# Úřední věstník C 365/23.

| | ISSN 1977-0863 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 365 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Ročník 6523. září2022 |

ISSN 1977-0863

Úřední věstník

Evropské unie

C 365

České vydání

Informace a oznámení

Ročník 6523. září2022

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | I   Usnesení, doporučení a stanoviska |
| | USNESENÍ |
| | Evropský hospodářský a sociální výbor |
| | 570. plenární zasedání Evropského hospodářského a sociálního výboru – INTERACTIO, 15. 6. 2022–16. 6. 2022 |
| 2022/C 365/01 | Usnesení Evropského hospodářského a sociálního výboru Ukrajina od pomoci k obnově – návrhy evropské občanské společnosti | 1 |
| | STANOVISKA |
| | Evropský hospodářský a sociální výbor |
| | 570. plenární zasedání Evropského hospodářského a sociálního výboru – INTERACTIO, 15. 6. 2022–16. 6. 2022 |
| 2022/C 365/02 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k oživení evropského nábytkářského průmyslu – směrem k inovativnímu, zelenému a oběhovému hospodářství (stanovisko z vlastní iniciativy) | 7 |

Obsah

Strana

I   Usnesení, doporučení a stanoviska

USNESENÍ

Evropský hospodářský a sociální výbor

570. plenární zasedání Evropského hospodářského a sociálního výboru – INTERACTIO, 15. 6. 2022–16. 6. 2022

2022/C 365/01

Usnesení Evropského hospodářského a sociálního výboru Ukrajina od pomoci k obnově – návrhy evropské občanské společnosti

1

STANOVISKA

Evropský hospodářský a sociální výbor

570. plenární zasedání Evropského hospodářského a sociálního výboru – INTERACTIO, 15. 6. 2022–16. 6. 2022

2022/C 365/02

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k oživení evropského nábytkářského průmyslu – směrem k inovativnímu, zelenému a oběhovému hospodářství (stanovisko z vlastní iniciativy)

7

---

| | III   Přípravné akty |
| --- | --- |
| | Evropský hospodářský a sociální výbor |
| | 570. plenární zasedání Evropského hospodářského a sociálního výboru – INTERACTIO, 15. 6. 2022–16. 6. 2022 |
| 2022/C 365/03 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k a) Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o Evropském prohlášení o digitálních právech a zásadách pro digitální dekádu (COM(2022) 27 final) a k b) Digitální práva a zásady (průzkumné stanovisko) | 13 |
| 2022/C 365/04 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o harmonizovaných pravidlech pro spravedlivý přístup k datům a jejich využívání (Akt o datech) (COM(2022) 68 final – 2022/0047 (COD)) | 18 |
| 2022/C 365/05 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Akt o čipech pro Evropu (COM(2022) 45 final) | 23 |
| 2022/C 365/06 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje rámec opatření pro posílení evropského ekosystému polovodičů (akt o čipech) (COM(2022) 46 final – 2022/0032 (COD)) | 34 |
| 2022/C 365/07 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Rady, kterým se mění nařízení Rady (EU) 2021/2085, kterým se zřizují společné podniky v rámci programu Horizont Evropa, pokud jde o společný podnik pro čipy (COM(2022) 47 final – 2022/0033 (NLE)) | 40 |
| 2022/C 365/08 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o fluorovaných skleníkových plynech, o změně směrnice (EU) 2019/1937 a o zrušení nařízení (EU) č. 517/2014 (COM(2022) 150 final – 2022/0099 (COD)) | 44 |
| 2022/C 365/09 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o látkách, které poškozují ozonovou vrstvu, a zrušení nařízení (ES) č. 1005/2009 (COM(2022) 151 final – 2022/0100 (COD)) | 50 |
| 2022/C 365/10 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) 2017/2107, kterým se stanoví opatření pro řízení, zachování a kontrolu platná v oblasti úmluvy Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku (ICCAT), a nařízení (EU) .../2022, kterým se zavádí víceletý plán řízení populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři (COM(2022) 171 final – 2022/0111(COD)) | 55 |
| 2022/C 365/11 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 1305/2013, pokud jde o zvláštní opatření na poskytnutí výjimečné dočasné podpory v rámci Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) v reakci na dopad ruské invaze na Ukrajinu (COM(2022) 242 final — 2022/0166 (COD)) | 57 |
| 2022/C 365/12 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k společnému sdělení Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Reakce na státem podporované zneužívání migrantů na vnějších hranicích EU jako politického nástroje (JOIN(2021) 32 final) | 60 |
| 2022/C 365/13 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví pravidla pro výkon práv Unie za účelem provedení a prosazování Dohody o vystoupení Spojeného království Velké Británie a Severního Irska z Evropské unie a Evropského společenství pro atomovou energii a Dohody o obchodu a spolupráci mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii na jedné straně a Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska na straně druhé (COM(2022) 89 final – 2022/0068 (COD)) | 66 |

III   Přípravné akty

Evropský hospodářský a sociální výbor

570. plenární zasedání Evropského hospodářského a sociálního výboru – INTERACTIO, 15. 6. 2022–16. 6. 2022

2022/C 365/03

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k a) Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o Evropském prohlášení o digitálních právech a zásadách pro digitální dekádu (COM(2022) 27 final) a k b) Digitální práva a zásady (průzkumné stanovisko)

(COM(2022) 27 final)

13

2022/C 365/04

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o harmonizovaných pravidlech pro spravedlivý přístup k datům a jejich využívání (Akt o datech) (COM(2022) 68 final – 2022/0047 (COD))

(COM(2022) 68 final – 2022/0047 (COD))

18

2022/C 365/05

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Akt o čipech pro Evropu (COM(2022) 45 final)

(COM(2022) 45 final)

23

2022/C 365/06

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje rámec opatření pro posílení evropského ekosystému polovodičů (akt o čipech) (COM(2022) 46 final – 2022/0032 (COD))

(COM(2022) 46 final – 2022/0032 (COD))

34

2022/C 365/07

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Rady, kterým se mění nařízení Rady (EU) 2021/2085, kterým se zřizují společné podniky v rámci programu Horizont Evropa, pokud jde o společný podnik pro čipy (COM(2022) 47 final – 2022/0033 (NLE))

(COM(2022) 47 final – 2022/0033 (NLE))

40

2022/C 365/08

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o fluorovaných skleníkových plynech, o změně směrnice (EU) 2019/1937 a o zrušení nařízení (EU) č. 517/2014 (COM(2022) 150 final – 2022/0099 (COD))

(COM(2022) 150 final – 2022/0099 (COD))

44

2022/C 365/09

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o látkách, které poškozují ozonovou vrstvu, a zrušení nařízení (ES) č. 1005/2009 (COM(2022) 151 final – 2022/0100 (COD))

(COM(2022) 151 final – 2022/0100 (COD))

50

2022/C 365/10

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) 2017/2107, kterým se stanoví opatření pro řízení, zachování a kontrolu platná v oblasti úmluvy Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku (ICCAT), a nařízení (EU) .../2022, kterým se zavádí víceletý plán řízení populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři (COM(2022) 171 final – 2022/0111(COD))

(COM(2022) 171 final – 2022/0111(COD))

55

2022/C 365/11

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 1305/2013, pokud jde o zvláštní opatření na poskytnutí výjimečné dočasné podpory v rámci Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) v reakci na dopad ruské invaze na Ukrajinu (COM(2022) 242 final — 2022/0166 (COD))

(COM(2022) 242 final — 2022/0166 (COD))

57

2022/C 365/12

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k společnému sdělení Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Reakce na státem podporované zneužívání migrantů na vnějších hranicích EU jako politického nástroje (JOIN(2021) 32 final)

(JOIN(2021) 32 final)

60

2022/C 365/13

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví pravidla pro výkon práv Unie za účelem provedení a prosazování Dohody o vystoupení Spojeného království Velké Británie a Severního Irska z Evropské unie a Evropského společenství pro atomovou energii a Dohody o obchodu a spolupráci mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii na jedné straně a Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska na straně druhé (COM(2022) 89 final – 2022/0068 (COD))

(COM(2022) 89 final – 2022/0068 (COD))

66

---

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Usnesení, doporučení a stanoviska

USNESENÍ

Evropský hospodářský a sociální výbor

570. plenární zasedání Evropského hospodářského a sociálního výboru – INTERACTIO, 15. 6. 2022–16. 6. 2022

| 23.9.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 365/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 365/1

---

Usnesení Evropského hospodářského a sociálního výboru Ukrajina od pomoci k obnově – návrhy evropské občanské společnosti

(2022/C 365/01)

| Právní základ | čl. 52 odst. 4 jednacího řádu |
| --- | --- |
| Přijato na plenárním zasedání | 16. 6. 2022 |
| Plenární zasedání č. | 570 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 206/2/2 |

Právní základ

čl. 52 odst. 4 jednacího řádu

Přijato na plenárním zasedání

16. 6. 2022

Plenární zasedání č.

570

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

206/2/2

| Hlavní body:







  1. | Status kandidátské země pro členství v EU pro Ukrajinu. EHSV vyzývá Evropskou radu, aby Ukrajině na svém zasedání ve dnech 23.–24. června 2022 udělila status kandidátské země pro členství v EU. Udělení statusu kandidátské země Ukrajině nesmí být na úkor procesu přistoupení probíhajícího se zeměmi západního Balkánu. EHSV je pro zavedení systému postupné integrace na základě plnění acquis Společenství. |
| --- | --- |

Hlavní body:

1.

Status kandidátské země pro členství v EU pro Ukrajinu. EHSV vyzývá Evropskou radu, aby Ukrajině na svém zasedání ve dnech 23.–24. června 2022 udělila status kandidátské země pro členství v EU. Udělení statusu kandidátské země Ukrajině nesmí být na úkor procesu přistoupení probíhajícího se zeměmi západního Balkánu. EHSV je pro zavedení systému postupné integrace na základě plnění acquis Společenství.

| 2. | Evropská občanská společnost stojí solidárně za Ukrajinou a ukrajinským lidem. Občanská společnost reagovala pohotově a účinně a spustila jedinečnou mobilizaci občanů na místní úrovni. Humanitární pomoc musí být navýšena a měly by ji vyplácet přímo organizace občanské společnosti poskytující podporu. Do programování a monitorování humanitární pomoci EU a členských států by měly být spolu s organizacemi občanské společnosti přímo zapojeny nevládní organizace, které působí v této sféře činnosti. |
| --- | --- |

2.

Evropská občanská společnost stojí solidárně za Ukrajinou a ukrajinským lidem. Občanská společnost reagovala pohotově a účinně a spustila jedinečnou mobilizaci občanů na místní úrovni. Humanitární pomoc musí být navýšena a měly by ji vyplácet přímo organizace občanské společnosti poskytující podporu. Do programování a monitorování humanitární pomoci EU a členských států by měly být spolu s organizacemi občanské společnosti přímo zapojeny nevládní organizace, které působí v této sféře činnosti.

| 3. | Dát uprchlíkům vyhlídky do budoucna. Výbor požaduje, aby uprchlíci požívali stejných práv jako občané EU, pokud jde o zdravotní péči a přístup na trh práce (uznávání kvalifikací, přístup ke službám agentur práce, k jazykovým kurzům a k systémům zdravotní péče a vzdělávacím systémům), neboť oboje má stěžejní význam pro to, aby se zamezilo nárůstu chudoby mezi uprchlíky. Sociální partneři mohou prostřednictvím kolektivního vyjednávání a opatření ad hoc pomoci integrovat pracovníky a předcházet tomu, aby se stali oběťmi vykořisťování a sociálního dumpingu. Výbor klade mimořádný důraz na úlohu organizací občanské společnosti, co se týče ochrany a reintegrace často opomíjených zranitelných skupin: nezletilých bez doprovodu, dětí odloučených od rodin a dětí, jež byly v ústavní péči, osob se zdravotním postižením, romských menšin a obětí sexuálního násilí. |
| --- | --- |

3.

Dát uprchlíkům vyhlídky do budoucna. Výbor požaduje, aby uprchlíci požívali stejných práv jako občané EU, pokud jde o zdravotní péči a přístup na trh práce (uznávání kvalifikací, přístup ke službám agentur práce, k jazykovým kurzům a k systémům zdravotní péče a vzdělávacím systémům), neboť oboje má stěžejní význam pro to, aby se zamezilo nárůstu chudoby mezi uprchlíky. Sociální partneři mohou prostřednictvím kolektivního vyjednávání a opatření ad hoc pomoci integrovat pracovníky a předcházet tomu, aby se stali oběťmi vykořisťování a sociálního dumpingu. Výbor klade mimořádný důraz na úlohu organizací občanské společnosti, co se týče ochrany a reintegrace často opomíjených zranitelných skupin: nezletilých bez doprovodu, dětí odloučených od rodin a dětí, jež byly v ústavní péči, osob se zdravotním postižením, romských menšin a obětí sexuálního násilí.

| 4. | Obnova. Má-li se zabránit úplnému zničení ukrajinské ekonomiky, je zapotřebí okamžitá evropská a mezinárodní finanční pomoc. Je třeba poskytnout finanční podporu malým a středním podnikům, ukrajinským zemědělcům pro příští sklizeň a ukrajinské občanské společnosti, včetně organizací zaměstnavatelů a odborů, a to s cílem zachovat jejich plnou funkčnost v časech války. Obnova Ukrajiny se musí opírat o inovace. Aby se zajistilo, že bude možné realizovat reformy právního státu, boj proti korupci a ekologickou a digitální transformaci, je zapotřebí intenzivně zapojit organizace občanské společnosti. |
| --- | --- |

4.

Obnova. Má-li se zabránit úplnému zničení ukrajinské ekonomiky, je zapotřebí okamžitá evropská a mezinárodní finanční pomoc. Je třeba poskytnout finanční podporu malým a středním podnikům, ukrajinským zemědělcům pro příští sklizeň a ukrajinské občanské společnosti, včetně organizací zaměstnavatelů a odborů, a to s cílem zachovat jejich plnou funkčnost v časech války. Obnova Ukrajiny se musí opírat o inovace. Aby se zajistilo, že bude možné realizovat reformy právního státu, boj proti korupci a ekologickou a digitální transformaci, je zapotřebí intenzivně zapojit organizace občanské společnosti.

| 5. | Hospodářské vyústění. Válka by neměla podrývat politiky provádění politik ekologické transformace v EU. Výbor vyzývá členské státy a orgány EU, aby podnikly nezbytná opatření s cílem omezit nadměrné spekulace s komoditami, zvýšit transparentnost trhu a dočasně odstranit všechny překážky bránící dovozu zemědělského zboží, aby byla zmírněna krize týkající se cen potravin. Upozorňuje, že ani nástroj NextGenerationEU, jeho složka, kterou představuje fond na podporu oživení a odolnosti, ani flexibilita v rámci stávajícího víceletého finančního rámce (VFR) na období 2021–2027 nejsou dostatečné k tomu, aby plně pokryly finanční potřeby vzniklé v důsledku války na Ukrajině. |
| --- | --- |

5.

Hospodářské vyústění. Válka by neměla podrývat politiky provádění politik ekologické transformace v EU. Výbor vyzývá členské státy a orgány EU, aby podnikly nezbytná opatření s cílem omezit nadměrné spekulace s komoditami, zvýšit transparentnost trhu a dočasně odstranit všechny překážky bránící dovozu zemědělského zboží, aby byla zmírněna krize týkající se cen potravin. Upozorňuje, že ani nástroj NextGenerationEU, jeho složka, kterou představuje fond na podporu oživení a odolnosti, ani flexibilita v rámci stávajícího víceletého finančního rámce (VFR) na období 2021–2027 nejsou dostatečné k tomu, aby plně pokryly finanční potřeby vzniklé v důsledku války na Ukrajině.

| 6. | Úloha občanské společnosti. Dlouhá historie vazeb mezi Evropským hospodářským a sociálním výborem a ukrajinskými organizacemi občanské společnosti je velmi důležitá pro to, aby kanály pro komunikaci s nimi zůstaly otevřené a aby jim byla umožněna účast na procesu integrace do EU. Výbor vyzývá členské státy, aby výrazně posílily budování kapacit a organizační a finanční podporu pro ukrajinské organizace občanské společnosti. Vybízí k navazování partnerství mezi mládežnickými organizacemi z EU a z Ukrajiny a navrhuje uspořádat akci zaměřenou na aktivismus mladých lidí a jeho úlohu v budoucí obnově Ukrajiny. EHSV sám se zavazuje, že posílí spolupráci a výměnu s ukrajinskými organizacemi občanské společnosti a že bude i nadále prosazovat zachování solidarity a velkorysosti EU vůči Ukrajině. Za tímto účelem uspořádá 19. července v Krakově akci za účasti občanské společnosti Ukrajiny a EU.
  EHSV rovněž zdůrazňuje, že zbývající nezávislé organizace občanské společnosti v Rusku nesmí být ponechány svému osudu. |
| --- | --- |

6.

Úloha občanské společnosti. Dlouhá historie vazeb mezi Evropským hospodářským a sociálním výborem a ukrajinskými organizacemi občanské společnosti je velmi důležitá pro to, aby kanály pro komunikaci s nimi zůstaly otevřené a aby jim byla umožněna účast na procesu integrace do EU. Výbor vyzývá členské státy, aby výrazně posílily budování kapacit a organizační a finanční podporu pro ukrajinské organizace občanské společnosti. Vybízí k navazování partnerství mezi mládežnickými organizacemi z EU a z Ukrajiny a navrhuje uspořádat akci zaměřenou na aktivismus mladých lidí a jeho úlohu v budoucí obnově Ukrajiny. EHSV sám se zavazuje, že posílí spolupráci a výměnu s ukrajinskými organizacemi občanské společnosti a že bude i nadále prosazovat zachování solidarity a velkorysosti EU vůči Ukrajině. Za tímto účelem uspořádá 19. července v Krakově akci za účasti občanské společnosti Ukrajiny a EU.

EHSV rovněž zdůrazňuje, že zbývající nezávislé organizace občanské společnosti v Rusku nesmí být ponechány svému osudu.

EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ A SOCIÁLNÍ VÝBOR (EHSV)

| 1. | stojí solidárně za ukrajinským lidem a znovu důrazně odsuzuje neodůvodněnou a ničím nevyprovokovanou agresi vůči Ukrajině, kterou zahájila Ruská federace pod vedením prezidenta Vladimira Putina, a upozorňuje na své předchozí usnesení Válka na Ukrajině a její hospodářský, sociální a environmentální dopad (1) přijaté dne 24. března 2022; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zdůrazňuje, že tato tragická válka na evropské půdě, která již trvá téměř čtyři měsíce, si vyžádala velmi vysoké ztráty na životech, včetně civilistů, a přinesla masivní destrukci a utrpení. Zvýšila také celosvětovou míru chudoby a způsobila nevyčíslitelné sociální, hospodářské a environmentální škody a nebývalou vlnu uprchlíků a vysídlených osob. Vyzývá k dodržování mezinárodního humanitárního práva a k náležitému zaznamenání, vyšetření a stíhání válečných zločinů, které útočníci páchají v ukrajinských městech a vesnicích; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vyzývá všechny strany k okamžitému příměří, opakuje, že prvořadá je diplomacie, a zdůrazňuje, že na všech úrovních politické diskuse by prioritou mělo být hledání mírotvorného přístupu, jenž spočívá v zachování míru, a vyjednávání, přičemž požaduje úplné stažení ruských jednotek z Ukrajiny. Naléhá na EU, aby pokračovala v poskytování pomoci Ukrajině a jejímu lidu, jak činí již od prvního dne války. Vyzývá k podrobnému sledování hospodářských, sociálních a environmentálních dopadů sankcí, které jsou reakcí na ruskou vojenskou agresi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | konstatuje, že válka na východní hranici EU je v rozporu s dějinami, filozofií a identitou Unie. Zdůrazňuje, že důsledky války představují hrozbu pro hodnoty EU, pro svobodu a práva občanů Unie a dalších obyvatel a pro evropský model sociálně tržního hospodářství. Podotýká, že mír a prosperita jsou základními pilíři Evropské unie a že organizace občanské společnosti hrály v posledních desetiletích klíčovou úlohu, pokud jde o aktivní podporu a prosazování kultury míru na evropském kontinentu, o přispívání k této kultuře a o její zachování; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zdůrazňuje, že Ruské federaci a jejím současným zástupcům musí být pozastaveno členství v mezinárodních orgánech a organizacích, počínaje těmi, které se zaměřují na zachování míru, ochranu lidských práv a zajištění udržitelného rozvoje a bezpečného životního prostředí; |
| --- | --- |

5.

