# Jurnalul Oficial C 423/2022

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 423 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 657 noiembrie 2022 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 423

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 657 noiembrie 2022

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | RECOMANDĂRI |
| | Comitetul european pentru risc sistemic |
| 2022/C 423/01 | Avertismentul Comitetului european pentru risc sistemic din 22 septembrie 2022 privind vulnerabilitățile sistemului financiar al Uniunii (CERS/2022/7) | 1 |

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

RECOMANDĂRI

Comitetul european pentru risc sistemic

2022/C 423/01

Avertismentul Comitetului european pentru risc sistemic din 22 septembrie 2022 privind vulnerabilitățile sistemului financiar al Uniunii (CERS/2022/7)

1

---

| | II   Comunicări |
| --- | --- |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2022/C 423/02 | Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.10923 – PLASTIC OMNIUM / HBPO) (
  1
  ) | 7 |
| 2022/C 423/03 | Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.10922 – INTERPARKING SERVIZI / GKSD / JV) (
  1
  ) | 8 |
| 2022/C 423/04 | Comunicare a Comisiei – Modificare a Cadrului temporar pentru măsuri de ajutor de stat de sprijinire a economiei în contextul actualei epidemii de COVID-19 | 9 |

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2022/C 423/02

Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.10923 – PLASTIC OMNIUM / HBPO) (
  1
  )

1

7

2022/C 423/03

Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.10922 – INTERPARKING SERVIZI / GKSD / JV) (
  1
  )

1

8

2022/C 423/04

Comunicare a Comisiei – Modificare a Cadrului temporar pentru măsuri de ajutor de stat de sprijinire a economiei în contextul actualei epidemii de COVID-19

9

---

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2022/C 423/05 | Rata de schimb a monedei euro — 4 noiembrie 2022 | 10 |
| 2022/C 423/06 | Rezumatul deciziilor Comisiei Europene privind autorizațiile de introducere pe piață în vederea utilizării și/sau autorizațiile de utilizare a substanțelor menționate în anexa XIV la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH)
  [Publicat în temeiul articolului 64 alineatul (9) din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006
  ]

   (
  1
  ) | 11 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2022/C 423/05

Rata de schimb a monedei euro — 4 noiembrie 2022

10

2022/C 423/06

Rezumatul deciziilor Comisiei Europene privind autorizațiile de introducere pe piață în vederea utilizării și/sau autorizațiile de utilizare a substanțelor menționate în anexa XIV la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH)
  [Publicat în temeiul articolului 64 alineatul (9) din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006
  ]

   (
  1
  )

[Publicat în temeiul articolului 64 alineatul (9) din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006

]

1

11

---

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisia Europeană |
| 2022/C 423/07 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.10433 – VIVENDI / LAGARDERE) (
  1
  ) | 12 |

V   Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

2022/C 423/07

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.10433 – VIVENDI / LAGARDERE) (
  1
  )

1

12

---

| | Rectificări |
| --- | --- |
| | Rectificare la Comunicarea Comisiei în temeiul articolului 17 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1008/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind normele comune pentru operarea serviciilor aeriene în Comunitate – Invitație de participare la procedura de ofertare pentru operarea de servicii aeriene regulate în conformitate cu obligațiile de serviciu public ( JO C 283, 25.7.2022 ) | 14 |

Rectificări

Rectificare la Comunicarea Comisiei în temeiul articolului 17 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1008/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind normele comune pentru operarea serviciilor aeriene în Comunitate – Invitație de participare la procedura de ofertare pentru operarea de servicii aeriene regulate în conformitate cu obligațiile de serviciu public ( JO C 283, 25.7.2022 )

( JO C 283, 25.7.2022 )

14

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

RECOMANDĂRI

Comitetul european pentru risc sistemic

| 7.11.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 423/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 423/1

---

AVERTISMENTUL COMITETULUI EUROPEAN PENTRU RISC SISTEMIC

din 22 septembrie 2022

privind vulnerabilitățile sistemului financiar al Uniunii

(CERS/2022/7)

(2022/C 423/01)

CONSILIUL GENERAL AL COMITETULUI EUROPEAN PENTRU RISC SISTEMIC,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European (1), în special anexa IX,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1092/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 privind supravegherea macroprudențială la nivelul Uniunii Europene a sistemului financiar și de înființare a unui Comitet european pentru risc sistemic (2), în special articolul 3 alineatul (2) litera (c) și articolele 16 și 18,

având în vedere Decizia CERS/2011/1 a Comitetului european pentru risc sistemic din 20 ianuarie 2011 de adoptare a Regulamentului de procedură al Comitetului european pentru risc sistemic (3), în special articolul 18,

întrucât:

| (1) | Sistemul financiar al Uniunii s-a dovedit până acum rezilient la creșterea tensiunilor geopolitice și a incertitudinii economice. Cu toate acestea, probabilitatea materializării scenariilor de riscuri extreme a crescut de la începutul anului 2022 și a fost exacerbată de evoluțiile geopolitice recente. Riscurile la adresa stabilității financiare se pot materializa simultan, interacționând între ele și amplificându-și reciproc impactul. Creșterea tensiunilor geopolitice a dus la o creștere a prețurilor la energie, provocând dificultăți financiare întreprinderilor și gospodăriilor populației, care încă își revin după consecințele economice negative ale pandemiei de COVID-19. În plus, inflația peste așteptări înăsprește condițiile financiare. |
| --- | --- |

(1)

Sistemul financiar al Uniunii s-a dovedit până acum rezilient la creșterea tensiunilor geopolitice și a incertitudinii economice. Cu toate acestea, probabilitatea materializării scenariilor de riscuri extreme a crescut de la începutul anului 2022 și a fost exacerbată de evoluțiile geopolitice recente. Riscurile la adresa stabilității financiare se pot materializa simultan, interacționând între ele și amplificându-și reciproc impactul. Creșterea tensiunilor geopolitice a dus la o creștere a prețurilor la energie, provocând dificultăți financiare întreprinderilor și gospodăriilor populației, care încă își revin după consecințele economice negative ale pandemiei de COVID-19. În plus, inflația peste așteptări înăsprește condițiile financiare.

| (2) | Aceste evoluții afectează perspectivele macroeconomice ale Uniunii. Previziunile de creștere a produsului intern brut (PIB) au fost revizuite în sens descendent pentru 2023, iar probabilitatea unei recesiuni în cursul iernii 2022-2023 a crescut. Riscurile în sensul scăderii diferă de la un stat membru la altul, în special din cauza gradului diferit de dependență a acestora de importurile de energie din Rusia și a intensității energetice divergente a lanțurilor de producție. În ansamblu, probabilitatea materializării scenariilor de riscuri extreme depinde de escaladarea în continuare a tensiunilor geopolitice, de amploarea și de durata recesiunii economice, precum și de persistența unei inflații ridicate. |
| --- | --- |

(2)

