisprotsess“ on muudetud kõik viited tekstiga „0-tüüpi tavaline nisujahu“ viideteks tekstiga „0-tüüpi või 1. või 2. tüüpi tavaline nisujahu“.
  Selle esimese muudatusega kooskõlas oleva muudatuse eesmärk on täpsustada 1. ja 2. tüüpi jahu tooteomadusi viisil, nagu need on sätestatud 0-tüüpi jahu kohta.
  See muudatus ei mõjuta koonddokumendi sisu. |
| --- | --- |

9.

Selle esimese muudatusega kooskõlas oleva muudatuse eesmärk on täpsustada 1. ja 2. tüüpi jahu tooteomadusi viisil, nagu need on sätestatud 0-tüüpi jahu kohta.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendi sisu.

| 10. | Tootespetsifikaadi artikli 5.3 „Leivavalmistamisprotsess“ teksti
  „Leivapätsid jäetakse seejärel seisma vähemalt kaheks ja pooleks tunniks, kuni need kerkivad optimaalse tasemeni, ning asetatakse seejärel ahju küpsema.“
  on täiendatud järgmise lausega:
  „Võib kasutada puuküttega ahju.“
  See muudatus võimaldab edendada traditsioonilist küpsetamisviisi, mis on tarbijate hulgas väga populaarne.
  Kõnealune muudatus ei mõjuta koonddokumendi sisu. |
| --- | --- |

10.

„Leivapätsid jäetakse seejärel seisma vähemalt kaheks ja pooleks tunniks, kuni need kerkivad optimaalse tasemeni, ning asetatakse seejärel ahju küpsema.“

on täiendatud järgmise lausega:

„Võib kasutada puuküttega ahju.“

See muudatus võimaldab edendada traditsioonilist küpsetamisviisi, mis on tarbijate hulgas väga populaarne.

Kõnealune muudatus ei mõjuta koonddokumendi sisu.

| 11. | Tootespetsifikaadi artiklis 6 on muudetud ja koonddokumendi punktis 5 muudetakse viidet
  „0-tüüpi tavaline nisujahu“
  järgmiselt:
  „0-tüüpi või 1. tüüpi või 2. tüüpi tavaline nisujahu.“
  Kõnealune muudatus ei mõjuta Toscanas kasutatavat tüüpilist leivaküpsetusmeetodit ning selle eesmärk on viia tootespetsifikaat ja koonddokument kooskõlla käesoleva dokumendi punktis 1 viidatud muudatusega. |
| --- | --- |

11.

„0-tüüpi tavaline nisujahu“

järgmiselt:

„0-tüüpi või 1. tüüpi või 2. tüüpi tavaline nisujahu.“

Kõnealune muudatus ei mõjuta Toscanas kasutatavat tüüpilist leivaküpsetusmeetodit ning selle eesmärk on viia tootespetsifikaat ja koonddokument kooskõlla käesoleva dokumendi punktis 1 viidatud muudatusega.