Humanitární situace

| 6. | konstatuje, že od chvíle, kdy Rusko rozpoutalo válku, z Ukrajiny uprchlo více než 6,8 milionu lidí (2), což znamená, že jde o nejrychleji eskalující uprchlickou krizi od druhé světové války. Dodává, že osm milionů lidí bylo vysídleno vnitřně v rámci Ukrajiny (3), a tudíž že své domovy byla nucena opustit zhruba třetina obyvatel této země; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uznává, že evropské země, konkrétně Polsko, Rumunsko, Maďarsko, Česká republika, Slovensko a Moldavsko (4), byly přílivem ukrajinských uprchlíků silně zasaženy a že tyto země, a zejména jejich organizace občanské společnosti, reagovaly pohotově a účinně a spustily nebývalou dobrovolnou mobilizaci občanů na místní úrovni; |
| --- | --- |

7.

| 8. | zdůrazňuje, že finanční prostředky EU na humanitární pomoc musí být navýšeny a měly by být vypláceny zejména na regionální a místní úrovni a přímo podporovat a zahrnovat organizace občanské společnosti, které se aktivně podílejí na socioekonomické integraci uprchlíků; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vyzývá členské státy a regiony EU a organizace občanské společnosti, aby co nejrychleji a nejefektivněji využily možnosti pomoci ukrajinským uprchlíkům, jež přináší návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o Akci v rámci politiky soudržnosti na podporu uprchlíků v Evropě (CARE), který dne 8. března 2022 předložila Evropská komise, a také změna nařízení REACT-EU, kterou Komise navrhla dne 23. března 2022. Zdůrazňuje, že tuto pomoc by měly distribuovat především organizace občanské společnosti, včetně nevládních organizací, které působí v této sféře činnosti, a že by organizace občanské společnosti měly být rovněž přímo zapojeny do organizace a monitorování humanitární pomoci EU a členských států; |
| --- | --- |

9.

| 10. | doporučuje provést – při dodržování zásad právního státu – změnu zamýšleného použití úspor z víceletého finančního rámce na období 2014–2021 a nástroje REACT-EU tak, aby bylo možné tyto úspory promptně a pružně přesměrovat a využít je k pomoci uprchlíkům, a vybízí k tomu, aby byl pro tento účel zřízen zvláštní fond, a to pro případ, že by prostředky, které jsou momentálně k dispozici, nepostačovaly na přijímání a sociální integraci uprchlíků a jejich začlenění na trh práce, včetně pečovatelských služeb, bydlení, potravin, materiální pomoci, programů odborné přípravy a veřejných služeb zaměstnanosti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | zdůrazňuje, že evropská reakce na krizi COVID-19 vzbudila v evropských občanech pocit, že je EU chrání a dává jim nové vyhlídky, zejména vytvořením programu SURE a nástroje NextGenerationEU (NGEU). Podtrhuje skutečnost, že ani NGEU, jeho složka, kterou představuje fond na podporu oživení a odolnosti, ani flexibilita v rámci stávajícího víceletého finančního rámce (VFR) na období 2021–2027 nejsou dostatečné k tomu, aby plně pokryly finanční potřeby vzniklé v důsledku války na Ukrajině. Konstatuje, že z hlediska rozsahu nebyly tyto nástroje navrženy tak, aby řešily nové výzvy vyplývající z ruské agrese a invaze a současně zachovávaly investice do programů a politik EU, včetně důležitých priorit, jako je spravedlivá ekologická a digitální transformace; |
| --- | --- |

11.

| 12. | podotýká, že je naléhavě nutné zlepšit mapování situace a koordinaci mezi všemi zúčastněnými stranami zapojenými do humanitární a lékařské pomoci, aby se zajistilo, že se všem, kdo trpí válkou, dostane pomoci rychle a účinně; |
| --- | --- |

12.

| 13. | zdůrazňuje, že je třeba provádět monitorovací opatření a činnosti v různých oblastech, jako je např. dodržování lidských práv a dokumentace válečných zločinů, a vítá skutečnost, že Evropská unie, Spojené státy a Spojené království zřídily Poradní skupinu pro boj proti trestným činům krutého zacházení (Atrocity Crimes Advisory Group – ACA); |
| --- | --- |

13.

| 14. | zdůrazňuje, že přístup k veřejnému systému zdravotní péče by měl být uprchlíkům z Ukrajiny poskytován na stejném základě jako občanům EU, a to i pokud jde o základní pomoc v oblasti sexuálního a reprodukčního zdraví, nouzovou antikoncepci a péči v oblasti umělého přerušení těhotenství a porodnickou péči pro oběti znásilnění; |
| --- | --- |

14.

| 15. | vyzývá Komisi a členské státy, aby věnovaly zvláštní pozornost situaci ukrajinských nezletilých bez doprovodu, dětí odloučených od rodin a dětí, jež byly na Ukrajině v ústavní péči, a zajistily pokrytí jejich okamžitých potřeb, jejich náležitou identifikaci a sledování a aby také zajistily výměnu údajů mezi členskými státy za účelem sloučení těchto dětí s jejich rodinami nebo jejich pozdějšího opětovného začlenění do ukrajinské společnosti, a to se zárukou jejich ochrany, aby se nestaly obětmi zneužívání a obchodování s lidmi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | zdůrazňuje otřesnou situaci osob se zdravotním postižením, které se pokoušejí opustit válečné zóny na Ukrajině nebo které se jako uprchlíci v hostitelských zemích potýkají se značnými výzvami. Trvá na tom, aby se všem uprchlíkům dostalo rovného zacházení, bez ohledu na jejich etnický původ, státní příslušnost či postižení. Osobám se zdravotním postižením je pak třeba zajistit plnou podporu, aby se mohly zařídit tak, že nebudou závislé na pomoci druhých, a neměly by být nuceny, aby v hostitelské zemi pobývaly ve specializovaném zařízení; |
| --- | --- |

16.

| 17. | zdůrazňuje, že pro integraci a snížení míry chudoby má zásadní význam účast na trhu práce. Upozorňuje, že uprchlíkům přicházejícím z Ukrajiny hrozí, že budou nejméně chráněni, budou dostávat nejnižší mzdu, budou mít nižší pracovní zařazení, než jaké by odpovídalo jejich kvalifikaci, a budou nejzranitelnějšími skupinami na trhu práce – bez sociální ochrany či svobody sdružování a práv pracovníků. V tomto ohledu zdůrazňuje, že je třeba náležitě řešit případy nerovných pracovních podmínek a zajistit, aby pracovníci požívali stejných práv jako občané EU a nebyli oběťmi vykořisťování a sociálního dumpingu. Vyzývá k vypracování střednědobých a dlouhodobých strategií zaměřených na Ukrajince, kteří si přejí v hostitelské zemi zůstat, s cílem plně je začlenit na trhy práce EU; |
| --- | --- |

17.

| 18. | vyzdvihuje zásadní úlohu, kterou mohou hrát sociální partneři prostřednictvím kolektivního vyjednávání a opatření a dohod ad hoc, pokud jde o usnadnění začlenění pracovníků pocházejících z Ukrajiny na trh práce EU. Poukazuje na to, že agentury práce by měly podporovat uprchlíky tím, že jim budou poskytovat kompletní nabídku svých služeb, včetně poradenství, přípravy profilů uchazečů o zaměstnání, zprostředkování zaměstnání a poskytování podpůrných nástrojů, a vyzývá členské státy, aby zřídily nebo podporovaly služby, které zprostředkovávají kontakty mezi uprchlíky a potenciálními zaměstnavateli; |
| --- | --- |

18.

| 19. | zdůrazňuje, že základním předpokladem pro to, aby uprchlíci z Ukrajiny byli začleněni na trh práce hostitelských zemí a aby se zabránilo nejistým pracovním podmínkám, je uznávání kvalifikací, a trvá na tom, aby byla vytvořena účinná pravidla a pokyny pro rychlé, ale kvalitní uznávání kvalifikací, přístup k jazykovým kurzům a přístup mladých lidí prchajících z Ukrajiny ke vzdělávání a odborné přípravě; |
| --- | --- |

19.

| 20. | zdůrazňuje, že musí být přijata veškerá nezbytná opatření k zajištění toho, aby dospělí i děti hledající útočiště v EU mohli pokračovat ve svém vzdělávání, a podtrhuje, že na úrovni škol je třeba věnovat zvláštní pozornost nejen překonávání jazykových bariér, ale také správnému přístupu k příznakům traumatu, které by mohly mít dlouhodobé negativní důsledky; |
| --- | --- |

20.

| 21. | zdůrazňuje, že uprchlíkům z Ukrajiny musí být poskytnut stejný přístup k systémům sociálního zabezpečení a veřejným sociálním službám jako občanům EU; |
| --- | --- |

21.

Obnova Ukrajiny a její vyhlídky na členství v EU

| 22. | vítá zřízení mezinárodní „platformy pro obnovu Ukrajiny“, o němž hovoří sdělení Komise Pomoc Ukrajině a její obnova, a vedoucí úlohu EU při mobilizaci mezinárodní pomoci Ukrajině; |
| --- | --- |

22.

| 23. | vyzývá Evropskou unii, aby poskytla prostředky pro nouzové financování ukrajinských malých a středních podniků, jehož prvořadým účelem by mělo být zachování těchto podniků a poté podpora jejich růstu. Dalším zásadním cílem úsilí EU na Ukrajině by mělo být zabránit úplnému zničení ukrajinské ekonomiky; |
| --- | --- |

23.

| 24. | zdůrazňuje, že obnova Ukrajiny, která proběhne po skončení války, bude jednorázovým procesem, jenž by měl vést k rozvoji silnější občanské společnosti a nového hospodářství na základě nejnovějších zelených a digitálních technologií, přičemž by se rovněž opíral o inovace; |
| --- | --- |

24.

| 25. | trvá však na tom, že reformy právního státu, boj proti korupci a ekologickou a digitální transformaci, na něž je kladen důraz, nelze realizovat bez skutečného zapojení občanské společnosti, a vyzývá k tomu, aby byly do úsilí o obnovu – mimo jiné i do plánování a provádění mechanismu pro obnovu Ukrajiny (Rebuild Ukraine) – intenzivně zapojeny organizace občanské společnosti, neboť právě ony mohou nejlépe vyjádřit potřeby ukrajinských občanů a pomoci při sledování úsilí o obnovu a sbližování právních předpisů s právními předpisy EU; |
| --- | --- |

25.

| 26. | zdůrazňuje, že konflikt na Ukrajině a jeho důsledky by neměly podrývat politiky ekologické transformace v EU, ale spíše urychlit jejich provádění; |
| --- | --- |

26.

| 27. | naléhavě vyzývá Radu a Parlament, aby zvážily možnost využívat zařízení pro skladování plynu v sousedních třetích zemích, což bude mít přidanou hodnotu, pokud jde o zajištění bezpečnosti dodávek, zejména na Ukrajině; |
| --- | --- |

27.

| 28. | upozorňuje na celosvětovou krizi týkající se cen potravin, kterou válka na Ukrajině prohlubuje, a vyzývá členské státy a orgány EU, aby podnikly nezbytná opatření s cílem omezit nadměrné spekulace s komoditami a zvýšit transparentnost trhu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | zdůrazňuje, že je třeba přijmout opatření neprodleně, aby pro ukrajinské zemědělce znamenala podporu již pro příští sklizeň. Vyzývá rovněž k okamžitému dočasnému odstranění všech administrativních i fyzických překážek, jež brání pohybu zemědělského zboží. Účelem tohoto opatření je rychle zvýšit objem dovozu na vnitřní trh EU i do dalších částí světa, jako je Afrika, v odvětvích, v nichž má Ukrajina ještě stále vývozní kapacitu. Vyzývá k urychlenému znovuotevření ukrajinských přístavů a k odminování této oblasti pod záštitou OSN s cílem umožnit vývoz zemědělských produktů, jako je kukuřice, slunečnicový olej, slunečnicová semena, sójové boby a med; |
| --- | --- |

29.

| 30. | vyzývá Evropskou radu, aby Ukrajině na svém zasedání v červnu 2022 udělila status kandidátské země pro členství v EU; |
| --- | --- |

30.

| 31. | podporuje přistoupení Ukrajiny k EU na základě zásluh a v souladu s dohodnutými normami pro přistoupení k Unii. Požaduje tedy, aby byla v nadcházejících letech náležitě upravena politika soudržnosti a její finanční nástroje tak, aby umožňovaly řešit výzvy spojené s poválečnou obnovou této země, přičemž tato opatření nesmějí být na úkor procesu přistoupení probíhajícího se zeměmi západního Balkánu (5). Vyzývá k důkladné analýze hospodářského a sociálního potenciálu integrace Ukrajiny do jednotného trhu; |
| --- | --- |

31.

| 32. | EU může zavést postupné kroky, pokud jde o plnění acquis Společenství, přičemž však musí být zachovány normy pro členství. Zdůrazňuje, že v případě jakékoli vojenské agrese musí pravidlem v oblasti politiky rozšíření zůstat jednota mezi členskými státy Unie. Vybízí k prozkoumání dalších způsobů, jak by se země, které nejsou členy EU, mohly připojit k evropské hospodářské, sociální a bezpečnostní architektuře. Podotýká však, že tato partnerství nebo přidružení by neměla být považována za alternativu k členství v EU; |
| --- | --- |

32.

Podpora organizací občanské společnosti

| 33. | vyzdvihuje úlohu Evropského hospodářského a sociálního výboru, co se týče úzké spolupráce s ukrajinskými organizacemi občanské společnosti a toho, aby kanály pro komunikaci s nimi zůstaly otevřené. Výbor tuto roli sehrává díky své dlouhé historii dvoustranných kontaktů mezi EU a ukrajinskou občanskou společností. V tomto ohledu podtrhuje úspěchy zavedených mechanismů, zejména Platformy občanské společnosti EU–Ukrajina a domácích poradních skupin EU a Ukrajiny, které byly zřízeny v rámci dohody o přidružení mezi EU a Ukrajinou. Vyzývá EU, aby podporovala zapojení ukrajinských organizací občanské společnosti do sítí organizací občanské společnosti v EU; |
| --- | --- |

33.

| 34. | zdůrazňuje, že je třeba zahájit proces budování kapacit ukrajinských organizací občanské společnosti s cílem umožnit jejich účast na procesu integrace do EU a umožnit jim tento proces utvářet a monitorovat; |
| --- | --- |

34.

| 35. | zdůrazňuje, že je třeba posílit podporu ukrajinské občanské společnosti – včetně organizací zaměstnavatelů a odborů – prostřednictvím zvláštních fondů EU, a to s cílem zachovat její plnou funkčnost v časech války. Varuje před pokusy využít válku jako záminku pro opatření zaměřená na snížení úrovně ochrany práv pracovníků a sociální ochrany, což zhorší negativní hospodářské a sociální důsledky války; |
| --- | --- |

35.

| 36. | vyzdvihuje úlohu, kterou hrají evropské organizace občanské společnosti, jež aktivně hledají mírová řešení a zabývají se různými dopady ukrajinské krize ze sociálního, humanitárního, hospodářského a politického hlediska, a zdůrazňuje, že je důležité poskytnout jim komplexní podporu a pomoc prostřednictvím programů financovaných EU a zvláště navržených za tímto účelem; |
| --- | --- |

36.

| 37. | oceňuje příspěvek organizací občanské společnosti v členských státech EU k poskytování pomoci uprchlíkům z této země, jenž jde nad rámec pomoci, kterou poskytují příslušné veřejné orgány, a vyzývá členské státy, aby výrazně posílily organizační a finanční podporu, kterou těmto organizacím poskytují, mj. z fondů EU; |
| --- | --- |

37.

| 38. | doporučuje zahrnout mladé lidi prchající z Ukrajiny do univerzitních výměnných programů EU a zdůrazňuje, že je důležité mobilizovat mladé Evropany podporující evropské hodnoty a posílit jejich kapacitu. Vybízí k navazování partnerství mezi národními radami mládeže zemí EU a ukrajinskou národní radou mládeže a také k výměnám mezi EU a mladými lidmi z Ukrajiny a mládežnickými organizacemi. V rámci spolupráce by mohla být uspořádána akce zaměřená na aktivismus mladých lidí a jeho úlohu v budoucí obnově Ukrajiny; |
| --- | --- |

38.

| 39. | vyzývá k podpoře potravinových bank, které hrají stěžejní úlohu při překonávání výzev a překážek v souvislosti s poskytováním potravinových darů, neboť potravinová pomoc se stala zásadním faktorem uspokojování mimořádných potřeb ukrajinského obyvatelstva a uprchlíků z Ukrajiny; |
| --- | --- |

39.

| 40. | zdůrazňuje, že je třeba pokračovat v mezinárodní podpoře organizací občanské společnosti, které pocházejí z Ukrajiny a dalších zemí a bojují za ochranu životního prostředí, a uznává, že konflikt na Ukrajině bude mít na životní prostředí vážný dopad; |
| --- | --- |

40.

| 41. | zdůrazňuje, že je třeba posílit podporu kvalitních nezávislých sdělovacích prostředků a ověřovatelů faktů, a to i v sousedství EU, neboť mají zásadní význam pro posílení odolnosti vůči propagandě a dezinformacím. Vyzývá EU, aby vedla důraznější kampaň proti propagandě, a to zejména ve třetích zemích v Africe a Asii, a bojovala tak proti dezinformační válce; |
| --- | --- |

41.

| 42. | je hluboce znepokojen situací nezávislé občanské společnosti v Rusku i situací sdělovacích prostředků a novinářů, kteří ruským občanům poskytují alternativní zdroje informací a bojují tak proti ruské propagandě. Vyzývá EU k podpoře organizací občanské společnosti a jednotlivců, kteří chtějí pokračovat ve své činnosti v Rusku, a k udělení humanitárních víz aktivistům občanské společnosti, kteří chtějí tuto zemi opustit. Poukazuje na to, že řada ruských organizací pomáhá Ukrajincům vysídleným v Rusku dostat se do EU nebo do západních částí Ukrajiny a že tyto organizace potřebují zvláštní podporu při získávání víz pro ukrajinské uprchlíky, kteří by chtěli Rusko opustit; |
| --- | --- |

42.

| 43. | zavazuje se, že posílí spolupráci a výměnu s ukrajinskými organizacemi občanské společnosti a že bude i nadále prosazovat zachování solidarity a velkorysosti EU vůči Ukrajině, a je připraven poskytnout orgánům EU a Ukrajiny své odborné znalosti, pokud jde o upevňování sociálního a občanského dialogu. EHSV za tímto účelem uspořádá 19. července v Krakově akci za účasti občanské společnosti Ukrajiny a EU. |
| --- | --- |

43.

V Bruselu dne 16. června 2022.

Předsedkyně Evropského hospodářského a sociálního výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Úř. věst. C 290, 29.7.2022, s. 1.

1

(2)  Úřad vysokého komisaře OSN pro uprchlíky (UNHCR) – 31. května.

2

(3)  UNHCR – 23. května.

3

(4)  UNHCR – 31. května.

4

(5)  Usnesení Evropského a hospodářského výboru Válka na Ukrajině a její hospodářský, sociální a environmentální dopad | Evropský hospodářský a sociální výbor (europa.eu) (Úř. věst. C 290, 29.7.2022, s. 1).

5

---

STANOVISKA

Evropský hospodářský a sociální výbor

570. plenární zasedání Evropského hospodářského a sociálního výboru – INTERACTIO, 15. 6. 2022–16. 6. 2022

| 23.9.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 365/7 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 365/7

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k oživení evropského nábytkářského průmyslu – směrem k inovativnímu, zelenému a oběhovému hospodářství

(stanovisko z vlastní iniciativy)

(2022/C 365/02)

| Zpravodaj: | Anastasis YIAPANIS |
| --- | --- |
| Spoluzpravodaj: | Rolf GEHRING |

Zpravodaj:

Anastasis YIAPANIS

Spoluzpravodaj:

Rolf GEHRING

| Rozhodnutí předsednictva EHSV | 21. 10. 2021 |
| --- | --- |
| Právní základ | čl. 52 odst. 2 jednacího řádu |
| | stanovisko z vlastní iniciativy |
| Odpovědný orgán | Poradní komise pro průmyslové změny (CCMI) |
| Přijato v CCMI | 13. 5. 2022 |
| Přijato na plenárním zasedání | 15. 6. 2022 |
| Plenární zasedání č. | 570 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 207/1/2 |

Rozhodnutí předsednictva EHSV

21. 10. 2021

Právní základ

čl. 52 odst. 2 jednacího řádu

stanovisko z vlastní iniciativy

Odpovědný orgán

Poradní komise pro průmyslové změny (CCMI)

Přijato v CCMI

13. 5. 2022

Přijato na plenárním zasedání

15. 6. 2022

Plenární zasedání č.