Aceste evoluții afectează perspectivele macroeconomice ale Uniunii. Previziunile de creștere a produsului intern brut (PIB) au fost revizuite în sens descendent pentru 2023, iar probabilitatea unei recesiuni în cursul iernii 2022-2023 a crescut. Riscurile în sensul scăderii diferă de la un stat membru la altul, în special din cauza gradului diferit de dependență a acestora de importurile de energie din Rusia și a intensității energetice divergente a lanțurilor de producție. În ansamblu, probabilitatea materializării scenariilor de riscuri extreme depinde de escaladarea în continuare a tensiunilor geopolitice, de amploarea și de durata recesiunii economice, precum și de persistența unei inflații ridicate.

| (3) | Comitetul european pentru risc sistemic (CERS) și-a exprimat în prima parte a anului îngrijorarea cu privire la creșterea incertitudinii și la probabilitatea crescută ca scenariile de riscuri extreme să se materializeze (4). Creșterea în continuare a riscurilor la adresa stabilității financiare justifică în prezent emiterea unui avertisment general, în conformitate cu mandatul CERS. Au fost identificate trei riscuri sistemice grave la adresa stabilității financiare. |
| --- | --- |

(3)

Comitetul european pentru risc sistemic (CERS) și-a exprimat în prima parte a anului îngrijorarea cu privire la creșterea incertitudinii și la probabilitatea crescută ca scenariile de riscuri extreme să se materializeze (4). Creșterea în continuare a riscurilor la adresa stabilității financiare justifică în prezent emiterea unui avertisment general, în conformitate cu mandatul CERS. Au fost identificate trei riscuri sistemice grave la adresa stabilității financiare.

| (4) | În primul rând, deteriorarea perspectivelor macroeconomice, combinată cu înăsprirea condițiilor de finanțare, implică o nouă creștere a tensiunilor la nivelul bilanțului pentru societățile nefinanciare și pentru gospodăriile populației, în special în sectoarele și statele membre cele mai afectate de creșterea rapidă a prețurilor la energie. Aceste evoluții afectează capacitatea societăților nefinanciare și a gospodăriilor populației de a rambursa datoriile. |
| --- | --- |

(4)

În primul rând, deteriorarea perspectivelor macroeconomice, combinată cu înăsprirea condițiilor de finanțare, implică o nouă creștere a tensiunilor la nivelul bilanțului pentru societățile nefinanciare și pentru gospodăriile populației, în special în sectoarele și statele membre cele mai afectate de creșterea rapidă a prețurilor la energie. Aceste evoluții afectează capacitatea societăților nefinanciare și a gospodăriilor populației de a rambursa datoriile.

| (5) | În al doilea rând, există în continuare riscuri grave la adresa stabilității financiare generate de scăderea bruscă a prețurilor activelor. Acest lucru are potențialul de a genera pierderi mari în urma evaluării la prețul de piață, care, la rândul lor, pot amplifica volatilitatea pieței și pot cauza tensiuni de lichiditate. În plus, creșterea nivelului și volatilității prețurilor la energie și la materii prime a generat apeluri în marjă importante pentru participanții pe aceste piețe. Acest lucru a creat tensiuni de lichiditate pentru unii participanți. |
| --- | --- |

(5)

În al doilea rând, există în continuare riscuri grave la adresa stabilității financiare generate de scăderea bruscă a prețurilor activelor. Acest lucru are potențialul de a genera pierderi mari în urma evaluării la prețul de piață, care, la rândul lor, pot amplifica volatilitatea pieței și pot cauza tensiuni de lichiditate. În plus, creșterea nivelului și volatilității prețurilor la energie și la materii prime a generat apeluri în marjă importante pentru participanții pe aceste piețe. Acest lucru a creat tensiuni de lichiditate pentru unii participanți.

| (6) | În al treilea rând, deteriorarea perspectivelor macroeconomice afectează calitatea activelor și perspectivele de rentabilitate ale instituțiilor de credit. Deși sectorul bancar european în ansamblu este bine capitalizat, o deteriorare pronunțată a perspectivelor macroeconomice ar implica o nouă creștere a riscului de credit într-un moment în care unele instituții de credit se află încă în proces de soluționare a problemelor de calitate a activelor legate de pandemia de COVID-19. Reziliența instituțiilor de credit este, de asemenea, afectată de factori structurali, inclusiv de capacitatea excedentară, de concurența din partea noilor furnizori de servicii financiare, precum și de expunerea la riscuri cibernetice și la riscuri legate de schimbările climatice. |
| --- | --- |

(6)

În al treilea rând, deteriorarea perspectivelor macroeconomice afectează calitatea activelor și perspectivele de rentabilitate ale instituțiilor de credit. Deși sectorul bancar european în ansamblu este bine capitalizat, o deteriorare pronunțată a perspectivelor macroeconomice ar implica o nouă creștere a riscului de credit într-un moment în care unele instituții de credit se află încă în proces de soluționare a problemelor de calitate a activelor legate de pandemia de COVID-19. Reziliența instituțiilor de credit este, de asemenea, afectată de factori structurali, inclusiv de capacitatea excedentară, de concurența din partea noilor furnizori de servicii financiare, precum și de expunerea la riscuri cibernetice și la riscuri legate de schimbările climatice.

| (7) | Pe lângă aceste trei riscuri sistemice grave la adresa stabilității financiare, CERS a identificat și următoarele riscuri sistemice ridicate. |
| --- | --- |

(7)

Pe lângă aceste trei riscuri sistemice grave la adresa stabilității financiare, CERS a identificat și următoarele riscuri sistemice ridicate.

| (8) | Vulnerabilitățile din sectorul imobiliar locativ au crescut și mai mult în multe state membre în prima jumătate a anului 2022, ca urmare a creșterii semnificative a prețurilor locuințelor și a împrumuturilor ipotecare, ceea ce implică o nouă creștere a riscurilor ciclice. Cu toate acestea, este de așteptat ca creșterea ratelor dobânzilor la creditele ipotecare și deteriorarea capacității de rambursare a datoriilor ca urmare a scăderii veniturilor reale ale gospodăriilor populației să exercite presiuni în sensul scăderii asupra prețurilor locuințelor și să conducă la materializarea riscurilor ciclice. |
| --- | --- |

(8)

Vulnerabilitățile din sectorul imobiliar locativ au crescut și mai mult în multe state membre în prima jumătate a anului 2022, ca urmare a creșterii semnificative a prețurilor locuințelor și a împrumuturilor ipotecare, ceea ce implică o nouă creștere a riscurilor ciclice. Cu toate acestea, este de așteptat ca creșterea ratelor dobânzilor la creditele ipotecare și deteriorarea capacității de rambursare a datoriilor ca urmare a scăderii veniturilor reale ale gospodăriilor populației să exercite presiuni în sensul scăderii asupra prețurilor locuințelor și să conducă la materializarea riscurilor ciclice.