Seos

| 12. | Tootespetsifikaadi artikli 6 järgmist lõiku
  „Kaitstud päritolunimetusega toote „Pane Toscano“ omadused on seotud Toscana traditsioonilise, aegade jooksul omandatud teadmistel põhineva leivaküpsetusmeetodiga, kus taina valmistamisel ei kasutata soola ja kergitamisel on nõutav naturaalne haputaina juuretis, mis aitab tainal kerkida, ja 0-tüüpi tavaline nisujahu, mis sisaldab nisuidusid ja mis saadakse Toscanas peaaegu sada aastat kasvatatud valitud nisusortidest ja neist aretatud teistest sortidest.“
  on muudetud järgmiselt:
  „Need kaitstud päritolunimetusega toote „Pane Toscano“ omadused on seotud Toscana traditsioonilise, aegade jooksul omandatud teadmistel põhineva leivaküpsetusmeetodiga, mille puhul on taina valmistamisel välistatud soola kasutamine ja kergitamisel on nõutav naturaalne haputaina juuretis ja 0-tüüpi või 1. või 2. tüüpi tavaline nisujahu, mis sisaldab nisuidusid ja mis saadakse Toscanas peaaegu sada aastat kasvatatavatest valitud nisusortidest ja neist aretatud teistest sortidest.“
  Vastavat koonddokumendi punkti 5
  „Kaitstud päritolunimetusega toodet „Pane Toscano“ iseloomustab selle säilivusaeg, mis saavutatakse tänu õigele kergitusele, mis hoiab ära hallituse tekke märksa pikema aja jooksul kui teiste turul müüdavate leibade puhul. Tootele omased organoleptilised omadused on röstitud sarapuupähkli lõhn, neutraalne maitse, st mage ja kergelt happeline sisu, krõbe koorik ja ebaühtlaselt poorne valge või säravvalge sisu.“
  muudetakse järgmiselt:
  „Kaitstud päritolunimetusega toodet „Pane Toscano“ iseloomustab selle säilivusaeg; see saavutatakse tänu õigele kergitusele, mis hoiab ära hallituse tekke märksa pikema aja jooksul kui teiste turul müüdavate leibade puhul. Toodet eristavad organoleptilised omadused, eelkõige röstitud sarapuupähklite lõhn ja leivasisu neutraalne, st mage maitse, mure koorik ning ebaühtlaselt poorne ja valge või elevandiluuvärvi leivasisu 0-tüüpi jahu korral või ühtlane merevaigukollane värvus 1. või 2. tüüpi jahu korral.“
  See muudatus ei mõjuta Toscana traditsioonilist, aegade jooksul omandatud teadmistel põhinevat leivaküpsetusmeetodit, kus taina valmistamisel ei kasutata soola ja kergitamisel on nõutav naturaalne haputainajuuretis ja tavaline nisujahu, mis sisaldab nisuidusid ja mis saadakse Toscanas kasvatatud valitud nisusortidest ja neist aretatud teistest sortidest. Selle muudatuse eesmärk on viia koonddokument kooskõlla punktis 1 osutatud muudatusega. |
| --- | --- |

12.

„Kaitstud päritolunimetusega toote „Pane Toscano“ omadused on seotud Toscana traditsioonilise, aegade jooksul omandatud teadmistel põhineva leivaküpsetusmeetodiga, kus taina valmistamisel ei kasutata soola ja kergitamisel on nõutav naturaalne haputaina juuretis, mis aitab tainal kerkida, ja 0-tüüpi tavaline nisujahu, mis sisaldab nisuidusid ja mis saadakse Toscanas peaaegu sada aastat kasvatatud valitud nisusortidest ja neist aretatud teistest sortidest.“

on muudetud järgmiselt:

„Need kaitstud päritolunimetusega toote „Pane Toscano“ omadused on seotud Toscana traditsioonilise, aegade jooksul omandatud teadmistel põhineva leivaküpsetusmeetodiga, mille puhul on taina valmistamisel välistatud soola kasutamine ja kergitamisel on nõutav naturaalne haputaina juuretis ja 0-tüüpi või 1. või 2. tüüpi tavaline nisujahu, mis sisaldab nisuidusid ja mis saadakse Toscanas peaaegu sada aastat kasvatatavatest valitud nisusortidest ja neist aretatud teistest sortidest.“

Vastavat koonddokumendi punkti 5

„Kaitstud päritolunimetusega toodet „Pane Toscano“ iseloomustab selle säilivusaeg, mis saavutatakse tänu õigele kergitusele, mis hoiab ära hallituse tekke märksa pikema aja jooksul kui teiste turul müüdavate leibade puhul. Tootele omased organoleptilised omadused on röstitud sarapuupähkli lõhn, neutraalne maitse, st mage ja kergelt happeline sisu, krõbe koorik ja ebaühtlaselt poorne valge või säravvalge sisu.“

muudetakse järgmiselt:

„Kaitstud päritolunimetusega toodet „Pane Toscano“ iseloomustab selle säilivusaeg; see saavutatakse tänu õigele kergitusele, mis hoiab ära hallituse tekke märksa pikema aja jooksul kui teiste turul müüdavate leibade puhul. Toodet eristavad organoleptilised omadused, eelkõige röstitud sarapuupähklite lõhn ja leivasisu neutraalne, st mage maitse, mure koorik ning ebaühtlaselt poorne ja valge või elevandiluuvärvi leivasisu 0-tüüpi jahu korral või ühtlane merevaigukollane värvus 1. või 2. tüüpi jahu korral.“