570

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

207/1/2

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | Evropa má velmi dynamický nábytkářský průmysl, který je vysoce rozmanitý z hlediska velikosti podniků, pracovních postupů a designu. Toto odvětví pokrývá celý životní cyklus a poskytuje dobré příležitosti k uplatňování udržitelnosti a uskutečnění přechodu na modely oběhového hospodářství. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Evropské podniky musí dodržovat přísné právní předpisy v oblasti životního prostředí, výrobků, zdraví a bezpečnosti, což samozřejmě zvyšuje provozní náklady. Mezinárodní hospodářskou soutěž narušují státní dotace poskytované konkurentům z třetích zemí a nekalé praktiky využívané k získání přístupu na trh, zejména ze strany hospodářských subjektů z Asie. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EHSV by rád zdůraznil, že správným cílem pro budoucnost nábytkářského průmyslu EU je náležitá rovnováha mezi hospodářským růstem, udržitelností a společenským blahobytem. Výbor se domnívá, že podniky potřebují soudržný legislativní rámec v oblasti duševního vlastnictví, který ochrání jejich zájmy a jenž bude vhodný k ekologické a digitální transformaci. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EHSV důrazně požaduje přísný soulad všech dovážených nábytkových výrobků s předpisy EU, včetně povinností informovat spotřebitele. EHSV dále požaduje soudržné právní předpisy EU, které stanoví standardizované formáty označování pro všechny výrobky. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Vzhledem ke skutečnosti, že průmysl využívá mnoho surovin, je pro toto odvětví zásadní spolehlivý a neomezený přístup ke kvalitním zdrojům a spolehlivé hodnotové řetězce. Jelikož navíc neustále roste poptávka po dřevě, které je hlavní surovinou pro nábytkářský průmysl, považuje EHSV za zásadní rozšířit a modernizovat lesnickou infrastrukturu a její udržitelnost a zlepšit dovednosti a technologie. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Podle EHSV je dřevo vyráběné v Evropě velmi důležitým aktivem, které je třeba využít k výrobě produktů s vysokou přidanou hodnotou. Výbor je přesvědčen, že vývoz surového dřeva není ekonomicky účelný, a požaduje přijetí nástrojů na ochranu obchodu v zájmu ochránění místních výrobců nábytku. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Výbor dále vyzývá členské státy, aby zrušily dotace a další pobídky ke spalování dřeva za účelem výroby energie a aby propagovaly zásadu kaskádového využívání. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EHSV vyzývá ke snížení nebo odstranění cel na dřevo, které se dováží jako primární a sekundární surovina. Kromě toho Výbor žádá, aby tvůrci politik zajistili, že budou v obchodních dohodách prosazována kritéria udržitelnosti a že dovoz bude vázán na kritéria ověřování pracovních podmínek, svobody sdružování a spravedlivého zacházení s pracovníky. EHSV naléhavě požaduje, aby byla lidská práva součástí postupů náležité péče a aby byly plně respektovány úmluvy MOP o lidských právech a právech pracovníků. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Nábytkářský průmysl musí být součástí iniciativy Nový evropský Bauhaus (1) a musí přispívat k výrobě udržitelných a inkluzivních produktů pro nový způsob života, v němž bude udržitelnost v souladu se životním stylem. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Výborným příkladem toho, jak mohou dobrovolné dohody sociálních partnerů na evropské úrovni rovněž pomoci snížit zdravotní rizika, je dohoda sociálních partnerů o omezení využívání formaldehydu při výrobě desek. Výbor požaduje také udržitelné a plně recyklovatelné obaly a zasazuje se o přezkum směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/62/ES ze dne 20. prosince 1994 o obalech a obalových odpadech (2). |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EHSV se domnívá, že je nutný rychlý přechod od lineárního toku materiálů a energie k oběhovému modelu, aby bylo možné zhodnocovat výrobky a zajistit hospodářský růst a tvorbu pracovních míst. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Výbor považuje za zásadní, aby výrobci nábytku navrhovali své výrobky způsobem, který umožní jejich zhodnocení a usnadní opětovné použití, opravu, renovaci a recyklaci. Systém rozšířené odpovědnosti výrobce v nábytkářském průmyslu může zvýšit kapacity Unie v oblasti opětovného využívání a recyklace. Kromě toho Výbor požaduje celoevropský legislativní zákaz ukládání nábytku na skládku, aby se zvýšilo zpětné získávání a opětovné využívání hodnotných materiálů. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Toto odvětví potřebuje vysoce kvalifikovanou pracovní sílu a větší atraktivitu pro mladší generaci. Musí se snažit neustále zlepšovat pracovní podmínky a současně vytvářet možnosti pro odbornou přípravu a zaměřit se na motivování vysoce kvalifikovaných odborníků a odborníků na digitální technologie k tomu, aby se do něj zapojili. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | Výbor vyzývá evropské normotvůrce, aby aktivně podporovali nadnárodní iniciativy, které zvýší kvalitu všech forem učňovské přípravy v nábytkářském průmyslu. Ambicióznější program Erasmus pro učně by přispěl k lepšímu přenosu bohatých a rozmanitých tradic a inovačního potenciálu výroby nábytku v Evropě. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | Je třeba vypracovat programy v oblasti vzdělávání, iniciativy v oblasti celoživotního učení, ale i rozvíjet odborné vzdělávání a přípravu tím, že budou aktivně zapojeni sociální partneři, vzdělávací instituce a další relevantní nevládní organizace. Rozhodující význam má příprava pracovní síly na budoucí výzvy odvětví. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | EHSV vyzývá k investování do rozvoje dovedností, designu, kreativity a hodnotového řetězce a požaduje lepší přístup k programům financování výzkumu, vývoje a inovací pro výrobce nábytku. Malým a středním podnikům musí být poskytnuty odpovídající zdroje na analyzování rozvoje svého podnikání oběhovým, inovativním a udržitelným způsobem. |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | Výbor se domnívá, že vytvoření poptávky po použitém nábytku a podpora neziskových subjektů zapojených do recyklace nebo upcyklace použitého nábytku může mít pozitivní dopad na cíle ekologické transformace. |
| --- | --- |

1.17

| 1.18 | EHSV v neposlední řadě vyzývá k vytvoření evropské platformy, která bude zahrnovat podniky, sociální partnery, organizace občanské společnosti, výzkumné ústavy, vysoké školy a další příslušné zainteresované strany a která bude podporovat rozvoj podnikání v oblasti nábytku. |
| --- | --- |

1.18

2.   Úvodní připomínky

| 2.1 | Nová průmyslová strategie pro Evropu (3) je zaměřena na nezvratný a postupný přechod na udržitelný hospodářský systém, který nikoho neopomene, jehož součástí je digitalizace a ekologický vývoj a v němž se budují partnerství mezi průmyslem, sociálními partnery, veřejnými orgány a příslušnými organizacemi občanské společnosti. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Evropa má dynamický nábytkářský průmysl, který je vysoce rozmanitý z hlediska velikosti podniků a pracovních postupů. Obecně jde o odvětví náročné na pracovní sílu, s hodnotovými řetězci, které mají dosud místní nebo regionální rozměr, a v němž výrazně převládají malé a střední podniky a mikropodniky. Zaměstnává okolo jednoho milionu pracovníků a představuje čtvrtinu celkové světové produkce nábytku (4). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Toto odvětví pokrývá celý životní cyklus: suroviny, zpracování, použití, údržbu, opětovné použití, recyklaci a biomasu za účelem získání energie. Poskytuje tedy dobré příležitosti k uplatňování udržitelnosti a uskutečnění přechodu na modely oběhového hospodářství. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Pandemie COVID-19 zasáhla nábytkářský průmysl tvrdě, zejména postihla přeshraniční hodnotové řetězce, jichž se závažně dotkla četná omezení volného pohybu zboží a osob. Tím vyšlo najevo, jak důležitý je integrovaný a fungující jednotný trh. |
| --- | --- |

2.4

3.   Aspekty týkající se konkurenceschopnosti

| 3.1 | Různé vnitrostátní předpisy, normy, systémy certifikace a požadavky na označování představují překážku pro výrobce EU a způsobují podnikům nepřiměřené náklady. Normalizace a harmonizovaná pravidla pro celou EU mohou překážky minimalizovat a zaručit všem tržním subjektům jistotu a všeobecnou shodu. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Nedávné zvýšení cen energií v Evropě má negativní dopad na konkurenceschopnost odvětví a prohlubuje problém dostupnosti zdrojů a vyšších cen za suroviny. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Kromě celkové rostoucí hospodářské soutěže na mezinárodním trhu uplatňují podniky z třetích zemí někdy nekalé praktiky, aby získaly přístup na trh. To se týká zejména hospodářských subjektů z Asie, které jsou v určitých případech dotovány státem. Kromě toho musí evropské podniky dodržovat přísnější právní předpisy v oblasti životního prostředí, výrobků, zdraví a bezpečnosti, což samozřejmě zvyšuje provozní náklady. Nedostatečně přísné normy v oblasti životního prostředí ve třetích zemích znevýhodňují také evropské nábytkové výrobky zhotovované z pravého dřeva. EHSV se domnívá, že tyto aspekty narušují konkurenceschopnost místních podniků při soutěži na globálních trzích. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Pokud jde o vnitřní trh, EHSV důrazně požaduje přísný soulad všech dovážených nábytkových výrobků s předpisy EU, včetně povinností informovat spotřebitele, např. prostřednictvím náležitého spotřebitelského označení. EHSV dále požaduje soudržné právní předpisy EU, které stanoví povinnost, aby byly nábytkové výrobky doplněny o informace ve standardizovaných formátech označení, jako je např. země původu, použité materiály, jasné uvedení všech složek výrobku, bezpečnost výrobku, odolnost, návod k použití, čištění a údržbě, záruka na výrobek atd. Přísnější opatření v oblasti dozoru nad trhem, v jejichž rámci se posuzuje kvalita dováženého nábytku, musí zajistit informace pro spotřebitele a rovné podmínky pro místní výrobce z EU. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EHSV vítá iniciativu Evropské komise týkající se digitálních pasů výrobků, která je součástí připravované iniciativy pro udržitelné produkty (5). Tyto nástroje mohou za předpokladu, že budou dobře koncipovány a harmonizovány, stimulovat oběhové hospodářství tím, že budou informace o daném výrobku poskytovat v průběhu celého hodnotového řetězce a mj. stimulovat poptávku po produktech oběhového hospodářství a poskytovat spotřebitelům informace nutné k tomu, aby mohli činit informovaná rozhodnutí. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Výrobci ze třetích zemí neustále zdokonalují své technologie, takže tato konkurenční výhoda EU ztrácí na významu. Proto jsou nutné nové obchodní modely, které spojí konkurenceschopnost s udržitelností a zajistí místním výrobcům přístup na trh. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Odvětví je také velmi citlivé z hlediska ochrany práv duševního vlastnictví, zejména proto, že kvalita, inovace a design stále představují hlavní konkurenční výhody EU. Výbor se domnívá, že podniky potřebují soudržný legislativní rámec, který ochrání jejich zájmy a jenž bude vhodný k ekologické a digitální transformaci. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EHSV by rád zdůraznil, že správným cílem pro budoucnost nábytkářského průmyslu EU i hospodářství obecně je náležitá rovnováha mezi hospodářským růstem, udržitelností a společenským blahobytem. |
| --- | --- |

3.8

4.   Přístup k surovinám

| 4.1 | Nábytkářský průmysl používá v procesu výroby mnoho surovin (jako je dřevo, ratan, kůže, kovy, plasty, tkaniny, sklo, molitan atd.). Pro evropské výrobce je zásadní spolehlivý a neomezený přístup ke kvalitním surovinám a EHSV vyzývá k posílení hodnotových řetězců, které by tomuto odvětví umožnilo prosperovat. EHSV dále požaduje náležité spotřebitelské označování nedřevěných materiálů uváděných na evropský trh s cílem chránit evropský nábytkářský průmysl před levnými a často neudržitelnými surovinami z třetích zemí. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Dřevo je jednou ze surovin, které jsou nejdostupnější a přirozeně obnovitelné. Poptávka po něm neustále roste, zatímco ceny surovin, jež jsou v souladu s pravidly a normami EU, se zvyšují a vytvářejí dodatečný tlak. K řešení vyšší poptávky po dřevě na vnitřním trhu je nezbytně nutné rozšířit a modernizovat lesnickou infrastrukturu a její udržitelnost a zlepšit dovednosti, technologie a logistiku těžařů dřeva. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Výbor vyjadřuje obavy v souvislosti s obecně klesající dostupností hlavní suroviny pro toto odvětví a se zvyšováním cen kvůli jejímu četnému využití, zejména za účelem výroby energie z obnovitelných zdrojů. EHSV se domnívá, že nábytkářský a dřevozpracující průmysl poskytuje daleko větší přínosy z hlediska přidané hodnoty a zaměstnanosti než přímé spalování dřeva, a vyzývá členské státy, aby zrušily dotace a další pobídky ke spalování dřeva za účelem výroby energie, a připomíná, že je třeba „propagovat zásadu kaskádového využití (výroba produktů, opětovné využití, oprava a recyklace, zhodnocení energetického obsahu)“ (6). Doporučuje také intenzivněji propagovat evropské dřevo na vnitřním trhu, a to poukazováním na výrobky a nábytek z pravého dřeva a jejich používáním. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Kromě toho stranu poptávky narušují dotace poskytované kupujícím evropského dřeva z oblastí mimo EU. EHSV požaduje přijetí nástrojů na ochranu obchodu v zájmu ochránění místních výrobců nábytku a je přesvědčen, že vývoz surového dřeva není ekonomicky účelný. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Pokud jde o dovoz dřeva, je mimořádně důležité, aby obchodní dohody EU umožňovaly snadný přístup k primárním zdrojům dřeva z oblastí mimo EU. V tomto ohledu EHSV vyzývá ke snížení nebo odstranění cel na dřevo, které se dováží jako primární a sekundární surovina. Kromě toho nejsou zcela účinné systémy certifikace pro dřevo dovážené z určitých zemí. EHSV žádá, aby tvůrci politik zajistili, že budou v obchodních dohodách prosazována kritéria udržitelnosti a že dovoz bude vázán na kritéria ověřování pracovních podmínek, svobody sdružování a spravedlivého zacházení s pracovníky. EHSV naléhavě požaduje, aby byla lidská práva součástí postupů náležité péče a aby byla plně respektována úmluva MOP o lidských právech a právech pracovníků. To by zajistilo rovné podmínky na trhu. |
| --- | --- |

4.5

5.   Udržitelnost a ekologická transformace

| 5.1 | EHSV se domnívá, že sdělení Komise nazvané Nový evropský Bauhaus představuje skvělou příležitost, jak by nábytkářský průmysl mohl přispět k výrobě udržitelných a inkluzivních produktů pro nový způsob života, v němž bude udržitelnost v souladu se životním stylem. Celková transformace odvětví ve všech jeho aspektech bude úspěšná pouze tehdy, pokud zlepšíme aktivní zapojení pracovníků a jejich zástupců. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Výbor zaregistroval stále častější trend, kdy spotřebitelé hledají výrobky šetrné k životnímu prostředí, jež byly vyrobeny za dodržení důstojných pracovních podmínek. Nábytkářský průmysl navíc může zlepšit svůj dopad na životní prostředí tím, že bude vyrábět trvanlivější produkty a používat recyklované materiály nebo udržitelné (např. dubové, borovicové, akáciové atd.) a zpětně získané dřevo. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | EHSV požaduje soudržný evropský legislativní rámec, který by zakázal prodávat na vnitřním trhu veškeré výrobky obsahující nebezpečné látky zpomalující hoření. Nebezpečné látky by měly být navíc nahrazovány např. pěnami na bázi vody, méně nebezpečnými lepidly nebo látkami obsahujícími málo těkavé organické sloučeniny. Výborným příkladem toho, jak mohou dobrovolné dohody sociálních partnerů na evropské úrovni rovněž pomoci snížit zdravotní rizika vyplývající z nebezpečných látek, je dohoda sociálních partnerů o omezení využívání formaldehydu při výrobě desek. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Výbor také požaduje povinnost udržitelných a plně recyklovatelných obalů a zasazuje se o přezkum směrnice 94/62/ES o obalech a obalových odpadech. EHSV se rovněž domnívá, že důležitou úlohu v prosazování udržitelných projektů by mohly hrát daňové pobídky. |
| --- | --- |

5.4

6.   Oběhovost

| 6.1 | V souladu s ambicemi ohlášenými v Zelené dohodě pro Evropu (7) a v akčním plánu pro oběhové hospodářství (8) ukazuje hospodářství EU známky uplatňování oběhovosti a podporování inovací zaměřených na nové, udržitelné hospodářské modely. K dosažení klimatické neutrality do roku 2050 je nezbytně nutné oddělit hospodářský růst od využívání zdrojů. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Čísla ukazují, že 80 % až 90 % odpadu z nábytku v EU, který je součástí tuhého komunálního odpadu, se spálí nebo uloží na skládku. EHSV je obzvláště znepokojen nedostatkem informací pro spotřebitele a náhradních dílů, což podněcuje k nákupu nového nábytku na úkor oběhovosti. Celoevropský legislativní zákaz ukládání nábytku na skládku by umožnil ve větší míře zpětně získávat a opětovně využívat hodnotné materiály. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | V zájmu boje proti změně klimatu a proti přílišnému využívání přírodních zdrojů Země je jediným řešením rychlý přechod od lineárního toku materiálů a energie k oběhovému modelu. Modely oběhového hospodářství uplatňované v nábytkářském průmyslu mohou umožnit zhodnocení výrobků a zajistit hospodářský růst a tvorbu pracovních míst. EHSV zdůrazňuje, že nábytek – a zejména výrobky z pravého dřeva – má klíčový význam pro ukládání uhlíku, a tím účinně přispívá k boji proti změně klimatu. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Výbor považuje za zásadní, aby výrobci nábytku navrhovali své výrobky způsobem, který umožní jejich zhodnocení a usnadní opětovné použití, opravu, renovaci a recyklaci. Výrobní procesy musí být zaměřeny na stimulování účinného využívání zdrojů a energetické účinnosti a na snižování výrobních nákladů. |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | Systém rozšířené odpovědnosti výrobce v nábytkářském průmyslu může zvýšit kapacity Unie v oblasti opětovného využívání a recyklace, přičemž podpoří pobídky pro výrobce, aby zohledňovali dopad výrobku na životní prostředí, a to od fáze navrhování až do konce životnosti výrobku. |
| --- | --- |

6.5

7.   Vzdělávání, digitalizace a pracovní podmínky

| 7.1 | Z nedávné studie vyplývá, že většina zaměstnanců v nábytkářském průmyslu nemá kvalifikaci na úrovni terciárního vzdělání a není obeznámena s aspekty oběhového hospodářství (9). Potřeba vysoce kvalifikovaných pracovních sil je nicméně velká a dané odvětví čelí nepřetržitému stárnutí pracovní síly a nedaří se mu přilákat mladší generaci. V zájmu zvýšení jeho atraktivity je mimořádně důležité neustále zlepšovat pracovní podmínky (profesní, zdravotní a bezpečnostní) a možnosti pro další odbornou přípravu a zaměřit se na motivování vysoce kvalifikovaných odborníků a odborníků na digitální technologie k tomu, aby se do tohoto odvětví zapojili. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | V porovnání s ostatními částmi světa jsou náklady práce v EU o něco vyšší, avšak také produktivita a inovace jsou daleko před jinými částmi světa. EHSV již uvedl, že „aby mohlo odvětví zvýšit svou konkurenceschopnost a udržet si náskok před konkurencí, potřebuje pracovníky, kteří ovládají nejnovější dovednosti a technologie“ (10). |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | Výbor vyzývá evropské normotvůrce, aby aktivně podporovali nadnárodní iniciativy, které zvýší kvalitu všech forem učňovské přípravy v nábytkářském průmyslu, jako je například koncepce evropského základu pro kvalifikace (11). |
| --- | --- |

7.3

| 7.4 | Musí být vypracovány plány počátečního odborného vzdělávání i další odborné přípravy s cílem zvyšovat dovednosti a podporovat nové kompetence specifické pro toto odvětví. Musí do nich být zapojeni sociální partneři, vzdělávací instituce a další příslušné nevládní organizace. Budoucnost pracovní síly v nábytkářském průmyslu spočívá ve vyspělých technologiích a v pracovních místech, která vyžadují vysokou úroveň znalostí. Ta je třeba zajistit prostřednictvím řádného sociálního dialogu a kolektivních smluv, v nichž bude zakotveno důstojné odměňování a pracovní podmínky, které mohou přilákat mladší generaci. |
| --- | --- |

7.4

| 7.5 | Ambicióznější program Erasmus pro učně by také přispěl k lepšímu přenosu bohatých a rozmanitých tradic a inovačního potenciálu výroby nábytku v Evropě a zároveň by pomohl zlepšit atraktivitu nábytkářského průmyslu pro mladé lidi a společnost jako celek. Kromě toho EHSV doporučuje prosazovat systémy potvrzování, které podpoří vzájemné uznávání kvalifikací. |
| --- | --- |

7.5

8.   Financování a investice

| 8.1 | Evropské podniky potřebují přístup k programům financování výzkumu, vývoje a inovací, které jim mohou pomoci rozvíjet se, zvýšit produktivitu a uplatňovat oběhovost a nové technologie. Investovat je nutné také do podpory oběhových cyklů, životnosti výrobků, jejich oprav či renovací a do podpory kapacit pro recyklaci. Kromě toho může mít vytvoření poptávky po použitém nábytku a podpora neziskových subjektů zapojených do recyklace nebo upcyklace použitého nábytku pozitivní dopad na cíle ekologické transformace. |
| --- | --- |

8.1

| 8.2 | V odvětví, kterému dominují malé a střední podniky, jsou možnosti financování i nadále jednou z hlavních slabin. Je mimořádně důležité, aby měly malé a střední podniky odpovídající zdroje na analyzování rozvoje svého podnikání oběhovým, inovativním a udržitelným způsobem, a měly by být podpořeny pomocí přechodných daňových pobídek a nižších sazeb DPH na renovovaný a repasovaný nábytek. |
| --- | --- |

8.2

| 8.3 | Rysy kvality, jako je design, vlastnosti, funkce, odolnost či ergonomie nábytkových výrobků, mohou vyvážit výhodnější cenu, kterou nabízejí výrobci ze zemí s nízkými mzdami. Kromě toho představují další konkurenční páku inovace ve využívání materiálů a výrobní zařízení s vyspělou technologií. Výbor proto vyzývá k investování do rozvoje designu, kreativity, dovedností a hodnotového řetězce. |
| --- | --- |

8.3

| 8.4 | EHSV v neposlední řadě vyzývá k vytvoření evropské platformy, která bude podporovat rozvoj podnikání v nábytkářském průmyslu, a preventivní posouzení sociálního dopadu nových technologií. Tato platforma by měla zahrnovat podniky, sociální partnery, organizace občanské společnosti, výzkumné ústavy, vysoké školy a další příslušné zainteresované strany a podporovat růst daného odvětví, jako je tomu v případě Evropské platformy zainteresovaných stran pro oběhové hospodářství (12), která je v tomto ohledu skvělým příkladem. |
| --- | --- |

8.4

V Bruselu dne 15. června 2022.