| (9) | Deteriorarea perspectivelor macroeconomice amplifică, de asemenea, provocările cu care se confruntă sectorul bunurilor imobile comerciale (BIC), reflectând creșterea costurilor de finanțare și a prețurilor de construcție, blocajele în aprovizionarea cu materiale de construcții, precum și tendințele structurale, cum ar fi cererea mai scăzută de spații de birouri. Având în vedere că marjele de profit din sectorul BIC de la nivelul Uniunii sunt deja scăzute, aceste evoluții ar putea face ca unele proiecte de investiții din acest sector, în curs sau planificate, să devină neprofitabile, sporind riscurile de nerambursare și accentuând preocupările cu privire la creditele neperformante legate de BIC, care sunt deja ridicate și în creștere. |
| --- | --- |

(9)

Deteriorarea perspectivelor macroeconomice amplifică, de asemenea, provocările cu care se confruntă sectorul bunurilor imobile comerciale (BIC), reflectând creșterea costurilor de finanțare și a prețurilor de construcție, blocajele în aprovizionarea cu materiale de construcții, precum și tendințele structurale, cum ar fi cererea mai scăzută de spații de birouri. Având în vedere că marjele de profit din sectorul BIC de la nivelul Uniunii sunt deja scăzute, aceste evoluții ar putea face ca unele proiecte de investiții din acest sector, în curs sau planificate, să devină neprofitabile, sporind riscurile de nerambursare și accentuând preocupările cu privire la creditele neperformante legate de BIC, care sunt deja ridicate și în creștere.

| (10) | Războiul din Ucraina a crescut probabilitatea unor incidente cibernetice la scară largă, care pot perturba infrastructurile economice și financiare critice și pot afecta furnizarea de servicii economice și financiare esențiale. |
| --- | --- |

(10)

Războiul din Ucraina a crescut probabilitatea unor incidente cibernetice la scară largă, care pot perturba infrastructurile economice și financiare critice și pot afecta furnizarea de servicii economice și financiare esențiale.

| (11) | Încetinirea creșterii economice și înăsprirea condițiilor financiare afectează dinamica datoriilor suverane pe termen mediu. Nivelul ridicat al datoriei publice rămâne una dintre principalele vulnerabilități macroeconomice în mai multe state membre. |
| --- | --- |

(11)

Încetinirea creșterii economice și înăsprirea condițiilor financiare afectează dinamica datoriilor suverane pe termen mediu. Nivelul ridicat al datoriei publice rămâne una dintre principalele vulnerabilități macroeconomice în mai multe state membre.

| (12) | Creșterea riscurilor sistemice la adresa stabilității financiare necesită un răspuns politic decisiv. Menținerea sau consolidarea rezilienței sectorului financiar al Uniunii rămâne esențială pentru a asigura capacitatea acestuia de a sprijini economia reală dacă și atunci când riscurile la adresa stabilității financiare se materializează. |
| --- | --- |

(12)

Creșterea riscurilor sistemice la adresa stabilității financiare necesită un răspuns politic decisiv. Menținerea sau consolidarea rezilienței sectorului financiar al Uniunii rămâne esențială pentru a asigura capacitatea acestuia de a sprijini economia reală dacă și atunci când riscurile la adresa stabilității financiare se materializează.

| (13) | Autoritățile de supraveghere de la nivelul Uniunii și de la nivel național din sectorul financiar bancar și din sectorul financiar nebancar contribuie la reziliența sectorului financiar al Uniunii prin monitorizarea și abordarea vulnerabilităților sistemului financiar și ale instituțiilor aflate în sfera lor de competență, în strânsă colaborare între ele. Autoritățile relevante ar trebui să utilizeze întreaga gamă de instrumente microprudențiale și macroprudențiale pentru a limita aceste riscuri și a le atenua impactul în cazul în care acestea se materializează. În cazul în care nu sunt disponibile instrumente macroprudențiale, autoritățile ar putea fi nevoite să își utilizeze prerogativele de supraveghere pentru a atenua riscurile la adresa stabilității financiare și pentru a preîntâmpina disfuncționalitățile piețelor. O coordonare strânsă între autoritățile relevante ar spori eficiența și eficacitatea răspunsurilor de politică, în special pentru a aborda riscurile trans-sectoriale și transfrontaliere, evitând în același timp prociclicitatea, fragmentarea pieței și externalitățile negative pentru alte state membre. |
| --- | --- |

(13)

Autoritățile de supraveghere de la nivelul Uniunii și de la nivel național din sectorul financiar bancar și din sectorul financiar nebancar contribuie la reziliența sectorului financiar al Uniunii prin monitorizarea și abordarea vulnerabilităților sistemului financiar și ale instituțiilor aflate în sfera lor de competență, în strânsă colaborare între ele. Autoritățile relevante ar trebui să utilizeze întreaga gamă de instrumente microprudențiale și macroprudențiale pentru a limita aceste riscuri și a le atenua impactul în cazul în care acestea se materializează. În cazul în care nu sunt disponibile instrumente macroprudențiale, autoritățile ar putea fi nevoite să își utilizeze prerogativele de supraveghere pentru a atenua riscurile la adresa stabilității financiare și pentru a preîntâmpina disfuncționalitățile piețelor. O coordonare strânsă între autoritățile relevante ar spori eficiența și eficacitatea răspunsurilor de politică, în special pentru a aborda riscurile trans-sectoriale și transfrontaliere, evitând în același timp prociclicitatea, fragmentarea pieței și externalitățile negative pentru alte state membre.

| (14) | Instituțiile de credit pot acționa ca o primă linie de apărare, asigurându-se că practicile lor de provizionare și de planificare a capitalului țin seama în mod corespunzător de pierderile preconizate și de cele nepreconizate care pot fi cauzate de deteriorarea mediului de risc. Printre măsuri se numără ajustarea proactivă și periodică a propriilor proiecții privind capitalul în cadrul scenariilor de bază și al scenariilor nefavorabile. Acestea din urmă ar trebui să reflecte scenarii macroeconomice suficient de prudente și actualizate, presupunând perioade prelungite de stres grav, dar plauzibil. Instituțiile de credit ar trebui, de asemenea, să asigure o bună vizibilitate a riscurilor lor de lichiditate pe termen scurt și planuri de urgență concrete pentru a le contracara. Acest lucru este, de asemenea, esențial pentru a face față unei eventuale materializări a riscurilor la adresa stabilității financiare și pentru a păstra încrederea piețelor în instituțiile de credit. |
| --- | --- |

(14)

Instituțiile de credit pot acționa ca o primă linie de apărare, asigurându-se că practicile lor de provizionare și de planificare a capitalului țin seama în mod corespunzător de pierderile preconizate și de cele nepreconizate care pot fi cauzate de deteriorarea mediului de risc. Printre măsuri se numără ajustarea proactivă și periodică a propriilor proiecții privind capitalul în cadrul scenariilor de bază și al scenariilor nefavorabile. Acestea din urmă ar trebui să reflecte scenarii macroeconomice suficient de prudente și actualizate, presupunând perioade prelungite de stres grav, dar plauzibil. Instituțiile de credit ar trebui, de asemenea, să asigure o bună vizibilitate a riscurilor lor de lichiditate pe termen scurt și planuri de urgență concrete pentru a le contracara. Acest lucru este, de asemenea, esențial pentru a face față unei eventuale materializări a riscurilor la adresa stabilității financiare și pentru a păstra încrederea piețelor în instituțiile de credit.