See muudatus ei mõjuta Toscana traditsioonilist, aegade jooksul omandatud teadmistel põhinevat leivaküpsetusmeetodit, kus taina valmistamisel ei kasutata soola ja kergitamisel on nõutav naturaalne haputainajuuretis ja tavaline nisujahu, mis sisaldab nisuidusid ja mis saadakse Toscanas kasvatatud valitud nisusortidest ja neist aretatud teistest sortidest. Selle muudatuse eesmärk on viia koonddokument kooskõlla punktis 1 osutatud muudatusega.

Märgistus

| 13. | Tootespetsifikaadi artikli 8 ja koonddokumendi punkti 3.6 muudatus.
  Lõiku
  „Lubatud on






  — | viidata ettevõtetele, nimedele, ärinimedele, kaubamärkidele, konsortsiumidele, kui sellel ei ole ülistavat tähendust ja see ei eksita ostjat. Need viited võivad olla esitatud toote etiketil, kui nende kirjatüübi suurus ei ületa päritolunimetuse „Pane Toscano“ mõõtmeid; |
| --- | --- | --- |

13.

Lõiku

„Lubatud on

—

viidata ettevõtetele, nimedele, ärinimedele, kaubamärkidele, konsortsiumidele, kui sellel ei ole ülistavat tähendust ja see ei eksita ostjat. Need viited võivad olla esitatud toote etiketil, kui nende kirjatüübi suurus ei ületa päritolunimetuse „Pane Toscano“ mõõtmeid;

| — | tarbijale vajalik teave kaitstud päritolunimetusega toote „Pane Toscano“ kasutuse ja organoleptiliste omaduste ning samuti selle ajaloolise ja kultuurilise tausta kohta.“ |
| --- | --- |

—

tarbijale vajalik teave kaitstud päritolunimetusega toote „Pane Toscano“ kasutuse ja organoleptiliste omaduste ning samuti selle ajaloolise ja kultuurilise tausta kohta.“

muudetakse järgmiselt:

„Lubatud on

| — | viidata ettevõtete ja konsortsiumide nimedele, ärinimedele ja kaubamärkidele, kui sellel ei ole ülistavat tähendust ja see ei eksita tarbijat; |
| --- | --- |

—

viidata ettevõtete ja konsortsiumide nimedele, ärinimedele ja kaubamärkidele, kui sellel ei ole ülistavat tähendust ja see ei eksita tarbijat;

| — | viidata tootmisprotsessile, nagu nt nisusordid, „kivide vahel jahvatatud“ ja „küpsetatud puuküttega ahjus“; |
| --- | --- |

—

viidata tootmisprotsessile, nagu nt nisusordid, „kivide vahel jahvatatud“ ja „küpsetatud puuküttega ahjus“;

| — | esitada tarbijale vajalik teave kaitstud päritolunimetusega toote „Pane Toscano“ kasutuse ja organoleptiliste omaduste ning samuti selle ajaloolise ja kultuurilise tausta kohta. |
| --- | --- |

—

esitada tarbijale vajalik teave kaitstud päritolunimetusega toote „Pane Toscano“ kasutuse ja organoleptiliste omaduste ning samuti selle ajaloolise ja kultuurilise tausta kohta.

Need viited võivad olla esitatud toote etiketil, kui nende kirjasuurus ei ole suurem kui päritolunimetusel „Pane Toscano““;

Muudatused võimaldavad rõhutada toote omadusi, toorainet ja kogu tootmisprotsessi, pakkudes tarbijale rohkem teavet.

KOONDDOKUMENT

„Pane Toscano“

ELi nr: PDO-IT-01016-AM01-29.4.2021.

KPN (X) KGT ( )

1.   Nimetus

„Pane Toscano“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Itaalia

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Klass 2.4. Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Kaitstud päritolunimetus „Pane Toscano“ viitab Toscanas kasutatava traditsioonilise valmistusviisi kohaselt valmistatud leivale, mille puhul kasutatakse ainult haputainajuuretist, vett ja tavalist 0-tüüpi, 1. või 2. tüüpi nisujahu, mis sisaldab nisuidusid ja on toodetud punktis 4 määratletud tootmispiirkonnas kasvatatud nisusortidest.