Předsedkyně Evropského hospodářského a sociálního výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Nový evropský Bauhaus – Estetika, udržitelnost, pospolitost, COM(2021) 573 final.

1

(2)  Úř. věst. L 365, 31.12.1994, s. 10.

2

(3)  Nová průmyslová strategie pro Evropu, COM(2020) 102 final.

3

(4)  EK – Vnitřní trh, průmysl, podnikání a malé a střední podniky.

4

(5)  Iniciativa pro udržitelné produkty.

5

(6)  Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Příležitosti a výzvy posílení konkurenceschopnosti evropského dřevozpracujícího nábytkářského průmyslu (stanovisko z vlastní iniciativy) (Úř. věst. C 24, 28.1.2012, s. 18).

6

(7)  COM(2019) 640 final.

7

(8)  COM(2020) 98 final.

8

(9)  Innovation in the Furniture Industry in the era of circular economy (Inovace v nábytkářském průmyslu v éře oběhového hospodářství).

9

(10)  Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Příležitosti a výzvy posílení konkurenceschopnosti evropského dřevozpracujícího nábytkářského průmyslu (stanovisko z vlastní iniciativy) (Úř. věst. C 24, 28.1.2012, s. 18).

10

(11)  European Furniture Professions (Evropské nábytkářské profese).

11

(12)  Evropská platforma zainteresovaných stran pro oběhové hospodářství.

12

---

III Přípravné akty

Evropský hospodářský a sociální výbor

570. plenární zasedání Evropského hospodářského a sociálního výboru – INTERACTIO, 15. 6. 2022–16. 6. 2022

| 23.9.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 365/13 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 365/13

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k a) Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o Evropském prohlášení o digitálních právech a zásadách pro digitální dekádu

(COM(2022) 27 final)

a k b) Digitální práva a zásady

(průzkumné stanovisko)

(2022/C 365/03)

| Zpravodaj: | Philip VON BROCKDORFF |
| --- | --- |
| Spoluzpravodajka: | Violeta JELIĆ |

Zpravodaj:

Philip VON BROCKDORFF

Spoluzpravodajka:

Violeta JELIĆ

| Žádost o vypracování stanoviska | a) | Evropská komise, 2. 5. 2022 |
| --- | --- | --- |

Žádost o vypracování stanoviska

a)

Evropská komise, 2. 5. 2022

| b) | české předsednictví, 26. 1. 2022 |
| --- | --- |

b)

české předsednictví, 26. 1. 2022

Právní základ

| a) | článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| --- | --- |

a)

článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie

| b) | článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| --- | --- |

b)

článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie

Odpovědná sekce

Jednotný trh, výroba a spotřeba

Přijato v sekci

1. 6. 2022

Přijato na plenárním zasedání

15. 6. 2022

Plenární zasedání č.

570

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

181/0/2

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | EHSV poukazuje na úzkou souvislost Cesty k digitální dekádě s Evropským prohlášením o digitálních právech a zásadách, kdy první z nich zaměřuje na kvantitativní cíle, zatímco předmětem prohlášení jsou především cíle kvalitativní. EHSV se domnívá, že obě iniciativy mohou zásadně napomoci digitální transformaci společnosti a hospodářství. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV se domnívá, že prohlášení by mělo sloužit ve prospěch udržitelného rozvoje jako celku. Úspěšná digitální transformace spočívá v kombinaci hospodářských, sociálních a environmentálních přínosů, které vyplynou z jejího podílu na dosažení vyšší míry konkurenceschopnosti a prosperity, většího počtu pracovních míst, lepších životních podmínek a přechodu na oběhové a klimaticky neutrální hospodářství, souběžně s prevencí a minimalizací možných nežádoucích rizik pro společnost. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV se domnívá, že zaměření na digitální dovednosti, digitální infrastrukturu, digitální podnikání a digitální veřejné služby je rozhodujícím předpokladem hospodářského oživení a růstu v Evropě. Pokrok v této oblasti musí současně probíhat v souladu se základními právy a se zaměřením na člověka tak, aby nikdo nezůstal opomenut. EHSV rovněž doporučuje přihlédnout k závěrům Konference o budoucnosti Evropy, které se týkají digitální transformace. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Jakkoli je prohlášení míněno coby seriózní politický závazek, nemá vliv na stávající zákonná práva. EHSV se domnívá, že digitální práva vyrůstají a definičně se odvozují ze stávajících základních práv tím, že jsou součástí hodnot a zásad EU, kde se střetávají různá práva a svobody a kde též hodnoty vzájemně stanoví limity jedna druhé. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Jednotlivé zásady a práva popsané v návrhu prohlášení se v řadě věcí překrývají a jejich míchání ztěžuje vnímání podstaty obsahu. Proto je nezbytně nutné činit maximum pro pochopení jejich praktického významu a týká se to podniků, pracovníků, spotřebitelů i široké veřejnosti jako takové. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Základní práva a hodnoty EU jsou naprosto klíčové jak z hlediska občanů, tak podniků. V prohlášení by tak mělo zaznít, že většina podniků, zejména pak malých a středních, se víceméně potýká s týmiž výzvami, jaké přizpůsobování digitálnímu světu staví před občany. EHSV též podotýká, že je třeba nedopustit digitální propast z hlediska přístupu stárnoucích a venkovských skupin obyvatel k veřejným i soukromým službám. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV poukazuje na zásady konektivity, dovedností a bezpečnosti, které mají zásadní význam pro občany, podniky i celkový rozvoj hospodářství a společnosti. Válka mezi Ruskem a Ukrajinou jej ještě podtrhla a plyne z ní ještě silnější potřeba rozvíjet dovednosti občanů a prostředky k rozpoznávání a potírání dezinformací. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV považuje za důležité měřit a sledovat digitální pokrok a doporučuje, aby nedocházelo k multiplikaci nástrojů v této oblasti. Cíle prohlášení je třeba měřit s využitím konkrétních ukazatelů v rámci Cesty k digitální dekádě a výroční zpráva „o stavu digitální dekády“ by měla sloužit jako podklad pro evropský semestr. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Klíčovým předpokladem digitálního rozvoje v EU je hladce fungující a spravedlivý jednotný trh. Proto EHSV považuje za nutné důsledně chránit podstatu svobod spojených s jednotným trhem. Na důležitosti nabývají svoboda pohybu údajů a vlastnictví údajů, neboť se netýkají pouze jednotného trhu s údaji jako takového, nýbrž logicky navazují též na trh s kapitálem, zbožím a službami. Dále by prohlášení mělo poukázat na zásady týkající se inovací a duševního vlastnictví a svobody podnikání. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Jednotný trh je pro EU také odrazovým můstkem k širšímu využití vnějších trhů a dodavatelských řetězců a posílení vlastního vlivu jako silného globálního hráče. Prohlášení by se tak mělo dostat aktivní propagace v mezinárodním prostředí za pomoci široké palety nástrojů, od globálních dohod uzavíraných sociálními partnery v nadnárodních společnostech po diplomatickou činnost a spolupráci v oblasti inovací, obchodní a investiční dohody a podmínky financování. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Úvod

| 2.1. | V posledním projevu o stavu Unie představila Evropská komise Cestu k digitální dekádě (1). Cílem tohoto plánu je digitalizovat dovednosti, infrastrukturu, podniky a veřejné služby za účelem dokončení transformace naší společnosti a ekonomiky do roku 2030. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Souběžně Komise dokončuje návrh společného „Prohlášení o digitálních zásadách“ Evropského parlamentu, Rady a Komise, s cílem prosadit evropské hodnoty a práva v digitálním prostoru. Díky tomu bude každý moci využívat možnosti, které digitální technologie nabízejí, jako je všeobecný přístup k internetu, algoritmy zaručující dodržování základních práv pravidelnou kontrolou algoritmů využívaných nezávislými mi stranami a bezpečné a důvěryhodné online prostředí. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Svižné plnění cílů Digitální dekády má Evropě jako součást navrženého rámce pro správu zajistit systém sledování pokroku vycházející z posíleného indexu digitální ekonomiky a společnosti (DESI). Zpráva „o stavu digitální dekády“ pak bude sloužit jako každoroční hodnocení digitální transformace v Evropě. Konkrétně zpráva i) určí oblasti, kde je zapotřebí dalších opatření, ii) provede analýzu nedostatků v oblasti investic nebo jiných zdrojů a zdůrazní, co je třeba učinit ke zvýšení digitální suverenity EU, a iii) posoudí stav provádění příslušných regulačních návrhů a opatření na úrovni EU a členských států. Dále bude zpráva příležitostí informovat o míře dodržování digitálních zásad, které mají být stanoveny v budoucím prohlášení. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Obecné připomínky

| 3.1. | EHSV považuje Cestu k digitální dekádě za důležitý posun na podporu digitální transformace v EU, neboť zohledňuje zrychlující se trendy a rostoucí potřeby digitalizace, jež dále zvýraznila pandemie. I nadále přetrvává problém nedostatečných digitálních kapacit Evropy i potřeba jednotnějšího přístupu a investic do rozsáhlých digitálních projektů tak, abychom mohli těžit z výhod digitalizace. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV se domnívá, že zaměření na digitální dovednosti, digitální infrastrukturu, digitální podnikání a digitální služby je nezbytným předpokladem hospodářského oživení a růstu v Evropě, na nichž tolik závisí zvýšení příjmů a životní úrovně a zlepšení pracovních podmínek. Zvláštní pozornost je třeba věnovat stárnoucím a venkovským skupinám obyvatel, aby při digitální transformaci nezůstaly opomenuty. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Úspěšně zvládnutá digitální transformace navíc postaví Evropu do čela globálních trendů, podpoří její konkurenceschopnost a usnadní tvorbu univerzálních standardů. Bez digitálních technologií se neobejde ani plnění cílů udržitelnosti vytyčených v Zelené dohodě pro Evropu. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV vítá myšlenku úzké spolupráce Komise a členských států na plnění cílů digitální dekády. Jako první krok po vstupu rozhodnutí, kterým se stanoví Cesta k digitální dekádě, v platnost společně vypracují plánované trajektorie EU pro každý ze stanovených cílů. Tyto trajektorie umožní posuzovat stav plnění cílů. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV bere na vědomí, že zůstává úkolem členských států zapracovat vlastní národní trajektorie do digitálních strategických plánů a veškerých dalších stávajících či plánovaných politik či nástrojů, které k tomu hodlají využít. Pochopitelně platí, že ne všechny cíle digitální dekády vyžadují totožné úsilí ve všech členských státech. Některé členské státy v tomto vývoji již značně pokročily. Existují též cíle, které budou v části členských států vyžadovat určitou míru cíleného úsilí. EHSV konstatuje, že možný podíl členských států na plnění cílů stanovených na úrovni EU se v některých případech výrazně liší, což je také třeba vzít v potaz. V této souvislosti EHSV vyzývá k určení klíčových ukazatelů výkonnosti na vnitrostátní úrovni, aby bylo možno sledovat pokrok a cílů dosáhnout. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EHSV očekává zařazení těchto hledisek do výroční zprávy Komise „o stavu digitální dekády“. EHSV zde vítá závazek, že do pěti měsíců od zveřejnění zprávy Komise v úzké spolupráci s členskými státy určí oblasti, v nichž se nedaří dosahovat dostatečného pokroku, a dohodne se s nimi na opatřeních, která splnění cílů zajistí. Opět bude na členských státech, aby upravily své strategické národní plány v duchu doporučení uvedených ve zprávě. Nutnou podmínkou je závazek členských států k přijetí nápravných opatření, případně účast na prováděcích projektech zahrnujících více zemí. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EHSV vítá také všechny navržené rozhodovací nástroje, jež mají zajistit dostatečně efektivní opatření členských států ve prospěch plnění cílů digitální dekády. Tyto nástroje, mezi něž patří vzájemné hodnocení, doporučení Komise, možné další kroky na úrovni EU nebo cílený dialog, vyhlížejí velmi slibně co do účinnosti, přirozeně však za předpokladu realizace všech předložených doporučení. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Pokud jde o podávání zpráv, považuje EHSV za důležité navázat cíle digitální dekády na evropský semestr. Digitální aspekty mají v kontextu evropského semestru a sledování pokroku v digitální transformaci EU zásadní význam a EHSV podporuje návrh, aby výroční zpráva „o stavu digitální dekády“ sloužila jako podklad pro evropský semestr. Plnění cílů prohlášení je třeba sledovat pomocí konkrétních ukazatelů, které měří například pokrok v rozvoji odborných digitálních dovedností a dovedností zaměřených na rozpoznání nepravdivých informací online, překonávání digitální propasti či podporu pro ty, kteří nemají přístup k online službám. Na tomto místě se patří věnovat pozornost také aspektům spojeným s Nástrojem pro oživení a odolnost. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EHSV připomíná, že již v příslušném stanovisku zaujal příznivý postoj k projektům zahrnujícím více zemí, což jsou rozsáhlé projekty zaměřené na cíle digitální transformace EU. Smysluplné je sdružení koordinovaných investic nejméně ze tří členských států a dle možností též od dalších veřejných či soukromých zúčastněných stran (2). |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Tyto projekty podporují produktivitu a odolnost evropského hospodářství, a proto je nutné formulovat jasné pokyny, jak na projekty zahrnující více zemí zajistit finanční prostředky. Jednou z možností je kombinace financování ze zdrojů EU a členských států. Z evropských zdrojů lze zmínit Nástroj pro oživení a odolnost, program Digitální Evropa, Nástroj pro propojení Evropy, program InvestEU, Horizont Evropa, Evropský fond pro mezinárodní rozvoj a Fond soudržnosti. Spoluúčast členských států na financování projektů zahrnujícím více zemí se však více než doporučuje. EHSV tento typ projektů považuje za nezbytný předpoklad účinnější a koordinovanější evropské digitální transformace. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Podle názoru EHSV je třeba pravidelně posuzovat životaschopnost tohoto typu projektů. Vítá proto návrh, že Komise bude dle potřeby poskytovat poradenství a pokyny na podporu provádění těchto projektů. |
| --- | --- |

3.11.

4.   Konkrétní připomínky

| 4.1. | Návrhy Komise stanoví základní body a argumentaci společného prohlášení, které mají připravit a podepsat Evropský parlament, Rada a Komise. Prohlášení, v němž budou sdruženy jednotlivé zásady týkající se digitální transformace, by dle názoru EHSV bylo užitečným podkladem k provádění Digitálního kompasu a Cesty k digitální dekádě. V ideálním případě prohlášení zvýší důvěru občanů a podniků. K tomu je zapotřebí jasný a snadno srozumitelný text a komunikace. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Ačkoli navrhované prohlášení je politického rázu a jako takové nemá právní závaznost, má sloužit jako důležitý podklad a vodítko pro budoucí politická opatření. Jak se uvádí ve sdělení, prohlášení nemá vliv na stávající zákonná práva. Z toho plyne, že veškerá další opatření vycházející z tohoto prohlášení musí náležitě zohlednit platné právní předpisy a další nástroje. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Podstatné je též rozpracovat širokou škálu nástrojů a opatření, která napomohou uvedení prohlášení do praxe. Kupříkladu je naprosto nezbytné vysvětlovat praktický smysl těchto zásad a usilovat o obecné porozumění jejich praktickému významu. Týká se to podniků, pracovníků, spotřebitelů i široké veřejnosti jako takové. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Je rozumné využít stávající mechanismy ke sledování, jak tyto zásady jsou a budou uváděny do praxe. Navržený mechanismus správy jako součást Cesty k digitální dekádě je vzhledem k obecným cílům zvolen velmi případně. Vedle toho je užitečné sledovat vnímání občanů prostřednictvím průzkumů Eurobarometru. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EHSV již v několika předchozích stanoviscích zdůraznil, že digitální transformace musí probíhat inkluzivně, udržitelně a se zaměřením na člověka. Prohlášení se tak stane jedním z hlavních podkladů k plnění těchto cílů. Odpovídající cíle byly zařazeny též do Cesty k digitální dekádě a EHSV je považuje za kvalitativní rámec pro kvantitativní cíle vytyčené v tomto dokumentu a v rámci Digitálního kompasu (3). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Jednotlivé zásady a práva popsané v návrhu prohlášení se v řadě věcí překrývají a vyznačují se různými specifickými, někdy velmi podrobně popsanými aspekty. Je tak obtížné vnímat podstatu obsahu. Tu dále rozmlžuje míchání zásad a práv. Původní soubor digitálních zásad, které Komise předložila ke konzultaci, byl jasnější a pochopitelnější. Tento vhodnější přístup souběžně umožňoval těžit z výhod konzultace. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EHSV se domnívá, že digitální práva vyrůstají a definičně se odvozují ze stávajících základních práv. Jsou součástí hodnot a zásad EU, která je vícevrstvou a vícerozměrnou entitou, kde se střetávají různá práva a svobody a kde též hodnoty vzájemně stanoví limity jedna druhé a zajišťují vzájemnou vyváženost. Platí to například u svobody slova a zásady nediskriminace v kontextu nenávistných projevů, což je jev, který ve světě sílí. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EHSV se domnívá, že digitální zásady by měly sloužit ve prospěch všech složek a podob udržitelného rozvoje. Zdá se však, že zmínka o zásadě udržitelnosti v návrhu prohlášení se primárně týká udržitelnosti v oblasti životního prostředí, kdežto v pěti zbývajících případech se spíše jedná o udržitelnost sociální. EHSV se domnívá, že při vývoji i použití digitálních technologií je třeba zohlednit udržitelnost dvěma způsoby: jednak minimalizovat škodlivé vlivy technologií a za druhé maximalizovat jejich přínosy pro hospodářství i společnost. Úspěšná digitální transformace tak spočívá v kombinaci hospodářských, sociálních a environmentálních přínosů, které vyplynou z jejího podílu na dosažení vyšší míry konkurenceschopnosti a prosperity, většího počtu pracovních míst a lepších životních podmínek a přechodu na oběhové a klimaticky neutrální hospodářství. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Základní práva a hodnoty EU jsou naprosto klíčové jak z hlediska občanů, tak podniků. Většina aspektů zařazených v návrhu se týká nejen široké veřejnosti, ale také podnikatelů včetně podniků sociální ekonomiky a organizací občanské společnosti. V prohlášení by tak mělo zaznít, že většina podniků, zejména pak malých a středních, se víceméně potýká s týmiž výzvami, jaké přizpůsobování digitálnímu světu staví před veřejnost. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Podle názoru EHSV by měl být položen větší důraz na maximalizaci přínosů digitální transformace, včetně hospodářské prosperity. Z toho vyplývá zásadní význam zásad spojených s konektivitou, dovednostmi a bezpečností, které jsou nezbytným předpokladem sociálního a hospodářského rozvoje. Vedle zásad zařazených v návrhu prohlášení jsou pro podniky v digitálním světě klíčové také zásady týkající se inovací a duševního vlastnictví i svobody podnikání a jako takové by měly být v prohlášení rovněž uznány. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Válka mezi Ruskem a Ukrajinou zřetelně odhaluje důležitost funkčních digitálních spojů a kybernetické bezpečnosti na všech úrovních a ve všech částech společnosti, stejně jako v mezinárodních vazbách. Plyne z ní rovněž ještě silnější potřeba rozvíjet dovednosti a prostředky k rozpoznávání a potírání dezinformací. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | EHSV již poukázal na význam digitální svrchovanosti jako klíčového pilíře hospodářského, sociálního a environmentálního rozvoje Evropy a zdůraznil, že digitální svrchovanost musí být založena na globální konkurenceschopnosti, která se opírá o pevnou spolupráci mezi členskými státy. Ta je nezbytným předpokladem toho, aby se EU mohla stát autoritou v celosvětovém měřítku, a to i v otázkách spolehlivosti digitálních technologií. Pokud jde o úložiště pro data Evropanů, považuje EHSV za důležité dokončit evropský cloudový projekt GAIA X, který by posílil důvěru evropské veřejnosti a podpořil tok dat (4). |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Klíčovým předpokladem digitálního rozvoje v EU je hladce fungující a spravedlivý jednotný trh. Proto EHSV považuje za nutné důsledně chránit podstatu svobod spojených s jednotným trhem. Na důležitosti nabývají svoboda pohybu údajů a vlastnictví údajů, neboť se netýkají pouze jednotného trhu s údaji jako takového, nýbrž logicky navazují též na trh s kapitálem, zbožím a službami. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Jednotný trh je pro EU také východiskem a odrazovým můstkem k širšímu využití vnějších trhů a dodavatelských řetězců a posílení vlastního vlivu jako silného globálního hráče. Prohlášení by se tak mělo dostat aktivní propagace v mezinárodním prostředí. Jakkoli hodnoty nelze „exportovat“, EU má možnost dosáhnout globálního vlivu za pomoci široké palety nástrojů, od globálních dohod uzavíraných sociálními partnery v nadnárodních společnostech po diplomatickou činnost a spolupráci v oblasti inovací, obchodní a investiční dohody a podmínky financování. Platí to jak ve dvoustranných, tak v mnohostranných vnějších vztazích. |
| --- | --- |