| (15) | Complementar practicilor prudente de gestionare a riscurilor ale instituțiilor de credit, rezervele de capital microprudențiale și macroprudențiale care sunt în concordanță cu nivelul prevalent de risc contribuie la asigurarea rezilienței instituțiilor de credit. Unele autorități naționale au înăsprit deja politicile macroprudențiale, în timp ce altele analizează în prezent dacă politicile macroprudențiale ar putea fi puse în aplicare pentru a aborda vulnerabilitățile. Menținerea sau consolidarea în continuare a rezervelor macroprudențiale ar sprijini reziliența instituțiilor de credit și ar permite autorităților să elibereze aceste rezerve dacă și atunci când riscurile se materializează și au un impact negativ asupra bilanțurilor instituțiilor de credit. La rândul său, acest lucru ar consolida capacitatea instituțiilor de credit de a absorbi pierderile, menținând în același timp furnizarea de servicii esențiale economiei reale. Deciziile de politică macroprudențială ar trebui adoptate ținând cont de specificul perspectivelor macrofinanciare și al situației sectorului bancar din fiecare stat membru, pentru a limita riscul de prociclicitate. |
| --- | --- |

(15)

Complementar practicilor prudente de gestionare a riscurilor ale instituțiilor de credit, rezervele de capital microprudențiale și macroprudențiale care sunt în concordanță cu nivelul prevalent de risc contribuie la asigurarea rezilienței instituțiilor de credit. Unele autorități naționale au înăsprit deja politicile macroprudențiale, în timp ce altele analizează în prezent dacă politicile macroprudențiale ar putea fi puse în aplicare pentru a aborda vulnerabilitățile. Menținerea sau consolidarea în continuare a rezervelor macroprudențiale ar sprijini reziliența instituțiilor de credit și ar permite autorităților să elibereze aceste rezerve dacă și atunci când riscurile se materializează și au un impact negativ asupra bilanțurilor instituțiilor de credit. La rândul său, acest lucru ar consolida capacitatea instituțiilor de credit de a absorbi pierderile, menținând în același timp furnizarea de servicii esențiale economiei reale. Deciziile de politică macroprudențială ar trebui adoptate ținând cont de specificul perspectivelor macrofinanciare și al situației sectorului bancar din fiecare stat membru, pentru a limita riscul de prociclicitate.

| (16) | Riscurile la adresa stabilității financiare care depășesc sfera sectorului bancar ar trebui, de asemenea, abordate. În acest scop, este necesară contracararea vulnerabilităților și creșterea rezilienței instituțiilor financiare nebancare și a finanțării bazate pe piață. Este esențial să se abordeze problema tensiunilor în materie de lichiditate și de finanțare în cazul contrapărților nefinanciare care participă pe piețele instrumentelor financiare derivate pe produse energetice. Cu toate acestea, cerințele prudențiale pentru compensarea centrală nu ar trebui relaxate. În plus, ar trebui să se acorde o atenție deosebită necorelărilor structurale în materie de lichiditate de la nivelul anumitor tipuri de fonduri de investiții. Administratorii fondurilor ar trebui, de asemenea, încurajați să utilizeze instrumente de gestionare a lichidității atunci când este necesar. În plus, în ceea ce privește asigurările, bilanțurile tensionate ale gospodăriilor populației cresc riscul de reziliere a contractelor de asigurare, ceea ce ar putea adânci decalajul în materie de protecție, dar și să facă relevantă monitorizarea lichidităților. |
| --- | --- |

(16)

Riscurile la adresa stabilității financiare care depășesc sfera sectorului bancar ar trebui, de asemenea, abordate. În acest scop, este necesară contracararea vulnerabilităților și creșterea rezilienței instituțiilor financiare nebancare și a finanțării bazate pe piață. Este esențial să se abordeze problema tensiunilor în materie de lichiditate și de finanțare în cazul contrapărților nefinanciare care participă pe piețele instrumentelor financiare derivate pe produse energetice. Cu toate acestea, cerințele prudențiale pentru compensarea centrală nu ar trebui relaxate. În plus, ar trebui să se acorde o atenție deosebită necorelărilor structurale în materie de lichiditate de la nivelul anumitor tipuri de fonduri de investiții. Administratorii fondurilor ar trebui, de asemenea, încurajați să utilizeze instrumente de gestionare a lichidității atunci când este necesar. În plus, în ceea ce privește asigurările, bilanțurile tensionate ale gospodăriilor populației cresc riscul de reziliere a contractelor de asigurare, ceea ce ar putea adânci decalajul în materie de protecție, dar și să facă relevantă monitorizarea lichidităților.

| (17) | Prin asigurarea faptului că practicile lor de gestionare a riscurilor reflectă în mod adecvat deteriorarea mediului de risc și prin luarea în considerare a orientărilor și a așteptărilor autorităților de supraveghere, instituțiile financiare nebancare își pot consolida și mai mult reziliența și pot contribui la prevenirea materializării scenariilor de riscuri extreme. De exemplu, în cazul fondurilor de investiții, aceasta înseamnă monitorizarea atentă și abordarea posibilelor necorelări ale lichidităților excesive sau a eventualului nivel excesiv al efectului de levier; în cazul contrapărților centrale (CPC), al membrilor compensatori și al clienților acestora, aceasta înseamnă monitorizarea expunerilor la instrumente financiare derivate, precum și abordarea riscului de concentrare și a prociclicității în practicile de stabilire a marjelor de-a lungul lanțului CPC, al membrilor compensatori și al clienților acestora; în cazul asigurătorilor, aceasta înseamnă acordarea unei atenții deosebite riscurilor de piață și de lichiditate, care s-ar putea materializa într-un scenariu de volatilitate crescută a pieței și de incertitudine ridicată. |
| --- | --- |

(17)

Prin asigurarea faptului că practicile lor de gestionare a riscurilor reflectă în mod adecvat deteriorarea mediului de risc și prin luarea în considerare a orientărilor și a așteptărilor autorităților de supraveghere, instituțiile financiare nebancare își pot consolida și mai mult reziliența și pot contribui la prevenirea materializării scenariilor de riscuri extreme. De exemplu, în cazul fondurilor de investiții, aceasta înseamnă monitorizarea atentă și abordarea posibilelor necorelări ale lichidităților excesive sau a eventualului nivel excesiv al efectului de levier; în cazul contrapărților centrale (CPC), al membrilor compensatori și al clienților acestora, aceasta înseamnă monitorizarea expunerilor la instrumente financiare derivate, precum și abordarea riscului de concentrare și a prociclicității în practicile de stabilire a marjelor de-a lungul lanțului CPC, al membrilor compensatori și al clienților acestora; în cazul asigurătorilor, aceasta înseamnă acordarea unei atenții deosebite riscurilor de piață și de lichiditate, care s-ar putea materializa într-un scenariu de volatilitate crescută a pieței și de incertitudine ridicată.