Kaitstud päritolunimetusega toote „Pane Toscano“ turustamisel peaksid sel olema järgmised omadused:

| — | kuju ja kaal: 0,45–0,55 kg kaaluv rombikujuline leib, mille kohalik nimetus on „filoncino“; 0,90–1,10 kg või 1,80–2,20 kg kaaluv ristkülikukujuline ümarate nurkadega leib, mille kohalik nimetus on „filone“; |
| --- | --- |

—

kuju ja kaal: 0,45–0,55 kg kaaluv rombikujuline leib, mille kohalik nimetus on „filoncino“; 0,90–1,10 kg või 1,80–2,20 kg kaaluv ristkülikukujuline ümarate nurkadega leib, mille kohalik nimetus on „filone“;

| — | paksus: 5–10 cm; |
| --- | --- |

—

paksus: 5–10 cm;

| — | koorik: mure ja krõbe, värvilt tume matt pähklipruun; |
| --- | --- |

—

koorik: mure ja krõbe, värvilt tume matt pähklipruun;

| — | sisu: 0-tüüpi jahu korral valge või elevandiluuvärvi; 1. või 2. tüüpi jahu korral ühtlaselt merevaigukollane, iseloomuliku ebaühtlase poorsusega; |
| --- | --- |

—

sisu: 0-tüüpi jahu korral valge või elevandiluuvärvi; 1. või 2. tüüpi jahu korral ühtlaselt merevaigukollane, iseloomuliku ebaühtlase poorsusega;

| — | lõhn: röstitud sarapuupähklid; |
| --- | --- |

—

lõhn: röstitud sarapuupähklid;

| — | maitse: neutraalne, st mage ja kergelt hapukas; |
| --- | --- |

—

maitse: neutraalne, st mage ja kergelt hapukas;

| — | niiskus: maksimaalselt 40 % kaalust. |
| --- | --- |

—

niiskus: maksimaalselt 40 % kaalust.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Tavaline 0-tüüpi nisujahu, mis sisaldab nisuidusid, järgmiste kaubanduslike ja tehniliste omadustega:

| Näitajad | Väärtus |
| --- | --- |
| W (Chopin) | 160–230 |
| P/L (indeks) | 0,35–0,65 |
| H2O imendumine | üle 54 % |
| C:D (jahu veesidumisvõime Brabenderi meetodiga) | üle 6’ |
| Langemisarv: | üle 260 |

Näitajad

Väärtus

W (Chopin)

160–230

P/L (indeks)

0,35–0,65

H2O imendumine

üle 54 %

C:D (jahu veesidumisvõime Brabenderi meetodiga)

üle 6’

Langemisarv:

üle 260

Tavaline 1. või 2. tüüpi nisujahu, mis sisaldab nisuidusid, järgmiste kaubanduslike ja tehniliste omadustega:

| Näitajad | Väärtus |
| --- | --- |
| W (Chopin) | 140–230 |
| P/L (indeks) | 0,30–0,90 |
| H2O imendumine | üle 54 % |
| C:D (jahu veesidumisvõime Brabenderi meetodiga) | üle 5’ |
| Langemisarv: | üle 280 |

Näitajad

Väärtus

W (Chopin)

140–230

P/L (indeks)

0,30–0,90

H2O imendumine

üle 54 %

C:D (jahu veesidumisvõime Brabenderi meetodiga)

üle 5’

Langemisarv:

üle 280

Ainult tainajuuretise valmistamisel võib jahu W (Chopin) väärtus olla suurem kui tabelis märgitud.

Vesi

Naturaalses pärmis või haputainajuuretises, mis sisaldab eelnevast töötlemisest saadud tainast ja mida säilitatakse sobivas keskkonnas, tekib järkjärguline käärimis- ja hapnemisprotsess. See haputainajuuretis käivitab uue tainaga segatuna kergitamisprotsessi.