4.14.

V Bruselu dne 15. června 2022.

Předsedkyně Evropského hospodářského a sociálního výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2021) 574 final.

1

(2)  Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výbor k návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí politický program 2030 „Cesta k digitální dekádě“ (Úř. věst. C 194, 12.5.2022, s. 87).

2

(3)  Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výbor k návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí politický program 2030 „Cesta k digitální dekádě“ (Úř. věst. C 194, 12.5.2022, s. 87).

3

(4)  Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výbor k návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady, kterým se zavádí politický program 2030 „Cesta k digitální dekádě“ (Úř. věst. C 194, 12.5.2022, s. 87).

4

---

| 23.9.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 365/18 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 365/18

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o harmonizovaných pravidlech pro spravedlivý přístup k datům a jejich využívání (Akt o datech)

(COM(2022) 68 final – 2022/0047 (COD))

(2022/C 365/04)

| Zpravodaj: | Marinel Dănuț MUREŞAN |
| --- | --- |
| Spoluzpravodaj: | Maurizio MENSI |

Zpravodaj:

Marinel Dănuț MUREŞAN

Spoluzpravodaj:

Maurizio MENSI

| Žádost o vypracování stanoviska | Evropský parlament, 23. 3. 2022 |
| --- | --- |
| | Rada, 29. 3. 2022 |
| Právní základ | Článek 114 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Odpovědná sekce | Jednotný trh, výroba a spotřeba |
| Přijato v sekci | 1. 6. 2022 |
| Přijato na plenárním zasedání | 15. 6. 2022 |
| Plenární zasedání č. | 570 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 184/0/2 |

Žádost o vypracování stanoviska

Evropský parlament, 23. 3. 2022

Rada, 29. 3. 2022

Právní základ

Článek 114 Smlouvy o fungování Evropské unie

Odpovědná sekce

Jednotný trh, výroba a spotřeba

Přijato v sekci

1. 6. 2022

Přijato na plenárním zasedání

15. 6. 2022

Plenární zasedání č.

570

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

184/0/2

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) vítá nařízení „akt o datech“ a zdůrazňuje, že je třeba je provádět bez jakékoli diskriminace lidí, kteří mají potíže s přístupem k internetu nebo k datům. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV se domnívá, že ochrana osobních údajů, digitální identity a soukromí by měly být považovány za významné aspekty správy dat přímo související s úctou k lidské důstojnosti a základními právy. Proto je zapotřebí zajistit sledovatelnost, interoperabilitu a multimodalitu různých činností dodavatelských řetězců, aby byl zabezpečen jasný soulad s ukazateli Zelené dohody a cíli udržitelného rozvoje. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV považuje za důležité zaručit dodržování bezpečnostních a etických norem, dostatečně širokých podmínek pro funkčnost dat, postupů v oblasti kybernetické bezpečnosti a řádného ukládání dat na území EU, a to na základě předpokladu, že fyzické osoby by měly mít kontrolu nad daty, která vytvářejí, v souladu s cíli strategické autonomie a technologické nezávislosti. Vzhledem k tomu, že správa tak obrovského objemu dat si vyžádá značné množství energie, doporučujeme do aktu začlenit požadavek, aby subjekty pověřené ukládáním dat využívaly především energii z obnovitelných zdrojů. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV považuje za relevantní a důležité zajistit spravedlivou hospodářskou soutěž a spravedlivé rozdělení nákladů a přidané hodnoty v rámci datového dodavatelského řetězce se zahrnutím všech subjektů. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV zdůrazňuje, že základem sociálního systému EU je ochrana práv občanů a že hospodářskou konkurenceschopnost EU je třeba zaručit prostřednictvím vysoké úrovně ochrany soukromí a bezpečnosti, dodržování bezpečnostních a etických norem, dostatečně širokých podmínek pro funkčnost dat, postupů v oblasti kybernetické bezpečnosti a řádného ukládání dat na území EU a v certifikovaných lokalitách. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV navrhuje rozšířit oblast působnosti navrhovaného nařízení tak, aby se vztahovalo na všechny fyzické výrobky, které získávají, vytvářejí nebo shromažďují data o své výkonnosti, použití nebo prostředí a které jsou schopny tato data předávat prostřednictvím veřejně dostupné služby elektronických komunikací. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV se domnívá, že uživatelé a příjemci dat by měli mít neomezený přístup k datům, která jsou nezbytná pro fungování, opravy nebo servis připojených výrobků a souvisejících služeb. Patřila by sem všechna nezpracovaná data a metadata, ale také další relevantní soubory zpracovaných, zpřesněných nebo agregovaných dat. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Souvislosti návrhu

| 2.1. | Evropská komise navrhuje zavést akt o datech, který si klade za cíl spravedlivě rozdělovat hodnotu získanou z dat a lépe a efektivněji využívat data a přístup k nim. Regulace přístupu k datům a jejich používání je základním předpokladem využití příležitostí, které nabízí digitální éra, v níž žijeme. Návrh navíc nastiňuje, jak jsou uplatňována příslušná práva, zvyšuje přístup k datům pro spotřebitele a podniky a zajišťuje dostupnost dat pro veřejné orgány tam, kde je to zapotřebí. Jeho cílem je zpřístupnit hodnotu dat vytvářených připojenými výrobky v Evropě odstraněním překážek v přístupu k datům pro subjekty soukromého i veřejného sektoru a zároveň zachovat pobídky k investicím do vytváření dat zajištěním vyvážené kontroly nad daty pro jejich tvůrce. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Návrh je posledním horizontálním stavebním kamenem strategie Komise pro data a integruje celkové acquis EU v oblasti digitální politiky, včetně nařízení GDPR, směrnice o informacích veřejného sektoru, nařízení o volném pohybu údajů a probíhajících jednání o aktu o umělé inteligenci, nařízení o soukromí a elektronických komunikacích a aktu o digitálních službách. V neposlední řadě je jeho cílem zajistit spravedlivější rozdělení hodnoty řešením situací, kdy data používá výhradně několik málo subjektů. EHSV doporučuje zavést jasnější definici uživatelů i kategorií dat a zajistit práva těchto uživatelů. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Účelem návrhu je zajistit spravedlnost v digitální prostředí, v němž budou mít spotřebitelé a podniky větší kontrolu nad svými daty a bude jasně dáno, kdo k nim má přístup a za jakých podmínek, povzbudit konkurenční trh s daty „plným využitím obrovského množství průmyslových dat“, otevírat příležitosti pro inovace založené na datech a zajistit větší přístupnost dat pro všechny. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Cíli uvedenými v návrhu je usnadnit jasnou a účinnou synergii mezi cloudovými a edgeovými službami, zavést ochranná opatření proti nezákonnému předávání dat bez oznámení ze strany poskytovatelů cloudových služeb a stanovit normy interoperability pro data, která mají být opětovně používána mezi odvětvími. Dalším hlavním cílem je zvýšit přidanou hodnotu databáze, která je vytvářena daty a jejich zpracováním, a také motivovat různé subjekty, aby se zapojily do rozvoje datové ekonomiky. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Návrh bude mít široké důsledky pro občany, podniky i veřejné orgány v EU i mimo ni a mohl by zásadně změnit evropský regulační rámec pro údaje. Mezi jeho cíle patří zvýšení transparentnosti a právní jistoty ohledně sdílení dat vytvořených používáním určitých výrobků nebo služeb, a dále také zavedení pravidel, která zajistí spravedlivé smlouvy o sdílení dat. Vytváří předvídatelný a vhodný rámec pro sdílení dat mezi podniky a spotřebiteli a mezi podniky navzájem a stanovuje právní povinnosti pro držitele dat při jejich zpřístupňování. Upravuje nepřiměřené smluvní podmínky související s přístupem k datům a jejich používáním mezi subjekty na trhu. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Akt o datech přistupuje soudržně k ochranným opatřením pro neosobní údaje v mezinárodním kontextu, jakož i k interoperabilitě a zároveň snižuje různé překážky při používání a opětovném použití dat. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Obecné připomínky

| 3.1. | EHSV vítá a podporuje akt o datech, jelikož objasňuje, kdo může z těchto dat vytvářet hodnotu a za jakých podmínek, zajišťuje spravedlivé rozdělování hodnoty dat mezi subjekty v ekonomice založené na datech a v jejich smlouvách při respektování oprávněných zájmů podniků a fyzických osob, které investují do datových produktů a služeb. A v neposlední řadě nová pravidla posilují postavení spotřebitelů a podniků tím, že jim dávají možnost vyjádřit se k tomu, co lze dělat s daty vytvořenými jejich připojenými výrobky. Technologie založené na datech vykazují v posledních letech zrychlený vývoj. Používají se v mnoha hospodářských odvětvích a zajišťují a organizují přizpůsobený a vhodný přístup k datům. Kromě přidané hodnoty vytvářené databází je nařízení „akt o datech“ důležité pro zajištění inovativního a etického hospodářského růstu, který může vytvářet příležitosti pro všechny. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | V současné době mnoho malých a středních podniků nemá přístup k datům, k jejichž vytváření přispěly používáním zařízení internetu věcí nebo související služby, které vlastní, pronajímají si nebo si pronajímají formou leasingu. Inovativním malým a středním podnikům a začínajícím podnikům se navíc nedaří vytvářet přidanou hodnotu ve formě nových výrobků a doplňkových služeb pro uživatele zařízení internetu věcí, jelikož nejsou schopné získat data, která tato zařízení produkují. To podrývá výkonnost jednotného digitálního trhu. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Legislativní návrh si klade za cíl „maximalizovat hodnotu dat v hospodářství tím, že zajistí, aby nad svými údaji získal kontrolu širší okruh zúčastněných stran a aby bylo k dispozici více dat pro inovativní využití“. Zároveň posuzuje různé inovativní nástroje pro relokaci služeb zpracování dat na evropské úrovni a hluboce transformuje stávající mocenské struktury, které upřednostňují velké poskytovatele dat na úkor menších evropských subjektů. Cílem návrhu je zvrátit nedávné trendy na trhu, které vedly ke konsolidaci „digitální ekonomiky“ a vytvoření datových monopolů v různých odvětvích, jako je zdravotnictví a automobilový průmysl. Tento neustálý nárůst dat vyžaduje pozornost a regulaci rozsahu nepřiměřených podmínek využívání dat. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Návrh zlepšuje podmínky, za kterých mohou podniky a spotřebitelé využívat cloudové a edgeové služby v EU, protože usnadňují přesun dat a aplikací od jednoho poskytovatele k druhému, aniž by jim vznikly jakékoli náklady. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV se domnívá, že je třeba se více zasadit o konsolidaci ekonomiky založené na datech a správy dat. Zejména je pro konsolidaci a rozvoj ekonomiky založené na datech velmi potřebné zvýšit a podporovat datovou gramotnost, aby lidé a podniky měli povědomí o možnostech, jak nabízet a poskytovat přístup ke svým datům v souladu s platnými právními předpisy, a byli motivováni je využít. To je základem udržitelné datové společnosti, která dodržuje základní práva, základní pracovní práva, pravidla demokracie a otevřená a inkluzivní práva. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EHSV vítá ustanovení týkající se malých a středních podniků, které jsou nyní chráněny před nepřiměřenými smluvními podmínkami díky seznamu jednostranně uložených smluvních doložek, které budou vždy nepřiměřené nebo se budou považovat za nepřiměřené. Doložky, které neprojdou touto „zkouškou nepřiměřenosti“, nebudou pro malé a střední podniky závazné. V tomto ohledu Komise vypracuje a doporučí nezávazné vzorové smluvní podmínky, které malým a středním podnikům pomohou vyjednat spravedlivější a vyvážené smlouvy o sdílení dat s podniky, které mají výrazně silnější vyjednávací pozici. EU a členské státy by měly věnovat větší pozornost zvyšování schopnosti evropských podniků, zejména malých a středních a začínajících, podílet se na ekonomice založené na datech v Evropě a na celém světě a přispívat k ní. To vyžaduje další investice do vzdělávání a odborné přípravy, výzkumu a vývoje a společných datových prostorů, které podpoří vytváření hodnot na základě dat. Je zásadně nutné zajistit pro malé a střední podniky prostředky k využívání zkoušky nepřiměřenosti a k ochraně před nekalými smluvními praktikami. Vzorové smluvní podmínky poskytnuté Komisí jsou v tomto ohledu nezbytným nástrojem, ale musí být doplněny o další formy podpory ze strany příslušných vnitrostátních orgánů. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EHSV se domnívá, že pro lepší soulad s ukazateli Zelené dohody a cíli udržitelného rozvoje je zapotřebí výrazněji odvětvový přístup v rámci procesu tvorby přidané hodnoty, používání a opětovného použití dat. Pobídek a podpory by se mělo dostat odvětvím, která v integraci digitálních technologií zaostávají. Transparentní a účinné uplatňování nařízení je důležité pro zajištění sledovatelnosti, interoperability a multimodality různých činností dodavatelských řetězců, například v odvětví dopravy. V tomto ohledu by bylo užitečné přijmout konkrétní pokyny, které by usnadnily jednotný výklad nařízení mezi členskými státy. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EHSV podporuje právo veřejných institucí na přístup k datům v případě krizové situace, je-li to v souladu s právními předpisy. Tyto případy je však třeba bedlivě sledovat, aby nedošlo ke zneužití nebo ohrožení demokratických hodnot a právního státu. Zvyšování odolnosti a zajištění spravedlivé hospodářské soutěže v souladu s ochranou lidských práv jsou faktory, které je třeba v případě krizové situace vzít v úvahu. Obecně mají subjekty veřejného sektoru přístup k datům, je-li to nutné k ochraně obecného zájmu, a to v přiměřeném rozsahu tak, aby byla minimalizována zátěž fyzických či právnických osob. Dává smysl podpořit zřízení nezávislých důvěryhodných organizací, jejichž úkolem bude technicky, smluvně, provozně a finančně podporovat dobrovolné nebo povinné sdílení dat mezi podniky a státy. Tyto organizace by také mohly působit jako orgány pro řešení sporů. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EHSV se domnívá, že návrh aktu o datech by měl zohledňovat dopad na trh práce. Je třeba mít na paměti, že schází nové dovednosti a kompetence, zejména v případě zaměstnanců mikropodniků a malých a středních podniků. Zlepšení pracovních podmínek, zajištění stability zaměstnání a předvídatelnosti kariéry jsou prvky, které mohou zabezpečit konsolidaci ekonomiky založené na datech v budoucnu a měly by být neustále brány v úvahu. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EHSV vítá hlavní účel tohoto návrhu, kterým je zajistit přístup k ekonomice založené na datech a trhu s daty bez diskriminace, jakož i nabídnout možnosti přístupu pro všechny podniky a osoby bez ohledu na region. Proto je třeba věnovat náležitou pozornost zajištění vysokorychlostního širokopásmového připojení a vysokokapacitních sítí v rámci EU a budování multiregionálních internetových infrastruktur pro shromažďování, používání a opětovné použití dat. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EHSV považuje dynamický růst a nárůst digitálních rizik spolu s veřejnými i soukromými infrastrukturami využívajícími digitální technologie za důležité pobídky k zintenzivnění kontroly řádného provádění aktu o datech, zejména správy dat. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EHSV se domnívá, že ochrana osobních údajů spolu s ochranou digitální identity a soukromí jsou klíčovými aspekty správy dat přímo souvisejícími s úctou k lidské důstojnosti a základními právy. Z tohoto důvodu bude důležité uznání a záruka práv na vlastnictví osobních údajů s cílem umožnit evropským občanům kontrolovat používání jejich dat (1). Online činnosti by měly být monitorovány pouze v případě, že je známo další použití těchto dat v souladu s příslušnými právními předpisy a byl k němu dán výslovný souhlas. |
| --- | --- |

3.12.