| (18) | CERS a remarcat în repetate rânduri (5) că lipsa instrumentelor afectează capacitatea autorităților de a aborda riscurile la adresa stabilității financiare care provin din afara sectorului bancar. A solicitat ca autorităților să le fie puse la dispoziție astfel de instrumente, de exemplu în contextul revizuirii normelor prudențiale care reglementează fondurile de investiții și asigurătorii. Mediul actual de riscuri sporite face ca acest lucru să devină mai urgent, |
| --- | --- |

(18)

CERS a remarcat în repetate rânduri (5) că lipsa instrumentelor afectează capacitatea autorităților de a aborda riscurile la adresa stabilității financiare care provin din afara sectorului bancar. A solicitat ca autorităților să le fie puse la dispoziție astfel de instrumente, de exemplu în contextul revizuirii normelor prudențiale care reglementează fondurile de investiții și asigurătorii. Mediul actual de riscuri sporite face ca acest lucru să devină mai urgent,

ADOPTĂ PREZENTUL AVERTISMENT:

SECȚIUNEA 1

Avertisment

În pofida creșterii incertitudinilor geopolitice și economice, sistemul financiar al Uniunii s-a dovedit rezilient până în prezent. Cu toate acestea, Comitetul european pentru risc sistemic (CERS) a identificat o serie de riscuri grave la adresa stabilității financiare. Aceste riscuri se pot materializa simultan, interacționând între ele și amplificându-și reciproc impactul. Probabilitatea materializării scenariilor de riscuri extreme a crescut de la începutul anului 2022 și a fost exacerbată de evoluțiile geopolitice recente. Aceste evoluții geopolitice au un impact asupra prețurilor și a ofertei de energie, ceea ce implică o nouă creștere a presiunilor asupra bilanțului pentru întreprinderi și pentru gospodăriile populației. În plus, inflația peste așteptări înăsprește condițiile financiare, ceea ce poate amplifica tensiunile din sectorul financiar.

O deteriorare pronunțată a activității economice ar putea duce la o nouă creștere a riscului de credit într-un moment în care unele instituții de credit se află încă în proces de soluționare a problemelor de calitate a activelor legate de pandemia de COVID-19, care până în prezent au fost limitate datorită unor măsuri ample de sprijin public. Riscurile la adresa stabilității financiare generate de scăderea bruscă a prețurilor activelor rămân, de asemenea, grave. Creșterea ratelor creditelor ipotecare și deteriorarea capacității de rambursare a datoriilor ca urmare a scăderii veniturilor reale ale gospodăriilor populațiilor ar putea exercita o presiune în sensul scăderii asupra prețurilor locuințelor. La rândul său, acest lucru ar putea declanșa materializarea riscurilor ciclice acumulate pe piețele imobiliare. În plus, a crescut probabilitatea unor incidente cibernetice la scară largă cu impact asupra sistemului financiar.

Având în vedere creșterea riscurilor sistemice la adresa stabilității financiare, CERS consideră că este necesar ca instituțiile din sectorul privat, participanții la piață și autoritățile relevante să continue să se pregătească pentru materializarea scenariilor de riscuri extreme. Menținerea sau consolidarea rezilienței sectorului financiar al Uniunii rămâne esențială, astfel încât sistemul financiar să poată sprijini în continuare economia reală dacă și atunci când riscurile la adresa stabilității financiare se materializează. Coordonarea strânsă între autoritățile relevante și practicile prudente de gestionare a riscurilor la nivelul tuturor sectoarelor financiare și al tuturor participanților la piață rămân esențiale pentru abordarea eficientă a vulnerabilităților, evitând în același timp fragmentarea pieței și externalitățile negative pentru alte state membre.

Instituțiile de credit pot acționa ca o primă linie de apărare, asigurându-se că practicile lor de provizionare și de planificare a capitalului țin seama în mod corespunzător de pierderile preconizate și de cele nepreconizate care pot fi cauzate de deteriorarea mediului de risc. Printre măsuri se numără ajustarea proactivă și periodică a propriilor proiecții privind capitalul în cadrul scenariilor de bază și al scenariilor nefavorabile. Acestea din urmă ar trebui să reflecte scenarii macroeconomice suficient de prudente și actualizate, presupunând perioade prelungite de stres grav, dar plauzibil. În plus, prin anticiparea și pregătirea pentru riscurile de lichiditate pe termen scurt, instituțiile de credit își asigură reziliența imediată în cazul în care oricare dintre riscurile menționate mai sus se materializează.

Complementar practicilor prudente de gestionare a riscurilor ale instituțiilor de credit, rezervele de capital microprudențiale și macroprudențiale care sunt în concordanță cu nivelul prevalent de risc contribuie la asigurarea rezilienței instituțiilor de credit. Menținerea sau consolidarea în continuare a rezervelor macroprudențiale ar sprijini reziliența instituțiilor de credit și ar permite autorităților să elibereze aceste rezerve dacă și atunci când riscurile se materializează și au un impact negativ asupra bilanțurilor instituțiilor de credit. În același timp, ar trebui luate decizii de politică macroprudențială ținând seama specificul perspectivelor macrofinanciare și al situației sectorului bancar din fiecare stat membru, pentru a limita riscul de prociclicitate.

Riscurile la adresa stabilității financiare care depășesc sfera sectorului bancar ar trebui, de asemenea, abordate. În acest scop, este necesară contracararea vulnerabilităților și creșterea rezilienței instituțiilor financiare nebancare și a finanțării bazate pe piață. În cazul în care nu sunt disponibile instrumente macroprudențiale, autoritățile ar putea fi nevoite să își utilizeze prerogativele de supraveghere pentru a atenua consecințele materializării riscurilor la adresa stabilității financiare și pentru a preîntâmpina disfuncționalitățile piețelor. Autoritățile relevante ar trebui, de asemenea, să continue să monitorizeze îndeaproape riscurile și să intensifice dialogul în materie de supraveghere cu instituțiile financiare nebancare supravegheate, atunci când acest lucru este necesar. Prin asigurarea faptului că practicile lor de gestionare a riscurilor reflectă în mod adecvat riscurile sporite și prin luarea în considerare a orientărilor și a așteptărilor autorităților de supraveghere, instituțiile financiare nebancare își pot consolida și mai mult reziliența.

Dincolo de sfera sectorului financiar, trebuie abordate și tensiunile în materie de lichiditate pentru societățile nefinanciare care participă pe piețele instrumentelor financiare derivate pe produse energetice. Totuși, aceasta nu ar trebui să se facă în detrimentul relaxării cerințelor prudențiale pentru sistemele de compensare centrale.