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Nisu kasvatamine, koristamine ja säilitamine; terade töötlemine nisuidusid sisaldava jahu saamiseks.

Naturaalse pärmi või haputainajuuretise valmistamine kas loomulikul teel või külmkuivatatuna ja haputainajuuretise värskendamiseks sellest väikese osa säilitamine; juuretise (biga) valmistamine, kergitamine ja lõpuks leiva küpsetamine.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Kaitstud päritolunimetusega toode „Pane Toscano“ turustatakse toiduainete pakendamiseks ettenähtud pakendites kas viilutatuna või tervena. Leiva viilutamine ja pakendamine peab toimuma ainult tootmispiirkonnas. Need tootmisetapid tuleb teostada vahetult pärast leiva jahutamist, et säilitada kaitstud päritolunimetusega toote „Pane Toscano“ lõhn ja tagada, et viilutamata ja viilutatud toote pinna niiskussisaldus ja selle organoleptilised omadused säiliksid võimalikult kaua. Viilutamata või viilutatud toote võib vajaduse korral pakendada gaasikeskkonda.

Toodet on lubatud müüa ka pakendamata, kui seda on võimalik identifitseerida enne küpsetamist otse tootele kinnitatud toiduainete jaoks sobiva märgise abil, millel on kaitstud päritolunimetuse logo ja muu vajalik teave.

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Pakendile peab olema märgitud järgmine teave:

| — | kaitstud päritolunimetuse „Pane Toscano“ logo; |
| --- | --- |

—

kaitstud päritolunimetuse „Pane Toscano“ logo;

| — | ELi kaitstud päritolunimetuse graafiline sümbol, millega samas vaateväljas on päritolunimetus „Pane Toscano“; |
| --- | --- |

—

ELi kaitstud päritolunimetuse graafiline sümbol, millega samas vaateväljas on päritolunimetus „Pane Toscano“;

| — | eraettevõtjana tegutseva või ettevõtjate ühendusse kuuluva pagari nimi või ärinimi ja aadress või tegevuskoht; |
| --- | --- |

—

eraettevõtjana tegutseva või ettevõtjate ühendusse kuuluva pagari nimi või ärinimi ja aadress või tegevuskoht;

| — | keelatud on lisada muid kui käesolevas koonddokumendis esitatud omadusi, sealhulgas järgmisi: tüüp, maitse, kasutus, valik või samalaadseid iseloomustavaid sõnu. |
| --- | --- |

—

keelatud on lisada muid kui käesolevas koonddokumendis esitatud omadusi, sealhulgas järgmisi: tüüp, maitse, kasutus, valik või samalaadseid iseloomustavaid sõnu.

Lubatud on:

| — | viidata ettevõtete ja konsortsiumide nimedele, ärinimedele ja kaubamärkidele, kui sellel ei ole ülistavat tähendust ja see ei eksita tarbijat; |
| --- | --- |

—

viidata ettevõtete ja konsortsiumide nimedele, ärinimedele ja kaubamärkidele, kui sellel ei ole ülistavat tähendust ja see ei eksita tarbijat;

| — | viidata tootmisprotsessile, nagu nt nisusordid, „kivide vahel jahvatatud“ ja „küpsetatud puuküttega ahjus“; |
| --- | --- |

—

viidata tootmisprotsessile, nagu nt nisusordid, „kivide vahel jahvatatud“ ja „küpsetatud puuküttega ahjus“;

| — | esitada tarbijale vajalik teave kaitstud päritolunimetusega toote „Pane Toscano“ kasutuse ja organoleptiliste omaduste ning samuti selle ajaloolise ja kultuurilise tausta kohta. |
| --- | --- |

—

esitada tarbijale vajalik teave kaitstud päritolunimetusega toote „Pane Toscano“ kasutuse ja organoleptiliste omaduste ning samuti selle ajaloolise ja kultuurilise tausta kohta.

Need viited võivad olla esitatud toote etiketil, kui nende kirjasuurus ei ole suurem kui päritolunimetusel „Pane Toscano“.

Kaitstud päritolunimetusega toote „Pane Toscano“ logo sisaldab Toscana maakonna piire tähistavat kujutist.