4.   Konkrétní připomínky

| 4.1. | EHSV vítá návrh odstranit v souladu s potřebami digitální ekonomiky překážky bránící dobrému fungování vnitřního trhu s daty a podpořit spravedlivou výměnu stanovením harmonizovaného rámce. V tomto ohledu je nutné dodržovat právní předpisy EU v oblasti obecné i kybernetické bezpečnosti v souladu s cíli strategické autonomie a technologické nezávislosti EU. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Znevýhodněným skupinám a regionům, které jsou izolované a mají špatný přístup k internetu, by měla být též poskytnuta ekonomická podpora a pomoc, aby mohly těžit z příležitostí, jež ekonomika založená na datech nabízí. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EHSV zdůrazňuje, že je třeba, aby členské státy dále zlepšovaly své úsilí, pokud jde o podporu podniků, zejména malých a středních, a jejich schopnost vytvářet, konsolidovat a využívat datové infrastruktury, kompetence zaměstnanců a jejich odborné znalosti, a to pomocí strukturálních fondů EU a nástroje NextGenerationEU. Mělo by se zlepšit školení malých a středních podniků v oblasti digitalizace jejich činností. Subvence a daňové pobídky by v tomto ohledu mohly poskytovat také členské státy. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Ekonomika založená na datech nejenže může poskytnout vysoce kvalitní pracovní příležitosti zejména pro mladé lidi, zranitelné skupiny nebo osoby, které „nejsou zaměstnané ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy“ (NEET), ale může též zlepšit pracovní podmínky. Tento proces přispěje ke snížení digitálních nerovností a zvýšení konkurenceschopnosti ekonomiky založené na datech na evropské úrovni. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EHSV se domnívá, že je zásadě zapotřebí zajistit spravedlivou hospodářskou soutěž na evropském trhu mezi různými subjekty a přístup k datům. Zejména je relevantní a důležité zajistit spravedlivé rozdělení nákladů a přidané hodnoty v rámci datového dodavatelského řetězce se zahrnutím všech subjektů. Dále je třeba kontrolovat velké společnosti, zejména podniky poskytující cloudové služby a koncentrující velké množství tržní síly, s cílem potírat různé druhy zneužití postavení na trhu. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Za zásadní součást řádného provádění aktu o datech považuje EHSV investice do řídicích a provozních schopností příslušných veřejných orgánů. Příslušným orgánům by měl být přidělen řádný objem finančních prostředků, který jim zajistí přiměřenou úroveň lidských, technických a finančních zdrojů. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EHSV uznává význam „družstevního modelu pro správu a výměnu dat“ jako nástroje podpory občanů, mikropodniků, malých a středních podniků, osob samostatně výdělečně činných a osob vykonávajících svobodná povolání (2). |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EHSV zdůrazňuje, že hospodářskou konkurenceschopnost EU je třeba zajistit bez ohrožení plné ochrany práv občanů. Zejména bude důležité zaručit vysokou úroveň ochrany soukromí a bezpečnosti, dodržování bezpečnostních a etických norem, dostatečně širokých podmínek pro funkčnost dat, postupů v oblasti kybernetické bezpečnosti a řádného ukládání dat na území EU (a vlastněných EU) a v certifikovaných lokalitách. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EHSV navrhuje posoudit rozšíření oblasti působnosti nařízení tak, aby se vztahovalo na všechny fyzické výrobky, které získávají, vytvářejí nebo shromažďují data o své výkonnosti, použití nebo prostředí a které jsou schopny tato data předávat prostřednictvím veřejně dostupné služby elektronických komunikací. Kromě širokého spektra zařízení internetu věcí by tato definice měla zahrnovat také osobní počítače, tablety, chytré telefony a další podobná připojená zařízení. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | EHSV se domnívá, že uživatelé a příjemci dat by měli mít neomezený přístup k veškerým datům, která jsou nezbytná pro fungování, opravy nebo servis připojených výrobků a souvisejících služeb, a to v mezích daných právy duševního vlastnictví či obchodním tajemstvím. |
| --- | --- |

4.10.

V Bruselu dne 15. června 2022.

Předsedkyně Evropského hospodářského a sociálního výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o evropské správě dat (akt o správě dat) (Úř. věst. C 286, 16.7.2021, s. 38).

1

(2)  Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o evropské správě dat (akt o správě dat) (Úř. věst. C 286, 16.7.2021, s. 38).

2

---

| 23.9.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 365/23 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 365/23

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Akt o čipech pro Evropu

(COM(2022) 45 final)

(2022/C 365/05)

| Zpravodaj: | Heiko WILLEMS |
| --- | --- |

Zpravodaj:

Heiko WILLEMS

| Žádost o vypracování stanoviska | Evropská komise, 2. 5. 2022 |
| --- | --- |
| Právní základ | Článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Odpovědná sekce | Jednotný trh, výroba a spotřeba |
| Přijato v sekci | 1. 6. 2022 |
| Přijato na plenárním zasedání | 15. 6. 2022 |
| Plenární zasedání č. | 570 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 203/0/6 |

Žádost o vypracování stanoviska

Evropská komise, 2. 5. 2022

Právní základ

Článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie

Odpovědná sekce

Jednotný trh, výroba a spotřeba

Přijato v sekci

1. 6. 2022

Přijato na plenárním zasedání

15. 6. 2022

Plenární zasedání č.

570

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

203/0/6

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | EHSV vítá cíl Evropské komise posílit ekosystém polovodičů, výrazně zvýšit odolnost a bezpečnost dodávek a snížit vnější závislosti. Akt o čipech je jedinečnou příležitostí pro všechny členské státy EU společně pracovat na plnění cíle v podobě pevnější technologické základny. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Kromě malých velikostí prvků (< 2 nm) je třeba také vzít v úvahu potřeby zákaznického odvětví a silné stránky evropského polovodičového průmyslu, zejména pokud jde o výkonové polovodiče a snímače, které jsou výrazně větší. Odborné dovednosti v oblasti prvků menší velikosti nejsou jediným určujícím faktorem úspěchu polovodičového ekosystému. Specifické požadavky na mikroelektroniku se budou v budoucnu stále více diferencovat a bude zapotřebí stále širší škála čipových řešení, která budou průlomová a inovativní, a to bez ohledu na velikost použitých prvků. EHSV proto doporučuje komplexní přístup, který by byl primárně založen na inovačním polovodičovém ekosystému. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Důležitým předpokladem zmírnění nedostatku polovodičů z dlouhodobého hlediska je přístup k surovinám, zařízením pro výzkum a vývoj, duševnímu vlastnictví a technologickému know-how, stejně jako dostupnost kvalifikované pracovní síly. To vyžaduje soukromé investice a značnou podporu ze strany veřejného sektoru. EHSV vyzývá Komisi, aby detailně rozpracovala své investiční plány, zvláště pokud jde o zdroje financování. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EHSV uznává, že podpora polovodičového průmyslu je pro EU klíčovým a strategickým perspektivním projektem, který bude rozhodující pro bezpečnost dodávek a pro budoucnost Evropy jako centra inovací a místa pro podnikání. Mají-li však být investice z veřejných prostředků efektivní a udržitelné, je třeba zajistit přinejmenším střednědobou ekonomickou životaschopnost takových zařízení. Současně je třeba vyvarovat se soupeření v poskytování finanční pomoci a finanční prostředky vynakládat efektivně bez vytváření nadměrných kapacit a narušení trhu. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EHSV je přesvědčen, že evropský ekosystém polovodičů by měl být posílen v zájmu dosažení otevřené strategické autonomie. Hodnotový řetězec polovodičů patří k nejvíce globalizovaným. Vzhledem k vysoké míře vzájemné mezinárodní závislosti na trhu polovodičů by vytvoření uzavřeného hodnotového řetězce v každé části světa nedávalo hospodářský smysl. Podporovat je však nutno technologické segmenty, které jsou zvláště zranitelné, např. vzhledem ke geopolitickým zájmům nebo svému strategickému významu. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Tato vzájemná mezinárodní závislost musí být rovněž zohledněna, pokud jde o předpokládaná krizová opatření. S tím, jak Evropská komise usiluje o vyšší odolnost Evropy, měla by též posilovat mezinárodní partnerství. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EHSV s politováním konstatuje, že nebylo provedeno posouzení dopadů. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EHSV odkazuje na svá stanoviska k tomuto tematickému okruhu (1). |
| --- | --- |

1.8

2.   Obecné připomínky

| 2.1 | Ve stále více digitalizovaném světě jsou polovodiče nezbytnou součástí mnoha různých hospodářských odvětví a oblastí života – jak pro průmysl, tak pro spotřebitele. Hodnota čipů prodávaných po celém světě v posledních letech neustále rostla a očekává se, že prodeje v roce 2022 stoupnou o 11 % (2). Navíc bez polovodičů nelze splnit cíle zelené a digitální transformace. Technologický pokrok v této oblasti umožňuje meziodvětvové inovace v celém hodnotovém řetězci. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Roste rovněž geopolitický význam polovodičů. Hodnotový řetězec polovodičů patří k nejvíce globalizovaným. Žádný stát nemá v celém procesu vytváření hodnoty úplnou autonomii. Místo toho zde kvůli vysokým nákladům a složitým fázím výroby panuje vysoká úroveň dělby práce a vzájemná závislost mezi národy a regiony. Proto je EHSV pevně přesvědčen, že by vytvoření uzavřeného hodnotového řetězce v každé části světa nedávalo hospodářský smysl. Jako výchozí bod pro debatu o tom, jak by cílené investice mohly zvýšit odolnost Evropy, by spíše měla sloužit podrobná analýza silných a slabých stránek evropského polovodičového ekosystému. Souběžně s tím by Evropská komise měla posílit mezinárodní partnerství v tomto ekosystému s cílem vytvořit synergie. Podporovat – finančně i politicky – je však nutno technologické segmenty, které jsou zvláště zranitelné, např. vzhledem ke geopolitickým zájmům nebo svému strategickému významu. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Vzhledem k rostoucímu geopolitickému napětí a překážkám v hodnotovém řetězci polovodičů již některé ekonomické regiony vynakládají masivní investice. USA prostřednictvím zákona CHIPS for America Act plánují v letech 2021 až 2026 do této oblasti investovat 52 miliard USD a odstranit kritické závislosti (3). Čína považuje sektor polovodičů za klíčový pro svou strategickou orientaci a klade si za cíl vynaložit do roku 2025 přibližně 150 miliard USD (4). Jejím cílem je, aby do té doby dokázala sama pokrýt 70 % svých potřeb. Je-li tento cíl realistický, nelze zatím říci. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Vzhledem ke geopolitické situaci EHSV uznává, že je naléhavě nutné, aby EU v této oblasti přijala opatření s cílem snížit strategickou a hospodářskou závislost. V rámci Digitálního kompasu (5) Komise stanovila cíl zajistit, aby výroba špičkových a udržitelných polovodičů v Evropě do roku 2030 představovala alespoň 20 % světové produkce. Tento cíl byl znovu potvrzen v návrhu politického programu do roku 2030 s názvem „Cesta k digitální dekádě“ (6). EHSV vítá cíl Evropské komise posílit ekosystém polovodičů, výrazně zvýšit odolnost a bezpečnost dodávek a snížit vnější závislosti. Podporuje též cíl stát se v tomto ekosystému celosvětově významným hráčem. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | EHSV podotýká, že Evropskou komisí plánovaný rozpočet ve výši 43 miliard EUR nejsou „nové peníze“. Jeho velká část je již účelově vázána, např. v programu Horizont Evropa a Digitální Evropa, a bude pouze přerozdělena. Těchto 43 miliard EUR lze dosáhnout pouze velkými soukromými investicemi, které bude ještě třeba zajistit. To je v jasném protikladu k 52 miliardám USD, které byly poskytnuty v USA. EHSV zároveň zdůrazňuje, že je třeba vyvarovat se soupeření v poskytování finanční pomoci a vynakládat prostředky efektivně. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | EHSV lituje, že chybí posouzení dopadu příslušného sdělení a souvisejících návrhů. |
| --- | --- |

2.6

3.   Konkrétní připomínky

| 3.1 | V této části EHSV posuzuje konkrétní aspekty strategických cílů Evropské strategie pro čipy. |
| --- | --- |

3.1

3.2   Politicky motivované investice

| 3.2.1 | Aby bylo dosaženo cílů strategie pro čipy, hodlá Evropská komise vynaložit přibližně 43 miliard EUR v rámci veřejných a soukromých investic. To zahrnuje 11 miliard EUR veřejných investic na základě iniciativy Čipy pro Evropu. Dále Komise plánuje kombinovat různá opatření, jako je kapitálová podpora, fond pro čipy v hodnotě 2 miliard EUR, půjčky EIB a prostředky z opatření v oblasti mikroelektroniky v plánech pro oživení a odolnost nebo z vnitrostátních či regionálních fondů. Komise také zmiňuje podporu průmyslového výzkumu a inovací prostřednictvím významných projektů společného evropského zájmu. EHSV tyto ambiciózní investiční plány v zásadě podporuje. To, jak budou financovány, však zůstává nejasné. EHSV vyzývá Komisi, aby tyto plány detailně rozpracovala. |
| --- | --- |

3.2.1

3.3   Posílení vedoucího postavení v oblasti výzkumu a technologií

| 3.3.1 | Rámcový program pro výzkum Horizont Evropa již stanovil cíl podporovat technologie nové generace. EHSV tento cíl důrazně podporuje. Podle Evropské komise budoucí výzkumné činnosti, které mají být podporovány v rámci „společného podniku pro čipy“, pomohou lépe splnit budoucí potřeby vertikálních odvětví a zajistí řešení společenských a environmentálních výzev. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Komise plánuje, že výzkumné úsilí bude zaměřeno na technologie k dosažení velikosti tranzistorů pod 2 nm, průlomové technologie pro umělou inteligenci, energeticky účinné procesory s velmi nízkou spotřebou energie, nové materiály, jakož i na heterogenní a 3D integraci různých materiálů a nově vznikající konstrukční řešení. EHSV tento přístup v zásadě vítá a podporuje. Evropa má jako výzkumné středisko dobrý základ. Vytváření duševního vlastnictví specifického pro konkrétní výrobky v rámci evropského hodnotového řetězce polovodičů, a to i na základě přístupu RISC-V s otevřeným zdrojovým kódem, by mělo dále zlepšit dovednosti v oblasti polovodičových řešení v mnoha klíčových odvětvích. |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | EHSV souhlasí se záměrem podporovat zahrnutí klíčových funkcí, udržitelnou spotřebu energie, vyšší výpočetní výkon a průlomové technologie, jako jsou neuromorfní a integrované čipy pro umělou inteligenci (UI), integrovaná fotonika, grafen a další technologie založené na 2D materiálech. Kromě malých velikostí prvků (< 2 nm) je třeba vzít v úvahu potřeby zákaznického odvětví a silné stránky evropského polovodičového průmyslu, zejména pokud jde o výkonové polovodiče a snímače, které jsou výrazně větší. Zatímco technologie jako UI, strojové učení, 5G/6G a vysoce výkonné výpočetní operace vyžadují čipová řešení o velikosti 5 nm a méně, průmyslová výroba nadále vyžaduje ve velkém měřítku specializované čipy s mnohem většími velikostmi prvků. Evropa by se tudíž neměla zaměřovat výhradně na nejmenší velikosti prvků. EHSV pevně věří, že odborné dovednosti v oblasti prvků malé velikosti (< 10 nm) nejsou jediným určujícím faktorem úspěchu ekosystému polovodičů. Specifické požadavky na mikroelektroniku se v budoucnu naopak budou stále více diferencovat a bude zapotřebí stále širší škála čipových řešení, která budou průlomová a inovativní, a to bez ohledu na velikost použitých prvků. EHSV proto doporučuje komplexní přístup, primárně založený na inovačním potenciálu pro ekosystém polovodičů. |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | EHSV podporuje výzkum kvantových čipů a vítá poskytnutí finančních prostředků ze stěžejní iniciativy programu Horizont Evropa Kvantové technologie. |
| --- | --- |

3.3.4

3.4   Vedoucí postavení v oblasti navrhování, výroby a balení

| 3.4.1 | EHSV vítá cíl posílit polovodičové technologie a inovační možnosti v EU a podporovat dynamický a odolný ekosystém polovodičů. Na tento komplexní přístup, který se zaměřuje nejen na zúčastněné strany v oblasti technologických inovací, ale také na dodavatelská a uživatelská odvětví, je třeba pohlížet pozitivně. EHSV zdůrazňuje, že je třeba posílit celý hodnotový řetězec a ekosystém polovodičů, jelikož pro vznik nových polovodičových technologií jsou zásadní nejen čipy, ale také dovednosti v oblasti materiálů a procesů, včetně balení. Důležitá je úzká spolupráce mezi zúčastněnými stranami na straně nabídky a poptávky, přičemž Aliance pro procesory a polovodičové technologie zde spolu s dalšími zúčastněnými stranami hraje poradní roli. EHSV doporučuje v této iniciativě urychleně pokročit. O tom, zda budou tato opatření úspěšná a zda budou očekávané investice skutečně provedeny, však v konečném důsledku rozhodne skutečné provádění opatření. |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | Evropská komise plánuje vytvořit infrastrukturu pro navrhování integrovaných polovodičových technologií. K této infrastruktuře budou mít přístup všechny zúčastněné strany, které o ni projeví zájem, včetně malých a středních podniků. EHSV vítá zavedení jasných pravidel duševního vlastnictví, která jsou zásadní pro úspěch takové platformy, kde probíhají značné investice do výzkumu. Rovněž se domnívá, že zapojení, a především poskytování vzorů by mělo být dobrovolné. Koncept spolupráce a vytváření synergií, a to i na mezinárodní úrovni, je velmi vítán. Zásadní zde však bude i samotné provádění. Platforma může být úspěšná pouze tehdy, pokud různé zúčastněné strany z akademické sféry, výzkumu, vysokých škol, z řad vývojářů a z průmyslu prokáží výraznou ochotu zapojit se. |
| --- | --- |

3.4.2

| 3.4.3 | EHSV vítá plán vytvořit inovativní pilotní linky pro prototypy založené na stávajících pilotních linkách. Dává též smysl propojit je se zmíněnou platformou infrastruktury pro navrhování. |
| --- | --- |

3.4.3

| 3.4.4 | Polovodičový průmysl vyrábí řadu výrobků založených na vyspělých technologiích, které jsou důležité pro mnoho využití. Tato rozmanitost výrobků prorůstá mezinárodními trhy. EHSV proto zdůrazňuje, že veškeré pokusy o zavedení certifikace by měly být založeny na mezinárodních normách a standardech. V tomto ohledu je důležitá úzká spolupráce s výrobci, uživateli a mezinárodními partnery. Polovodičový průmysl je v poslední době středem regionálního obchodního napětí a problémů v dodavatelském řetězci. To v kombinaci s ambicemi nově vznikajících subjektů na trhu vede k různým vnitrostátním a regionálním přístupům k normalizaci a rovněž k napětí ve formální normalizaci na mezinárodní úrovni, pokud jde o stanovování mezinárodních norem a souvisejících systémů certifikace. EU by měla vyvinout maximální úsilí, aby byly vytvořeny tržně orientované normy, které lze převést na normy mezinárodní. V tomto ohledu je nanejvýš důležitá spolupráce jak v rámci EU, tak s mezinárodními partnery. |
| --- | --- |

3.4.4

| 3.4.5 | EHSV souhlasí s Evropskou komisí, že soukromé investice do pokročilých polovodičových zařízení budou pravděpodobně vyžadovat značnou podporu ze strany veřejného sektoru. Komise rovněž zamýšlí při posuzování státní podpory podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU zohlednit, zda jsou výrobní zařízení „první svého druhu“, a uvádí, že z veřejných zdrojů může být pokryto až 100 % prokázaného deficitu ve financování, pokud by tato zařízení jinak v Evropě neexistovala. EHSV uznává, že podpora polovodičového průmyslu je pro EU klíčovým a strategickým perspektivním projektem, který bude rozhodující pro bezpečnost dodávek a pro budoucnost Evropy jako centra inovací a místa pro podnikání. Zároveň poukazuje na skutečnost, že poskytování významné státní podpory až do výše 100 % – z peněz daňových poplatníků – by mohlo vést k investicím, které nebudou ekonomicky životaschopné a mohly by mít negativní dopad na trh. Pokud by příslušný podíl dotací a finanční prostředky byly příliš velké a kryly jakékoli ekonomické riziko, mohlo by to způsobit nekalou hospodářskou soutěž. EHSV také zdůrazňuje riziko nákladného mezinárodního soupeření v poskytování finanční pomoci, zejména pokud místo zvolené pro moderní polovodičové zařízení není optimální. EHSV poukazuje na sdělení Evropské komise Politika hospodářské soutěže připravená na nové výzvy (7), které objasňuje, že na tuto podporu se musí vztahovat silné záruky a přínosy mají být sdíleny v širokém měřítku a bez diskriminace v rámci celého evropského hospodářství. EHSV uznává, že zásada „první svého druhu“ vytváří atraktivní rámcové podmínky pro relokace, které by mohly mít také stimulační účinek na jiné hospodářské subjekty. V konečném důsledku však musí být zaručena ekonomická životaschopnost takových zařízení alespoň ve střednědobém horizontu, aby byla zajištěna účinnost investic z veřejných prostředků. Jedině tak se vyhneme nejhoršímu scénáři nedostatečně využívané továrny na polovodiče, která stojí miliony eur denně. |
| --- | --- |

3.4.5

3.5   Usnadnění soukromých investic

| 3.5.1 | EHSV vítá zřízení „fondu pro čipy“, především pokud zejména malým a středním a začínajícím podnikům usnadní získání odpovídajících finančních prostředků. |
| --- | --- |