SECȚIUNEA 2

Definiții

În sensul prezentului avertisment, se aplică următoarele definiții:

| (a) | „autorități relevante” înseamnă






  — | BCE pentru atribuțiile care i-au fost conferite în conformitate cu articolul 4 alineatul (1), articolul 4 alineatul (2) și articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1024/2013 al Consiliului (6); |
| --- | --- | --- |

(a)

„autorități relevante” înseamnă

—

BCE pentru atribuțiile care i-au fost conferite în conformitate cu articolul 4 alineatul (1), articolul 4 alineatul (2) și articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1024/2013 al Consiliului (6);

| — | autoritățile europene de supraveghere; |
| --- | --- |

—

autoritățile europene de supraveghere;

| — | autoritățile naționale de supraveghere; |
| --- | --- |

—

autoritățile naționale de supraveghere;

| — | autoritățile desemnate în temeiul titlului VII capitolul 4 din Directiva 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului (7) sau al articolului 458 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (8); |
| --- | --- |

—

autoritățile desemnate în temeiul titlului VII capitolul 4 din Directiva 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului (7) sau al articolului 458 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (8);

| (b) | „autorități europene de supraveghere” înseamnă Autoritatea europeană de supraveghere (Autoritatea bancară europeană) instituită prin Regulamentul (UE) nr. 1093/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (9), împreună cu Autoritatea europeană de supraveghere (Autoritatea europeană pentru asigurări și pensii ocupaționale) instituită prin Regulamentul (UE) nr. 1094/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (10) și cu Autoritatea europeană de supraveghere (Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe) instituită prin Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (denumite, în continuare, în mod colectiv „AES”) (11); |
| --- | --- |

(b)

„autorități europene de supraveghere” înseamnă Autoritatea europeană de supraveghere (Autoritatea bancară europeană) instituită prin Regulamentul (UE) nr. 1093/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (9), împreună cu Autoritatea europeană de supraveghere (Autoritatea europeană pentru asigurări și pensii ocupaționale) instituită prin Regulamentul (UE) nr. 1094/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (10) și cu Autoritatea europeană de supraveghere (Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe) instituită prin Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (denumite, în continuare, în mod colectiv „AES”) (11);

| (c) | „autoritate națională de supraveghere” înseamnă o autoritate competentă sau de supraveghere dintr-un stat membru, astfel cum se specifică la articolul 4 alineatul (1) punctul 40 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 și la articolul 3 alineatul (1) punctul 36 din Directiva 2013/36/UE, la articolul 13 punctul 10 din Directiva 2009/138/CE a Parlamentului European și a Consiliului (12), la articolul 67 alineatul (1) din Directiva 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului (13) și la articolul 22 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (14). |
| --- | --- |

(c)

„autoritate națională de supraveghere” înseamnă o autoritate competentă sau de supraveghere dintr-un stat membru, astfel cum se specifică la articolul 4 alineatul (1) punctul 40 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 și la articolul 3 alineatul (1) punctul 36 din Directiva 2013/36/UE, la articolul 13 punctul 10 din Directiva 2009/138/CE a Parlamentului European și a Consiliului (12), la articolul 67 alineatul (1) din Directiva 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului (13) și la articolul 22 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (14).

Adoptat la Frankfurt pe Main, 22 septembrie 2022.

Șeful secretariatului CERS,

în numele Consiliului general al CERS

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  JO L 1, 3.1.1994, p. 3.

1

(2)  JO L 331, 15.12.2010, p. 1.

2

(3)  JO C 58, 24.2.2011, p. 4.

3

(4)  Comunicatul de presă din 31 martie 2022, în urma celei de a 45-a reuniuni ordinare a Consiliului general al CERS din 24 martie 2022 și comunicatul de presă din 30 iunie 2022, în urma celei de a 46-a reuniuni ordinare a Consiliului general al CERS din 23 iunie 2022, disponibile pe website-ul CERS la adresa www.esrb.europa.eu

4

(5)  Recomandarea CERS/2017/6 a Comitetului european pentru risc sistemic din 7 decembrie 2017 privind riscul de lichiditate și riscul efectului de levier în cadrul fondurilor de investiții (JO C 151, 30.4.2018, p. 1). Macroprudential policy beyond banking: an ESRB strategy paper, 19 iulie 2016; ESRB response to the EIOPA Consultation Paper on the 2020 review of Solvency II 17 ianuarie 2020, și Response Letter to a Consultation of the European Commission on the review of Solvency II, 16 octombrie 2020, disponibile pe website-ul CERS la adresa www.esrb.europa.eu

5

Response Letter to a Consultation of the European Commission on the review of Solvency II

(6)  Regulamentul (UE) nr. 1024/2013 al Consiliului din 15 octombrie 2013 de conferire a unor atribuții specifice Băncii Centrale Europene în ceea ce privește politicile legate de supravegherea prudențială a instituțiilor de credit (JO L 287, 29.10.2013, p. 63).

6

(7)  Directiva 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2013 cu privire la accesul la activitatea instituțiilor de credit și supravegherea prudențială a instituțiilor de credit, de modificare a Directivei 2002/87/CE și de abrogare a Directivelor 2006/48/CE și 2006/49/CE (JO L 176, 27.6.2013, p. 338).

7

(8)  Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 iunie 2013 privind cerințele prudențiale pentru instituțiile de credit și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (JO L 176, 27.6.2013, p. 1)

8

(9)  Regulamentul (UE) nr. 1093/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea bancară europeană), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/78/CE a Comisiei (JO L 331, 15.12.2010, p. 12).

9

(10)  Regulamentul (UE) nr. 1094/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea europeană de asigurări și pensii ocupaționale), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/79/CE a Comisiei (JO L 331, 15.12.2010, p. 48).

10

(11)  Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/77/CE a Comisiei (JO L 331, 15.12.2010, p. 84).

11

(12)  Directiva 2009/138/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 noiembrie 2009 privind accesul la activitate și desfășurarea activității de asigurare și de reasigurare (Solvabilitate II) (JO L 335, 17.12.2009, p. 1).

12

(13)  Directiva 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 mai 2014 privind piețele instrumentelor financiare și de modificare a Directivei 2002/92/CE și a Directivei 2011/61/UE (JO L 173, 12.6.2014, p. 349).

13

(14)  Regulamentul (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 4 iulie 2012 privind instrumentele financiare derivate extrabursiere, contrapărțile centrale și registrele centrale de tranzacții (JO L 201, 27.7.2012, p. 1).

14

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 7.11.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 423/7 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 423/7

---

Nonopoziție la o concentrare notificată

(Cazul M.10923 – PLASTIC OMNIUM / HBPO)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2022/C 423/02)

La 17 octombrie 2022, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața internă. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1). Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32022M10923. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32022M10923. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană.