Image 1

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Tootmispiirkond, kus kaitstud päritolunimetusega toodet „Pane Toscano“ valmistatakse ja pakendatakse ning kust saadakse selle toote valmistamiseks vajalik nisu, jahu ja pärm, hõlmab kogu Toscana maakonna territooriumi.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Seos geograafilise piirkonnaga tugineb looduslikele teguritele, toote eriomadustele ja ka inimteguritele ja tootmismeetodile, mida kasutatakse punktis 4 määratletud geograafilises piirkonnas.

Kaitstud päritolunimetusega toote „Pane Toscano“ tootmispiirkond paikneb maa-alal, mis laskub kallakuna sisemaalt ranniku suunas ja põhjast lõunasse; seda ümbritseb Apenniini mäestik, mis on takistuseks ida ja iseäranis kirde poolt tulevale halvale ilmale ning samas on piirkond täielikult avatud läänest saabuvatele tuultele ja vihmahoogudele. Kui võtta vaatluse alla piirkondlik tasand kõnealusel viljakasvatusperioodil novembrist juulini, siis erineb piirkonna kliima temperatuuri ja sademete poolest kõikidest naaberterritooriumidest. Ajavahemikul 1981–2010 registreeritud klimaatilistest andmetest (miinimumtemperatuurid, keskmised ja maksimaalsed temperatuurid, sademete ja päikesekiirguse koguhulk) selgub, et piirkonnale omased miinimumtemperatuurid mõjutavad kõige rohkem kasutatud jahusortide näitajaid (W ja P/L) ning piirkonnasisestest erinevustest hoolimata eristub see piirkond selgelt teistest piirkondadest. Selles piirkonnas kasvatatakse nisu suurtel tasandikel (Arno ja Tiberi jõe orgudes) ning eelkõige Apenniinide hiiglaslikel mägialadel ja kõrgendikel. Nimetatud alad on aidanud kaasa mitmete kohalike nisu ökotüüpide, nn esivanemate tekkele, millest on saanud alguse paljud praegu kasvatatavad nisusordid, mis sobivad väga hästi kaitstud päritolunimetusega toote „Pane Toscano“ valmistamiseks vajaliku jahu tootmiseks. Kui samu sorte kasvatatakse teistes piirkondades, isegi Toscana naabruses, ei ole neil kaitstud päritolunimetusega toote „Pane Toscano“ valmistamiseks vajalikke kaubanduslikke ja tehnilisi omadusi; see kinnitab tõika, et klimaatiliste tingimuste eripära ja mõju on võrdväärsed geneetilise pärandiga. Jahu reoloogilised omadused, mis on tingitud kliimast, on seetõttu igati sobivad taina kergitamiseks tainajuuretise (haputaina) abil, mida valmistatakse ja säilitatakse ühest leivateost teiseni; tänu pika aja jooksul omandatud ja omavahel vahetatud teadmistele ja oskustele suudavad selle piirkonna pagarid määrata kindlaks täpselt õige koguse ja töötlemisaja, et tagada toote jätkuvalt kõrge kvaliteet.

Kaitstud päritolunimetusega toodet „Pane Toscano“ iseloomustab selle säilivusaeg; see saavutatakse tänu õigele kergitusele, mis hoiab ära hallituse tekke märksa pikema aja jooksul kui teiste turul müüdavate leibade puhul. Toodet eristavad organoleptilised omadused, eelkõige röstitud sarapuupähklite lõhn ja leivasisu neutraalne, st mage maitse, mure koorik ning ebaühtlaselt poorne ja valge või elevandiluuvärvi leivasisu 0-tüüpi jahu korral või ühtlane merevaigukollane värvus 1. või 2. tüüpi jahu korral. Peale selle on kaitstud päritolunimetusega tootel „Pane Toscano“ kõrge toiteväärtus ja hea omastatavus, kuna toote valmistamisel kasutatakse jahusegusid, milles on vähe gluteeni ja kõrge toiteväärtusega nisuidud (erinevalt enim levinud valmistusviisist, kus idud lisatakse töötlemise ajal) ning seetõttu, et vana traditsiooni kohaselt ei lisata koostisainetele soola.