3.5.1

3.6   Řešení akutního nedostatku dovedností

| 3.6.1 | Digitalizace a technologické změny vyžadují neustálé vzdělávání a odbornou přípravu. EHSV vyzývá Komisi a členské státy, aby se zabývaly nedostatkem dovedností v klíčových digitálních oblastech s cílem uspokojit vysokou poptávku po kvalifikovaných pracovnících s vysokoškolským vzděláním i bez něj, a to zejména v oborech STEM (přírodní vědy, technologie, inženýrství a matematika). Tento proces musí začínat již ve škole. Při zavádění studijního a profesního poradenství je také třeba položit základy celoživotního učení. Zvláště potřebné je též strukturálně prosazovat větší zastoupení žen v odvětví IT prostřednictvím programů na podporu digitálních dovedností. Také podniky by se měly zapojit tím, že umožní ženám zlepšit si IT dovednosti prostřednictvím takto zaměřených programů a kurzů. Dobrým příkladem jsou iniciativy na úrovni EU i jednotlivých členských států, jejichž cílem je zapojit více žen do digitalizace, jako jsou WomenTechEU (8) a SheTransformsIT (9). Měla by být posílena spolupráce mezi vnitrostátními a evropskými iniciativami. |
| --- | --- |

3.6.1

3.7   Porozumění globálním dodavatelským řetězcům a předvídání budoucích krizí

| 3.7.1 | EHSV hodnotí kladně strategický přístup spočívající ve zjišťování a hodnocení potenciálních nedostatků v dodavatelském řetězci polovodičů. Monitorování je důležitým nástrojem pro hodnocení a předvídání trendů a událostí, které mohou vést k narušení dodavatelského řetězce. Evropská komise již provádí průzkum mezi zúčastněnými stranami (10) o ekosystému polovodičů, aby shromáždila informace o současné poptávce po čipech a destičkách, jakož i konkrétní obchodní prognózy poptávky v budoucnosti. To také přispěje ke třetímu pilíři aktu o čipech a k předběžným krizovým opatřením. EHSV však vyzývá Komisi, aby výsledky tohoto průzkumu zachovala v přísné důvěrnosti, protože zodpovězení otázek týkajících se skutečné výroby polovodičů vyžaduje poskytnutí citlivých údajů a potenciálně i obchodních tajemství. Je tudíž důležité, aby tyto průzkumy byly dobrovolné a s těmito citlivými údaji bylo nakládáno s maximální důvěrností. |
| --- | --- |

3.7.1

| 3.7.2 | EHSV se domnívá, že opatření proti narušení jsou mimořádně razantní. Stanovení priority zakázek pro kritická odvětví, společné nákupní režimy a kontroly vývozu představují výrazné zásahy do trhu, které je třeba vyhradit pro výjimečné situace. Ve světle tržního ekosystému, globalizovaných hodnotových řetězců a vysoké míry vzájemné závislosti mezi různými světovými regiony musí být státní zásahy omezeny na nezbytné minimum. Komise by měla podrobněji nastínit předběžné podmínky pro zamýšlená opatření. EHSV rovněž kritizuje skutečnost, že „rada pro polovodiče“, která má o opatřeních rozhodovat, se bude skládat výhradně ze zástupců členských států a Komise, aniž by do ní byly zapojeny relevantní subjekty na trhu a sociální partneři. |
| --- | --- |

3.7.2

3.8   Mezinárodní spolupráce

| 3.8.1 | Vzhledem ke globální vzájemné závislosti v rámci ekosystému polovodičů by snahy o posílení polovodičového průmyslu měly být koordinovány na mezinárodní úrovni, například v rámci G7 a G20, s cílem podpořit celý hodnotový řetězec polovodičů a dosáhnout synergií. EHSV podporuje rovný přístup na trh a rovné podmínky. To zahrnuje vzájemné odstraňování překážek pro investice a předcházení novým omezením obchodu uloženým jako odvetná opatření. V úzké spolupráci s průmyslovými a sociálními partnery by měly být vypracovány společné strategie pro ochranu dodavatelského řetězce polovodičů, včetně polovodičového vybavení, materiálů a surovin. Vypracování tržně orientovaných evropských norem založených na konsenzu s cílem převést je na mezinárodní úroveň, jakož i mezinárodní spolupráce v oblasti standardizace jsou rovněž klíčem k dosažení úspor z rozsahu, z nichž budou těžit koncoví uživatelé formou cenově dostupných výrobků špičkové kvality. |
| --- | --- |

3.8.1

V Bruselu dne 15. června 2022.

Předsedkyně Evropského hospodářského a sociálního výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje rámec opatření pro posílení evropského ekosystému polovodičů (akt o čipech) (COM(2022) 46 final – 2022/0032 (COD)) (viz strana 34 v tomto čísle Úředního věstníku), Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k nařízení Rady, kterým se mění nařízení Rady (EU) 2021/2085, kterým se zřizují společné podniky v rámci programu Horizont Evropa, pokud jde o společný podnik pro čipy (COM(2022) 47 final – 2022/33 (NLE)) (viz strana 40 v tomto čísle Úředního věstníku) a Stanovisko Poradní komise pro průmyslové změny (CCMI) k tématu Akt o čipech pro Evropu – dopad evropského aktu o čipech na výrobu v oblasti obrany a letectví a kosmonautiky (doplňující stanovisko k tomuto stanovisku).

1

(2)  IC Insights: https://www.icinsights.com/news/bulletins/2022-Semiconductor-Sales-To-Grow-11-After-Surging-25-In-2021/.

2

(3)  Senate Passage of USICA Marks Major Step Toward Enacting Needed Semiconductor Investments (Schválení zákona USICA Senátem znamená významný krok k uzákonění potřebných investic do polovodičů) – Asociace polovodičového průmyslu (semiconductors.org).

3

(4)  A new world under construction: China and semiconductors (Nově budovaný svět: Čína a polovodiče) | McKinsey.

4

(5)  COM(2021) 118.

5

(6)  COM(2021) 574.

6

(7)  COM(2021) 713 final.

7

(8)  Women TechEU (europa.eu).

8

(9)  Digitalisierung braucht mehr Frauen | SheTransformsIT.

9

Digitalisierung braucht mehr Frauen

(10)  https://ec.europa.eu/growth/news/stakeholder-survey-european-chip-demand-2022-02-16_en.

10

---

PŘÍLOHA

Stanovisko Poradní komise pro průmyslové změny (CCMI) k tématu Akt o čipech pro Evropu – dopad evropského aktu o čipech na výrobu v oblasti obrany a letectví a kosmonautiky

(doplňující stanovisko ke stanovisku INT/984)

| Zpravodaj: | Maurizio MENSI |
| --- | --- |
| Spoluzpravodaj: | Jan PIE |

Zpravodaj:

Maurizio MENSI

Spoluzpravodaj:

Jan PIE

| Rozhodnutí plenárního shromáždění | 18. 1. 2022 |
| --- | --- |
| Právní základ | čl. 37 odst. 2 jednacího řádu |
| | Doplňující stanovisko |
| Odpovědný orgán | Poradní komise pro průmyslové změny (CCMI) |
| Přijato v CCMI | 13. 5. 2022 |

Rozhodnutí plenárního shromáždění

18. 1. 2022

Právní základ

čl. 37 odst. 2 jednacího řádu

Doplňující stanovisko

Odpovědný orgán

Poradní komise pro průmyslové změny (CCMI)

Přijato v CCMI

13. 5. 2022

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | EHSV se domnívá, že polovodiče tvoří jádro moderní geopolitiky a vedoucího postavení v oblasti technologií a průmyslu. Podpora nejmodernějšího evropského ekosystému polovodičů a odolných dodavatelských řetězců je proto zásadní pro strategickou autonomii, technologickou suverenitu, odolnost a průmyslovou konkurenceschopnost EU, a to i ve strategických odvětvích obrany a letectví a kosmonautiky. EHSV proto plně podporuje ambiciózní cíle stanovené v evropském aktu o čipech. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EHSV se domnívá, že k tomu, aby EU svých ambiciózních cílů týkajících se polovodičů dosáhla, potřebuje více zdrojů, než se v současnosti předpokládá. Aby EU své omezené zdroje co nejlépe využila, měla by rovněž zvážit upřednostnění konkrétních technologií nebo segmentů hodnotového řetězce a přijímat doplňující se opatření s podobně smýšlejícími partnery. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EHSV je pevně přesvědčen, že evropský akt o čipech by měl zajistit, že zejména obrana a letectví a kosmonautika budou podporovány v souladu s jejich strategickým významem a postavením jako kritických odvětví, bez ohledu na jejich tržní objem. To by se mělo odrazit ve všech pilířích této iniciativy včetně pobídek k novým návrhům čipů, které splňují zvláštní požadavky odvětví obrany a letectví a kosmonautiky. Konkrétní opatření by obnášela přednostní přístup k pilotním linkám a možnost v rámci integrovaných výrobních zařízení a otevřených továren EU na polovodiče mimo „krizový režim“ upřednostňovat zakázky z kritických odvětví. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Podle názoru EHSV by se příslušné zúčastněné strany z odvětví polovodičů a navazujících kritických odvětví měly stát plnoprávnými členy Evropské rady pro polovodiče a jejích pomocných orgánů, aby byla zajištěna maximální koordinace mezi tvůrci politik a subjekty působícími na předcházejících a navazujících trzích. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EHSV je názoru, že k zajištění odolnosti dodavatelských řetězců pro výrobu v oblasti obrany a letectví a kosmonautiky jsou nezbytné investice do výroby pokročilých a vyspělých čipů v Evropě a že by měly být podporovány inovace u všech typů polovodičů, které evropský průmysl potřebuje. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EHSV je přesvědčen, že strategie EU by měla zahrnovat konkrétní opatření k řešení dodávek surovin. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EHSV se domnívá, že aby se předešlo škodlivému soupeření v poskytování finanční pomoci, mělo by být financování co nejvíce koordinováno na úrovni EU, přičemž mechanismus kontroly státní podpory na základě článku 107 SFEU by měl být upraven tak, aby byla zajištěna předvídatelnost posuzování a soudržnost s ostatními cíli EU. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EHSV se domnívá, že státní podpora by měla být poskytována těm integrovaným výrobním zařízením a otevřeným továrnám EU na polovodiče, z nichž má přímý prospěch více členských států, a že veřejná podpora by se mohla zaměřit na iniciativy, které jsou úzce spjaty se „zelenými“ aplikacemi. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Podle názoru EHSV by sběr údajů pro monitorování dodavatelských řetězců a předvídání budoucích krizí měl provádět jediný orgán na úrovni EU. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EHSV podporuje vhodný rámec pro správu údajů, který by zahrnoval transparentnost údajů, interoperabilitu, sdílení, přístup a bezpečnost. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EHSV se domnívá, že odvětví obrany a letectví a kosmonautiky by vzhledem ke své strategické povaze měla být prioritou při vytváření certifikačních postupů a že iniciativa Čipy pro Evropu by mohla podpořit rozvoj společných vojensko-civilních norem v rámci evropské strategie pro normalizaci. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EHSV se domnívá, že evropský akt o čipech musí být soudržný a jasně propojený se všemi ostatními nástroji politik EU a členských států, které mají související cíle, včetně Průmyslové aliance pro procesory a polovodičové technologie, Observatoře pro kritické technologie a Evropské aliance pro suroviny. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | EHSV evropský akt o čipech vítá a vyzývá k bezodkladnému zahájení jednání o této iniciativě a k jejímu rychlému, ambicióznímu a účinnému provádění. |
| --- | --- |

1.13

2.   Souvislosti návrhu

| 2.1 | Ve stále více digitalizovaném světě jsou polovodiče nezbytnou součástí mnoha hospodářských odvětví a oblastí života. Umožňují fungování všech digitálních výrobků i klíčových technologií budoucnosti, jako je umělá inteligence, 5G a cloud/edge computing, a podporují kritické infrastruktury, na kterých stojí naše společnosti. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Polovodiče jsou také životně důležité pro výrobu v oblasti obrany a letectví a kosmonautiky. Sofistikované systémy, na které evropské armády a další koncoví uživatelé stále více spoléhají, obsahují čipy všeho druhu, včetně mnoha těch, které se nacházejí v komerčních výrobcích. Zatímco komerční výroba čipů se zaměřuje na nákladovou efektivitu při velkých objemech, obrana a letectví a kosmonautika vyžadují malé objemy a kladou důraz na odolnost, spolehlivost a bezpečnost informací. Odvětví obrany a letectví a kosmonautiky v roce 2020 společně představovala přibližně 1 % celosvětového trhu s čipy (1). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Globální zrychlení digitální transformace podněcuje rostoucí poptávku po všech typech polovodičů napříč průmyslovými odvětvími, která se má do roku 2030 podle očekávání zdvojnásobit. Vypuknutí koronavirové pandemie posílilo poptávku a narušilo globální dodavatelské řetězce, přičemž významné problémy s dodávkami od té doby postihly všechna navazující průmyslová odvětví po celém světě. To vedlo k dlouhým zpožděním dodávek, rušení objednávek a odstávkám továren, se závažnými hospodářskými důsledky. Například poměr PMI nových objednávek k dodacím lhůtám dodavatelů pro výrobce v eurozóně se mezi lety 2019 a 2021 více než ztrojnásobil, zejména v odvětvích, která pro výrobu používají polovodiče (např. automobilový průmysl, technologická zařízení), přičemž výroba motorových vozidel v eurozóně mezi listopadem 2020 a březnem 2021 poklesla o 18,2 % (2). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Tento vývoj odhalil závislost Evropy na malém počtu zahraničních dodavatelů čipů a součástek a její výslednou zranitelnost vůči narušením dodavatelského řetězce. Tuto zranitelnost akutně pociťuje zejména obranný a letecký a kosmický průmysl Unie. Výrobci čipů, kteří nejsou schopni uspokojit rostoucí celosvětovou poptávku a řídí se logikou trhu, upřednostňují domácí trhy a velkoobjemová průmyslová odvětví, zatímco zbytek trhu je pokryt nedostatečně. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Jelikož jsou čipy pro naše ekonomiky klíčové, narušování dodavatelského řetězce představuje ekonomickou a potenciálně sociální výzvu. Pokud však jde o strategická odvětví, jako je obrana a letectví a kosmonautika, stává se závislost také bezpečnostním problémem, protože ohrožuje dodávky výrobků v oblastech obrany a letectví a kosmonautiky v EU. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | To je vysoce problematické v kontextu rostoucího geopolitického napětí a účelového zneužívání obchodních a technologických toků, kvůli nimž jsou polovodiče kritickým prvkem z geopolitického hlediska. V důsledku toho se přední ekonomiky intenzivně snaží posílit své výrobní kapacity a snížit svou závislost. Například USA plánují do roku 2026 do svého ekosystému polovodičů investovat 52 miliard USD, Čína chce vynaložit 150 miliard USD k dosažení 70 % soběstačnosti do roku 2025 a Jižní Korea plánuje vynaložit do roku 2030 až 450 miliard USD v rámci soukromých investic. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | V této souvislosti musí EU urychleně snížit svou závislost, posílit svou konkurenceschopnost a zvýšit bezpečnost dodávek čipů posílením své pozice v celosvětovém dodavatelském řetězci. Tento cíl je zvláště důležitý pro strategická odvětví, jako jsou obrana a letectví a kosmonautika. Vysoká složitost, náklady a překážky vstupu na trh zároveň činí soběstačnost ve výrobě polovodičů nereálnou a nežádoucí. Klíčem ke zvýšení bezpečnosti dodávek v Evropě proto bude posílení mezinárodních partnerství. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | V průmyslové strategii z roku 2020 Komise uznala polovodiče jako strategickou průmyslovou oblast, kde by se měly řešit evropské závislosti. Digitální kompas z roku 2021 stanovil cíl zdvojnásobit do roku 2030 evropský podíl na celosvětové produkci špičkových a udržitelných čipů na 20 %. Předsedkyně Komise von der Leyen ve svém projevu o stavu Unie v roce 2021 oznámila evropský akt o čipech, jehož cílem je vytvoření nejmodernějšího evropského ekosystému čipů. A v neposlední řadě v březnu 2022 Evropská rada znovu potvrdila význam této iniciativy a vyzvala ke snížení strategických závislostí EU ve vysoce citlivých oblastech, včetně odvětví polovodičů. |
| --- | --- |

2.8

3.   Obecné připomínky

3.1   Vize

| 3.1.1 | Ačkoli je Evropa silná v některých segmentech hodnotového řetězce čipů (např. výzkum a vývoj, výrobní zařízení), musí posílit svou pozici v rámci celého řetězce. EHSV proto vítá cíl Evropské komise využít stávající silné stránky k překlenutí mezery mezi výzkumem a výrobou. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | EHSV se obává, že evropská strategie se dostatečně nezabývá tématem surovin, což je klíčový rozměr bezpečnosti dodávek. V této oblasti je Evropa navíc u určitých vstupů (např. fotorezistentní nebo křemíkový kov) závislá na třetích zemích. Evropský akt o čipech by měl obsahovat konkrétní opatření k řešení tohoto rizika, a to včetně propojení s Evropskou aliancí pro suroviny. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | EHSV plně podporuje cíl posílit evropskou výrobu špičkových a udržitelných polovodičů. Nicméně kritická odvětví – včetně výroby v oblasti obrany a letectví a kosmonautiky – potřebují také čipy starší generace. EHSV se proto domnívá, že k zajištění odolnosti dodavatelských řetězců jsou nezbytné investice do výroby pokročilých i vyspělých čipů. |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4 | EHSV je pevně přesvědčen, že pro podporu rozsáhlého budování technologických kapacit a inovací v celé Unii je nepostradatelné silné zapojení celého ekosystému, včetně začínajících podniků, rozšířených podniků a malých a středních podniků, jakož i větších podniků. |
| --- | --- |

3.1.4

3.2   Investice

| 3.2.1 | Aby Evropská komise dosáhla cílů své strategie v oblasti čipů, počítá do roku 2030 s přibližně 43 miliardami EUR v rámci politicky motivovaných investic, včetně 11 miliard EUR veřejných investic na základě iniciativy Čipy pro Evropu. Je však zapotřebí mnohem větší jasnosti, pokud jde o zdroje a částky financování, využití stávajících rozpočtových položek a cíle, které má každá rozpočtová položka sledovat. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | EHSV je skeptický k tomu, že výše veřejných investic předpokládaných ve strategii EU v oblasti čipů, z nichž některé již byly účelově vázány na opatření v mikroelektronice, odpovídají úrovni jejích ambicí. Průmysloví konkurenti EU svým ekosystémům polovodičů, které již mají v globálním hodnotovém řetězci lepší pozici, poskytovali a nadále poskytují mnohem větší podporu. EHSV se proto domnívá, že k dosažení stanovených cílů této ambiciózní iniciativy, a to jak z hlediska podílu na trhu, tak časového rámce, je zapotřebí více zdrojů, než se v současnosti předpokládá. Za prioritu by mělo být považováno snížení administrativní zátěže spojené s přístupem k těmto zdrojům. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | Aby EU využila své omezené zdroje co nejefektivněji, měla by rovněž zvážit upřednostnění konkrétních technologií nebo segmentů hodnotového řetězce. Koordinace s podobně smýšlejícími partnery by v tomto ohledu mohla zajistit doplňkovost a zamezení zdvojování úsilí. |
| --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | EHSV se rovněž domnívá, že přerozdělení rozpočtových prostředků z programů Horizont Evropa a Digitální Evropa by nemělo způsobit, že zdroje na ostatní prioritní oblasti, jako je vesmír, umělá inteligence a kybernetická bezpečnost, budou nedostatečné k dosažení jejich vlastních konkrétních cílů. Kromě toho by nemělo docházet k žádnému přerozdělování prostředků z Evropského obranného fondu, protože to by snížilo již tak omezené zdroje na podporu strategického sektoru obrany. |
| --- | --- |

3.2.4

3.3   Kritická odvětví

| 3.3.1 | Evropský akt o čipech uznává význam „kritických odvětví“, včetně obrany a letectví, a stanoví jejich prioritu v případě významných narušení dodávek. EHSV tento strategický přístup vítá, jelikož odráží zásadní roli těchto odvětví v bezpečnosti a odolnosti našich společností. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | EHSV se však domnívá, že by se koncept „kritických odvětví“ měl promítnout do všech pilířů této iniciativy. Zejména iniciativa Čipy pro Evropu by měla zahrnovat konkrétní opatření na podporu kritických odvětví, včetně přednostního přístupu k pilotním linkám, přičemž integrovaná výrobní zařízení a otevřené továrny EU na polovodiče by měly vyhradit minimum své celkové výrobní kapacity na pokrytí poptávky z těchto odvětví. |
| --- | --- |