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

| 7.11.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 423/8 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 423/8

---

Nonopoziție la o concentrare notificată

(Cazul M.10922 – INTERPARKING SERVIZI / GKSD / JV)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2022/C 423/03)

La 26 octombrie 2022, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața internă. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1). Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32022M10922. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32022M10922. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană.

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

| 7.11.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 423/9 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 423/9

---

COMUNICARE A COMISIEI

Modificare a Cadrului temporar pentru măsuri de ajutor de stat de sprijinire a economiei în contextul actualei epidemii de COVID-19

(2022/C 423/04)

1.   EPIDEMIA DE COVID-19 ȘI IMPACTUL ACESTEIA ASUPRA ECONOMIEI

| 1. | La 19 martie 2020, Comisia a adoptat Cadrul temporar pentru măsuri de ajutor de stat de sprijinire a economiei în contextul actualei epidemii de COVID-19 (1) („Cadrul temporar privind COVID”), care a fost modificat de mai multe ori (2) pentru a răspunde nevoilor în continuă evoluție din timpul crizei. |
| --- | --- |

1.

| 2. | În noiembrie 2021, Comisia a introdus în Cadrul temporar privind COVID o nouă secțiune 3.13 pentru a permite statelor membre să ofere sprijin pentru investiții cu scopul de a facilita dezvoltarea activităților economice necesare pentru revenirea la o creștere durabilă pe termen lung, depășind efectele economice negative ale pandemiei. |
| --- | --- |

2.

| 3. | În mai 2022, Comisia a anunțat că va elimina treptat Cadrul temporar privind COVID. În cazul majorității instrumentelor puse la dispoziție, cadrul temporar privind COVID nu a fost prelungit după 30 iunie 2022. Pentru a evita un efect în cascadă disproporționat și a acorda suficient timp pentru introducerea și punerea în aplicare în special a instrumentelor de redresare prevăzute în secțiunile 3.13 și 3.14, secțiunile respective din Cadrul temporar privind COVID au o dată de expirare ulterioară. Secțiunea 3.13 oferă statelor membre posibilitatea de a acorda sprijin specific pentru investiții până la 31 decembrie 2022, iar secțiunea 3.14 permite luarea unor măsuri de sprijin pentru solvabilitate până la 31 decembrie 2023. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Comisia ia act de deficitul de forță de muncă și de perturbările continue ale lanțurilor de aprovizionare în urma pandemiei de COVID-19. Comisia observă, de asemenea, că redresarea economică în urma crizei provocate de pandemia de COVID-19 înregistrează întârzieri și mai mari, date fiind consecințele asupra economiilor statelor membre cauzate de atacul neprovocat al Rusiei asupra Ucrainei (3). Având în vedere aceste aspecte, Comisia consideră că este justificat să se acorde mai mult timp măsurii care permite sprijin pentru investiții în vederea unei redresări durabile, în scopul atingerii obiectivelor sale. |
| --- | --- |

4.

2.   PRELUNGIREA SPRIJINULUI PENTRU INVESTIȚII ÎN VEDEREA UNEI REDRESĂRI DURABILE

| 5. | Punctul 91 se modifică după cum urmează:
  „Ajutoarele prevăzute în prezenta secțiune pot fi adăugate la ajutoarele regionale pentru investiții care fac obiectul unei notificări și pot fi cumulate cu alte tipuri de ajutoare, în condițiile specificate la punctul 20 din prezentul cadru temporar. Ajutoarele acordate în temeiul Cadrului temporar de criză (*1) nu pot fi cumulate cu ajutoarele acordate în temeiul prezentei secțiuni pentru aceleași costuri eligibile. Cuantumul total al ajutoarelor nu poate depăși în niciun caz 100 % din costurile eligibile. Prin urmare, se exclude cumularea cu alte instrumente de ajutor care permit acoperirea unui deficit de finanțare.

  (*1)  JO C 131I , 24.3.2022, p. 1.”" |
| --- | --- |

5.

„Ajutoarele prevăzute în prezenta secțiune pot fi adăugate la ajutoarele regionale pentru investiții care fac obiectul unei notificări și pot fi cumulate cu alte tipuri de ajutoare, în condițiile specificate la punctul 20 din prezentul cadru temporar. Ajutoarele acordate în temeiul Cadrului temporar de criză (*1) nu pot fi cumulate cu ajutoarele acordate în temeiul prezentei secțiuni pentru aceleași costuri eligibile. Cuantumul total al ajutoarelor nu poate depăși în niciun caz 100 % din costurile eligibile. Prin urmare, se exclude cumularea cu alte instrumente de ajutor care permit acoperirea unui deficit de finanțare.

(*1)  JO C 131I , 24.3.2022, p. 1.”"

| 6. | Punctul 93 se modifică după cum urmează:






  „93. | În cadrul prezentei secțiuni, ajutoarele se pot acorda până la 31 decembrie 2023. Ajutoarele pentru investițiile anterioare datei de 1 februarie 2020 sunt excluse.” |
| --- | --- | --- |

6.

„93.

În cadrul prezentei secțiuni, ajutoarele se pot acorda până la 31 decembrie 2023. Ajutoarele pentru investițiile anterioare datei de 1 februarie 2020 sunt excluse.”

---

(1)  JO C 91I, 20.3.2020, p. 1.

(2)  JO C 112I, 4.4.2020, p. 1; JO C 164, 13.5.2020, p. 3; JO C 218, 2.7.2020, p. 3; JO C 340I, 13.10.2020, p. 1; JO C 34, 1.2.2021, p. 6; JO C 473, 24.11.2021, p. 1.

(3)  Comunicarea Comisiei – Cadru temporar de criză pentru măsuri de ajutor de stat de sprijinire a economiei ca urmare a agresiunii Rusiei împotriva Ucrainei (JO C 131I, 24.3.2022, p. 1).

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 7.11.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 423/10 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 423/10

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

4 noiembrie 2022

(2022/C 423/05)

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 0,9872 |
| JPY | yen japonez | 145,19 |
| DKK | coroana daneză | 7,4419 |
| GBP | lira sterlină | 0,87478 |
| SEK | coroana suedeză | 10,8538 |
| CHF | franc elvețian | 0,9863 |
| ISK | coroana islandeză | 145,50 |
| NOK | coroana norvegiană | 10,2019 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 24,422 |
| HUF | forint maghiar | 401,15 |
| PLN | zlot polonez | 4,6825 |
| RON | leu românesc nou | 4,8893 |
| TRY | lira turcească | 18,3845 |
| AUD | dolar australian | 1,5311 |
| CAD | dolar canadian | 1,3351 |
| HKD | dolar Hong Kong | 7,7493 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,6769 |
| SGD | dolar Singapore | 1,3891 |
| KRW | won sud-coreean | 1 397,70 |
| ZAR | rand sud-african | 17,7983 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 7,0894 |
| HRK | kuna croată | 7,5353 |
| IDR | rupia indoneziană | 15 491,81 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,6872 |
| PHP | peso Filipine | 57,672 |
| RUB | rubla rusească | |
| THB | baht thailandez | 36,906 |
| BRL | real brazilian | 4,9682 |
| MXN | peso mexican | 19,2611 |
| INR | rupie indiană | 81,0200 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