Geograafilise piirkonna ja kaitstud päritolunimetusega toote „Pane Toscano“ kvaliteedi või omaduste vahelise seose taga on pikk leivaküpsetusprotsess, mis võimaldab haputainajuuretise abil eraldada magedast ja nisuidusid sisaldavast jahust koostisained, mis annavad leivale selle küpsemise ajal ainulaadse maitse, välimuse ja säilivuse.

Nimetatud omadused on seotud Toscana traditsioonilise, aegade jooksul omandatud teadmistel põhineva leivaküpsetusmeetodiga, kus taina valmistamisel ei kasutata soola ja kergitamisel kasutatakse naturaalset haputainajuuretist, pehme nisu 0-tüüpi või 1. või 2. tüüpi jahu, mis sisaldab nisuidusid ja on peamiselt saadud Toscanas alates 20. sajandi algusest kasvatatavatest valitud nisusortidest.

Soola puudumine kaitstud päritolunimetusega tootes „Pane Toscano“ on seotud Toscanale omase ajaloolise vaidlusega, mis leidis aset XII sajandil omavahel konkureerivate linnade Firenze ja Pisa vahel.

Haputainajuuretise valmistamisel kasutataval jahul peavad olema punktis 3.3 nimetatud omadused ja see peab olema toodetud punktis 4 määratletud piirkonnas. Jahu peab olema pehme, madala W (Chopin) ja keskmise P/L väärtusega. Need omadused, mis on statistiliselt tõendatud kaitstud päritolunimetusega toote „Pane Toscano“ ja mitte naaberpiirkondades kasvatatavate toodete puhul, on tingitud kõnealuse kasvukeskkonna eripärasest kliimast, mis mõjutab genotüüpi eelkõige tänu miinimumtemperatuuridele.

Toote valmistamiseks kasutatakse praegu nisusorte, mis on aretatud 20. sajandi alguses valitud esivanemsortidest Valdichiana orus, millest sai kaitstud päritolunimetusega toote „Pane Toscano“ tootmispiirkond.

Peale selle kasutavad pagarid selle leiva küpsetamisel jätkuvalt jahu, millest ei eemaldata nisuidusid. Seetõttu on leival kindlasti suurem toiteväärtus.

Nisuidude olemasolu – tänapäevases tavalise leiva küpsetamise jahus puuduvad need täielikult – avaldab soodsat mõju kaitstud päritolunimetusega toote „Pane Toscano“ toiteväärtusele ja samuti kergitamisprotsessile, kuna nisuidud sisaldavad rohkesti ensüüme, mis aitavad lõhustada liitsuhkruid. Tootmisprotsessi iseloomustab ka see, et pagarid kasutavad teadlikult haputainajuuretist, segades seda vee ja kaitstud päritolunimetusega toote „Pane Toscano“ valmistamiseks kasutatava jahuga. See loob tingimused piimhappe käärimisprotsessiks ja selliste koostisainete tekkimiseks, mis annavad küpsemise käigus leivale ainuomase lõhna ja maitse. Lisaks ei sisalda see Toscana jaoks tüüpiline leivatoode üldse soola, mis ei mõjuta üksnes käärimisprotsessi, vaid avaldub selgelt ka tema maitseomadustes.

Kuigi toote valmistusprotsessis esineb mitme teguri koosmõju, on kõige olulisem roll siiski pagaritel, kelle põhjalikud teadmised toote kvaliteediga seotud näitajatest alates haputaina valmistamisest kuni hoolikalt kontrollitud kergitamise ja küpsetamiseni teevad võimalikuks selle kõrge toiteväärtusega ja väga traditsioonilise toote valmimise.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

Komisjoni rakendusmääruse (EL, Euratom) nr 668/2014 artikli 6 lõike 1 teine lõik

Tootespetsifikaadi terviktekst on kättesaadav veebisaidil: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

või

põllumajandus-, toidu- ja metsanduspoliitika ministeeriumi kodulehel (www.politicheagricole.it), klõpsates rubriigil „Qualità“ (ekraanil ülal paremal), seejärel „Prodotti DOP IGP STG“ (ekraanil vasakus ääres) ja lõpuks „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“.

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

---