0,9872

JPY

yen japonez

145,19

DKK

coroana daneză

7,4419

GBP

lira sterlină

0,87478

SEK

coroana suedeză

10,8538

CHF

franc elvețian

0,9863

ISK

coroana islandeză

145,50

NOK

coroana norvegiană

10,2019

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

24,422

HUF

forint maghiar

401,15

PLN

zlot polonez

4,6825

RON

leu românesc nou

4,8893

TRY

lira turcească

18,3845

AUD

dolar australian

1,5311

CAD

dolar canadian

1,3351

HKD

dolar Hong Kong

7,7493

NZD

dolar neozeelandez

1,6769

SGD

dolar Singapore

1,3891

KRW

won sud-coreean

1 397,70

ZAR

rand sud-african

17,7983

CNY

yuan renminbi chinezesc

7,0894

HRK

kuna croată

7,5353

IDR

rupia indoneziană

15 491,81

MYR

ringgit Malaiezia

4,6872

PHP

peso Filipine

57,672

RUB

rubla rusească

THB

baht thailandez

36,906

BRL

real brazilian

4,9682

MXN

peso mexican

19,2611

INR

rupie indiană

81,0200

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

| 7.11.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 423/11 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 423/11

---

Rezumatul deciziilor Comisiei Europene privind autorizațiile de introducere pe piață în vederea utilizării și/sau autorizațiile de utilizare a substanțelor menționate în anexa XIV la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH)

[Publicat în temeiul articolului 64 alineatul (9) din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 (1)
  ]

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2022/C 423/06)

Decizie de acordare a unei autorizații

| Referința deciziei (2) | Data deciziei | Denumirea substanței | Titularul (titularii) autorizației | Numărul autorizației | Utilizare autorizată | Data expirării perioadei de reexaminare | Motivele care au stat la baza deciziei |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| C(2022) 7569 | 31 Deireadh Fómhair 2022 | 4-(1,1,3,3-tetrametilbutil)fenol etoxilat
  (4-terț-OPnEO)
  Nr. CE: -, Nr. CAS:- | Instrumentation Laboratory SpA, Viale Monza 338, 20128, Milano Italia | REACH/22/42/0 | Ca agent de lizare pentru globulele roșii în dispozitivul de diagnostic pentru analize de sânge | 4 ianuarie 2033 | În conformitate cu articolul 60 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006, avantajele socioeconomice au o pondere mai mare decât riscul care decurge din utilizarea substanței pentru sănătatea umană și pentru mediu și nu există substanțe sau tehnologii alternative adecvate. |

Referința deciziei (2)

Data deciziei

Denumirea substanței

Titularul (titularii) autorizației

Numărul autorizației

Utilizare autorizată

Data expirării perioadei de reexaminare

Motivele care au stat la baza deciziei

C(2022) 7569

31 Deireadh Fómhair 2022

4-(1,1,3,3-tetrametilbutil)fenol etoxilat

(4-terț-OPnEO)

Nr. CE: -, Nr. CAS:-

Instrumentation Laboratory SpA, Viale Monza 338, 20128, Milano Italia

REACH/22/42/0

Ca agent de lizare pentru globulele roșii în dispozitivul de diagnostic pentru analize de sânge

4 ianuarie 2033

În conformitate cu articolul 60 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006, avantajele socioeconomice au o pondere mai mare decât riscul care decurge din utilizarea substanței pentru sănătatea umană și pentru mediu și nu există substanțe sau tehnologii alternative adecvate.

---

(1)  JO L 396, 30.12.2006 , p. 1

(2)  Decizia este disponibilă pe site-ul web al Comisiei Europene, la adresa: Autorizație (europa.eu)

---

V Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

| 7.11.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 423/12 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 423/12

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul M.10433 – VIVENDI / LAGARDERE)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2022/C 423/07)

1.

Prezenta notificare vizează următoarele întreprinderi:

| — | Vivendi S.E. („Vivendi”, Franța), controlată de grupul Bolloré; |
| --- | --- |

—

Vivendi S.E. („Vivendi”, Franța), controlată de grupul Bolloré;

| — | Lagardère S.A. („Lagardère”, Franța). |
| --- | --- |

—

Lagardère S.A. („Lagardère”, Franța).

Vivendi dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul unic asupra întregii întreprinderi Lagardère.

Concentrarea se realizează printr-o ofertă publică anunțată la data de 21 februarie 2022.

2.

| — | Vivendi este un grup media care își desfășoară activitatea în principal în următoarele sectoare: sectorul editorial, televiziunea gratuită și cu plată, servicii de achiziționare de spații publicitare și de comunicare publicitară, presă, furnizarea și găzduirea de conținut video pe internet și arta spectacolului, în principal în Franța; |
| --- | --- |

—

Vivendi este un grup media care își desfășoară activitatea în principal în următoarele sectoare: sectorul editorial, televiziunea gratuită și cu plată, servicii de achiziționare de spații publicitare și de comunicare publicitară, presă, furnizarea și găzduirea de conținut video pe internet și arta spectacolului, în principal în Franța;

| — | Lagardère este un grup care își desfășoară activitatea în principal în principal în următoarele sectoare: sectorul editorial, comerțul cu amănuntul, audiovizualul, presa și mass-media (inclusiv publicitatea), arta spectacolului și divertismentul, în principal în Franța. |
| --- | --- |

—

Lagardère este un grup care își desfășoară activitatea în principal în principal în următoarele sectoare: sectorul editorial, comerțul cu amănuntul, audiovizualul, presa și mass-media (inclusiv publicitatea), arta spectacolului și divertismentul, în principal în Franța.

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia Europeană constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință.

4.

Observațiile trebuie să parvină Comisiei Europene în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Trebuie menționată întotdeauna următoarea referință:

M.10433 – VIVENDI / LAGARDERE

Observațiile pot fi trimise Comisiei prin e-mail, prin fax sau prin poștă. Vă rugăm să utilizați datele de contact de mai jos:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Adresa poștală:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 („Regulamentul privind concentrările economice”).

1

---

Rectificări

| 7.11.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 423/14 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 423/14

---

Rectificare la Comunicarea Comisiei în temeiul articolului 17 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1008/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind normele comune pentru operarea serviciilor aeriene în Comunitate

Invitație de participare la procedura de ofertare pentru operarea de servicii aeriene regulate în conformitate cu obligațiile de serviciu public

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 283 din 25 iulie 2022
  )

(2022/C 423/08)

La pagina 71 [ruta vizată: Aurillac – Paris (Orly)], secțiunea „Data-limită de depunere a candidaturilor și a ofertelor”

în loc de:

„31 octombrie 2022, ora 12:00 (ora Parisului)”,

se citește:

„29 noiembrie 2022, ora 12.00 (ora Parisului)”.

---