3.3.2

3.4   Strategický význam odvětví obrany a letectví a kosmonautiky

| 3.4.1 | EHSV je pevně přesvědčen, že evropský akt o čipech by měl zajistit podporu pro odvětví obrany a letectví a kosmonautiky v souladu s jejich strategickým významem a „kritickým“ statusem. Tato podpora by měla zohledňovat specifické rysy těchto odvětví, včetně jejich malého podílu na trhu a omezené schopnosti ovlivňovat související investice a tržní rozhodování. |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | Vzhledem k těmto specifikům vyžaduje zajištění bezpečnosti dodávek pro tato odvětví vhodnou rovnováhu mezi tržním přístupem založeným na objemu a strategickým přístupem založeným na kritičnosti. Tato rovnováha by se měla odrazit zejména v relativním upřednostňování zakázek pro výrobní zařízení a rozdělování výrobků po společných nákupech, kdy by výroba v oblasti obrany a letectví a kosmonautiky konkurovala mnohem větším průmyslovým odvětvím. |
| --- | --- |

3.4.2

3.5   Životní prostředí

| 3.5.1 | EHSV se domnívá, že evropský akt o čipech by měl být v plném souladu se strategickým cílem EU, kterým je zelené a udržitelné hospodářství EU do roku 2030, a měl by jej podporovat. Za tímto účelem by měl být posílen výzkum vlivu polovodičových iniciativ na životní prostředí, aby bylo možné do hloubky porozumět dopadu celého hodnotového řetězce na životní prostředí, nikoli pouze výkonu konečného výrobku. |
| --- | --- |

3.5.1

| 3.5.2 | Veřejná podpora by se proto měla zaměřit na polovodičové iniciativy, které jsou úzce spjaty se „zelenými“ aplikacemi, včetně poskytování lepších podmínek veřejné podpory podnikům, které takové výrobky vyvíjejí. |
| --- | --- |

3.5.2

3.6   Správa a řízení

| 3.6.1 | Zúčastněné strany v tomto odvětví mají lepší pozici než kdokoli jiný k tomu, aby monitorovaly trendy na trhu a posuzovaly potenciální nápravná opatření při narušeních dodávek. EHSV proto pevně věří, že tyto zúčastněné strany, zejména z odvětví polovodičů a kritických odvětví, by měly být úzce zapojeny do řízení strategie v oblasti čipů, a to i jako plnoprávní členové Rady pro polovodiče a jejích podskupin. Zapojení předcházejících a navazujících sektorů rovněž zlepší koordinaci, a umožní tak průmyslu řešit narušení dodávek bez rozsáhlých intervencí na trhu. |
| --- | --- |

3.6.1

3.7   Soudržnost

| 3.7.1 | Na čipy se již zaměřuje řada politických nástrojů na úrovni EU, jako je Horizont Evropa, Digitální Evropa, Průmyslová aliance pro procesory a polovodičové technologie a Observatoř pro kritické technologie. Souvisejícími tématy se zabývá rovněž Evropská aliance pro suroviny. Aby byla maximalizována celková účinnost a efektivita, musí být tyto nástroje a evropský akt o čipech plně soudržné a jasně propojené. Bude nezbytná koordinace mezi iniciativami na úrovni EU a vnitrostátními projekty, které členské státy aktivně vytváří. |
| --- | --- |

3.7.1

4.   Konkrétní připomínky

4.1   Posílení vedoucího postavení v oblasti výzkumu a technologií

| 4.1.1 | EHSV vítá záměr Evropské komise podporovat technologie nové generace, jako jsou tranzistory velikosti menší než 2 nm, průlomové technologie UI a kvantové čipy. Tyto technologie mají velký potenciál pro řešení budoucích potřeb strategických odvětví, včetně obrany a letectví a kosmonautiky, a proto je zásadní rychle rozvíjet a chránit evropské duševní vlastnictví v těchto oblastech. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | Současně budou evropská navazující průmyslová odvětví, včetně obrany a letectví a kosmonautiky, nadále vyžadovat specializované čipy s většími velikostmi prvků. Evropský akt o čipech by se tudíž neměl zaměřovat výhradně na nejmenší čipy, ale měl by podporovat inovace pro všechny potřebné typy čipů. |
| --- | --- |

4.1.2

4.2   Vedoucí postavení v oblasti navrhování, výroby a balení

| 4.2.1 | EHSV vítá důraz iniciativy Čipy pro Evropu na úzkou spolupráci mezi subjekty na straně nabídky a poptávky a předpokládanou poradní úlohu Aliance pro procesory a polovodičové technologie, což obojí pomůže zajistit soudržnost přijímaných opatření. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | EHSV je pevně přesvědčen, že pro odolnost a autonomii evropského obranného a leteckého a kosmického průmyslu je zvláště důležité, aby EU disponovala vlastními schopnostmi navrhovat budoucí elektroniku, a to i pro funkce, jako je kybernetická ochrana, schopnosti UI, modularita a opětovné použití. |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | EHSV plně podporuje vytváření inovativních pilotních linek pro prototypy. V zájmu podpory synergií mezi komerční výrobou a strategicky významnou výrobou v odvětví obrany a letectví a kosmonautiky by návrhy čipů vyvinuté v tomto kontextu měly zohledňovat jedinečné požadavky těchto dvou odvětví. Návrhy, jejichž cílem je pokrýt potřeby odvětví obrany a letectví a kosmonautiky, by také měly mít přednostní přístup k pilotním linkám. |
| --- | --- |

4.2.3

| 4.2.4 | EHSV se domnívá, že odvětví obrany a letectví a kosmonautiky by vzhledem ke své strategické povaze měla být prioritou při vytváření certifikačních postupů. Stěžejní bude tvorba norem. Za účelem maximalizace potenciálu pro synergie by iniciativa Čipy pro Evropu mohla podpořit rozvoj společných vojensko-civilních norem v rámci evropské strategie pro normalizaci. |
| --- | --- |

4.2.4

4.3   Posílení evropského ekosystému a zajištění bezpečnosti dodávek

| 4.3.1 | EHSV souhlasí s tím, že bude zapotřebí značné a rychlé veřejné podpory, aby se stimulovaly velké soukromé investice potřebné k posílení výrobní kapacity v Evropě. Klíčem k přilákání těchto investic bude zajištění právní jistoty a maximální možné omezení byrokracie. Je proto nezbytné jasně definovat kritéria pro ustanovování integrovaných výrobních zařízení a otevřených továren EU na polovodiče a pro schvalování státní podpory, jakož i zefektivnit administrativní postupy. Měla by být rovněž stanovena kritéria pro koordinaci jednotlivých dostupných podpůrných opatření, aby se zajistilo účinné a nediskriminační uplatňování pravidel státní podpory. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | EHSV vítá skutečnost, že zásada „první svého druhu“ zajišťuje podporu inovací z hlediska nejen výrobní technologie, ale také technologie zpracování, výkonnosti a udržitelnosti. Mohla by být zavedena doplňková „celoevropská“ zásada, na jejímž základě by bylo možné identifikovat zařízení, jež přímo prospívají více státům (např. závazkem dodávat podnikům z několika členských států za stejných podmínek). |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.3.3 | Aby se předešlo nákladnému soupeření v poskytování finanční pomoci mezi členskými státy, EHSV navrhuje co nejvíce koordinovat veřejné financování na úrovni EU (např. využíváním rámce pro společný podnik a pro významné projekty společného evropského zájmu a koordinací kapitol národních plánů pro oživení a odolnost věnovaných digitalizaci, v jejichž rámci má být vynaloženo 20 % nebo 145 miliard EUR na digitální transformaci). Úprava uplatňování mechanismu kontroly státní podpory na základě článku 107 SFEU by měla umožnit rychlejší a předvídatelnější posuzování veřejné podpory. Výbor v této souvislosti konstatuje, že například dočasný rámec opatření v souvislosti s pandemií COVID-19 se osvědčil při zajišťování včasné a odpovídající podpory, což platí i pro pokyny k podpoře širokopásmového připojení. Zatímco veřejná podpora pro integrovaná výrobní zařízení a otevřené továrny EU na polovodiče může dosáhnout až 100 % mezery ve financování, jsou velmi vítány další pokyny k analýze. Například integrovaná výrobní zařízení a otevřené továrny EU na polovodiče, které rovněž splňují celoevropské kritérium, by mohly mít nárok na rychlejší schvalování podpory. |
| --- | --- |

4.3.3

| 4.3.4 | EHSV se domnívá, že při posuzování státní podpory by Komise měla zvážit další cíle, například podporu strategických odvětví, jako je obrana a letectví a kosmonautika, a zajištění souladu s cíli EU v oblasti udržitelnosti. |
| --- | --- |

4.3.4

4.4   Řešení akutního nedostatku dovedností

| 4.4.1 | Pro dosažení evropských ambicí v oblasti polovodičů jsou klíčové digitální dovednosti, přičemž poptávka po nich bude dále růst. EHSV proto vítá zaměření na řešení nedostatků evropských digitálních dovedností a vyzývá k ambicióznímu provádění předpokládaných relevantních iniciativ. |
| --- | --- |

4.4.1

4.5   Porozumění globálním dodavatelským řetězcům a předvídání budoucích krizí

| 4.5.1 | EHSV vítá strategické zaměření na mapování a sledování dodavatelských řetězců a zjišťování rizik narušení. Některá rizika jsou pro odvětví obrany a letectví a kosmonautiky obzvláště důležitá, a to včetně dopadu politik EU v environmentální a sociální oblasti a v oblasti správy a řízení, nařízení EU, jako je REACH, a zahraniční a vývozní politiky domovských zemí zahraničních dodavatelů (např. ITAR/EAR v USA) na dodavatele. |
| --- | --- |

4.5.1

| 4.5.2 | Tento úkol vyžaduje přístup, který odráží složitou přeshraniční povahu dodavatelských řetězců a zajišťuje soudržnost informací. EHSV proto žádá, aby sběr údajů prováděl centrálně jediný určený subjekt na úrovni EU, kterému by podniky v celé Unii podávaly zprávy podle jasných a zjednodušených požadavků. Měly by být vytvořeny vhodné mechanismy k zajištění důvěrnosti citlivých informací poskytovaných průmyslem. |
| --- | --- |

4.5.2

| 4.5.3 | V neposlední řadě je důležité mít jasno v pravidlech, která platí v „krizovém režimu“. Například, jelikož většina typů čipů se používá v různých průmyslových odvětvích, během globálního nedostatku budou podniky z více různých kritických odvětví pravděpodobně potřebovat přístup k týmž výrobkům a výrobním kapacitám. Proto jsou nezbytná jasná kritéria pro stanovování priorit zakázek a rozdělování výrobků po společných nákupech. |
| --- | --- |

4.5.3

4.6   Mezinárodní spolupráce

| 4.6.1 | Globální ekosystém polovodičů je složitý, specializovaný a vysoce vzájemně provázaný. Snahy o zvýšení výrobní kapacity a odolnosti na úrovni EU musí tudíž jít ruku v ruce se spoluprací s podobně smýšlejícími mezinárodními partnery. Využití silných stránek každého partnera a rozvoj koordinovaných strategií podpoří vytváření synergií, zamezí zdvojování úsilí a zvýší efektivitu v rámci celého hodnotového řetězce.
  Při navazování spolupráce s partnery v oblasti čipů by EU měla co nejlépe využívat stávající fóra, jako je Rada EU-USA pro obchod a technologie, se zapojením zúčastněných stran z tohoto odvětví s ohledem na jejich odbornost a úlohu při provádění projektů v praxi. |
| --- | --- |

4.6.1

Při navazování spolupráce s partnery v oblasti čipů by EU měla co nejlépe využívat stávající fóra, jako je Rada EU-USA pro obchod a technologie, se zapojením zúčastněných stran z tohoto odvětví s ohledem na jejich odbornost a úlohu při provádění projektů v praxi.

V Bruselu dne 13. května 2022.

předseda Poradní komise pro průmyslové změny

Pietro Francesco DE LOTTO

---

(1)  TechNavio, Semiconductor Market in Military and Aerospace Industry by Product and Geography – Forecast and Analysis 2021-2025 (Trh s polovodiči v odvětví obrany a letectví a kosmonautiky podle výrobku a zeměpisné polohy – prognóza a analýza 2021–2025), listopad 2021; Gartner, Worldwide Semiconductor Revenue Grew 10,4 % in 2020 (Celosvětové příjmy z polovodičů vzrostly v roce 2020 o 10,4 %), tisková zpráva společnosti Gartner, 12. dubna 2021.

1

Semiconductor Market in Military and Aerospace Industry by Product and Geography – Forecast and Analysis 2021-2025

Worldwide Semiconductor Revenue Grew 10,4 % in 2020

(2)  Attinasi, Maria Grazia, a kol., The semiconductor shortage and its implication for euro area trade, production and prices (Nedostatek polovodičů a jeho důsledky pro obchod, výrobu a ceny v eurozóně), Ekonomický bulletin ECB 4/2021, duben 2021.

2

The semiconductor shortage and its implication for euro area trade, production and prices

---

| 23.9.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 365/34 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 365/34

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje rámec opatření pro posílení evropského ekosystému polovodičů (akt o čipech)

(COM(2022) 46 final – 2022/0032 (COD))

(2022/C 365/06)

| Zpravodaj: | Dirk BERGRATH |
| --- | --- |

Zpravodaj:

Dirk BERGRATH

| Žádost o vypracování stanoviska | Evropský parlament, 7. 3. 2022
  Rada, 17. 3. 2022 |
| --- | --- |
| Právní základ | Článek 114, čl. 172 odst. 3, čl. 182 odst. 1 a článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Odpovědná sekce | Jednotný trh, výroba a spotřeba |
| Přijato v sekci | 1. 6. 2022 |
| Datum přijetí na plenárním zasedání | 15. 6. 2022 |
| Plenární zasedání č. | 570 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 205/0/5 |

Žádost o vypracování stanoviska

Evropský parlament, 7. 3. 2022

Rada, 17. 3. 2022

Právní základ

Článek 114, čl. 172 odst. 3, čl. 182 odst. 1 a článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie

Odpovědná sekce

Jednotný trh, výroba a spotřeba

Přijato v sekci

1. 6. 2022

Datum přijetí na plenárním zasedání

15. 6. 2022

Plenární zasedání č.

570

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

205/0/5

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | Plán na zvýšení odolnosti evropského průmyslu a posílení domácího odvětví polovodičů výslovně vítáme. Centru zájmu aktu o čipech by měl být zejména cíl, jímž je dosáhnout vyšší transparentnosti a spolupráce v rámci hodnotového řetězce a snížit globální závislost v oblastech návrhu, výroby, balení, testování a montáže prostřednictvím cílené podpory. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Akt o čipech ovšem nezohledňuje celý ekosystém stejnou měrou, nýbrž klade jasný důraz na odvětví polovodičů, které je důležité pro budoucnost průmyslu, ačkoliv v současnosti ještě téměř nenachází využití. Zde je třeba provést zlepšení a věnovat dodatečnou pozornost segmentům čipů, které průmysl skutečně potřebuje. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Akt o čipech stěží přispěje k vyřešení aktuálních problémů dodavatelského řetězce, jejichž dopady můžeme v současnosti pozorovat například v automobilovém průmyslu a strojírenství. V segmentech čipů, které jsou nezbytné pro stávající evropská průmyslová odvětví, by proto měla být přijímána dodatečná a konkrétní opatření ke zvýšení odolnosti těchto segmentů vůči krizi. To nejen posílí stávající odvětví výroby polovodičů v Evropě a podpoří jeho modernizaci, ale díky lepší bezpečnosti dodávek také prospěje evropskému zpracovatelskému odvětví závislému na čipech. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Proto by měla být pro stanovení kurzu průmyslové politiky rozhodující nejen strukturní velikost čipů, nýbrž také cílená analýza potřeb mezi průmyslovými zákazníky, aby se zajistilo, že plánovaná podpůrná opatření budou vhodně zaměřena. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Mezi další kritéria, která je třeba vzít v potaz, patří energetická účinnost čipů, druh surovin použitých při jejich výrobě a co největší oběhovost výroby. Komise, členské státy a průmyslové odvětví by proto měly společně diskutovat o tom, jak diverzifikovat zdroje dodávek, a zejména, jak lépe recyklovat kritické suroviny jako součást industrializovaného oběhového hospodářství v odvětví mikroelektroniky. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Zejména by pak strategie Evropské unie týkající se čipů neměla být omezena jen na procesory, ale měla by se věnovat všem druhům integrovaných obvodů a zahrnovat rovněž pasivní komponenty a obalové materiály, jakož i výrobu strojů. Zásada „z výzkumu do výroby“ představená Komisí není dostatečná, protože hodnotový řetězec nekončí výrobou. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Aby se zajistilo, že budou k dispozici pracovníci s potřebnými dovednostmi nezbytní k provádění podpůrných opatření průmyslové politiky, navrhuje Komise řadu kvalifikačních opatření. Je však zřejmé, že pozornost je velmi silně zaměřena na vysoce kvalifikované zaměstnance. To je rozhodující, má-li se podařit technologický skok k segmentu polovodičů < 10 nm. Neměla by se však opomíjet ani skutečnost, že ke zlepšení průmyslového ukotvení ekosystému je také – a především – nutné usnadnit možnosti přístupu pro zaměstnance, kteří nepatří mezi vysoce kvalifikované. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Úvod a obecné připomínky

| 2.1. | Akt EU o čipech navrhuje stavět na přednostech Evropy a vyřešit přetrvávající slabiny, vytvořit prosperující ekosystém polovodičů a odolný dodavatelský řetězec a zároveň stanovit opatření pro přípravu na budoucí narušení dodavatelského řetězce, jejich předvídání a reakci na ně. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje rámec opatření pro posílení evropského ekosystému polovodičů (akt o čipech) (1), doplňuje sdělení Akt o čipech pro Evropu (2). |
| --- | --- |

2.2.

3.   Obecné připomínky

3.1.   Představení návrhu

| 3.1.1. | Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) návrh vítá, a zejména to, že se zabývá nezbytností přijmout opatření k zajištění bezpečnosti dodavatelského řetězce, jakož i transparentnosti a spolupráce v rámci hodnotového řetězce. Akt o čipech považuje zabezpečení dodávek za klíčové pro úspěch zelené a digitální transformace. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | EHSV v tomto ohledu vítá, že se uznává problematičnost závislosti na dodávkách ze třetích zemí, zejména v oblasti návrhu, výroby, balení, testování a montáže. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | EHSV konstatuje, že akt o čipech stěží přispěje k tomu, aby se vyřešily problémy dodavatelského řetězce, jejichž dopady můžeme v současnosti pozorovat například v automobilovém průmyslu. Čipy se dnes využívají a výhledově budou využívat převážně v automobilovém odvětví, ale také například v oblasti domácích spotřebičů a strojírenství, to znamená zejména polovodiče > 16 nm. V tomto segmentu čipů by proto měla být přijímána dodatečná a konkrétní opatření ke zvýšení odolnosti tohoto segmentu vůči krizi. To nejen posílí stávající odvětví výroby polovodičů v Evropě a podpoří jeho modernizaci, ale díky lepší bezpečnosti dodávek také prospěje evropskému zpracovatelskému odvětví závislému na čipech. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | EHSV vítá cíl posílit evropské postavení na trhu prostřednictvím lepšího propojení v rámci hodnotového řetězce, a to zejména zaměřením pozornosti na ty segmenty, které jsou mimořádně finančně náročné a rizikové. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | EHSV zásadně vítá navrhovaná opatření, jakož i požadavky kladené na členské státy a průmysl. |
| --- | --- |

3.1.5.

| 3.1.6. | EHSV lituje, že zejména poslední výše uvedené výrobní kroky, tedy balení, testování a montáž, nejsou v aktu o čipech plně uznány, a budou proto i nadále zranitelnými místy v rámci ekosystému. |
| --- | --- |

3.1.6.

| 3.1.7. | EHSV v tomto smyslu lituje, že v aktu o čipech není dostatečně zohledněn ekosystém mikroelektroniky, ale pozornost se upírá spíše k vrcholnému segmentu. |
| --- | --- |

3.1.7.

| 3.1.8. | EHSV zastává názor, že otázka strukturní velikosti, to znamená zejména uváděný počet nanometrů, ztrácí na významu. Jelikož uváděný počet nanometrů již nepopisuje žádné reálné fyzikální rozměry (3), je třeba znovu diskutovat o tom, zda je výlučný důraz na faktor nanometrů stále ještě smysluplný, nebo zda by měla být dodatečně použita i jiná kritéria, která se orientují více na konkrétní potřeby odběratelských odvětví, jež ale také zohledňují cíle zelené a digitální transformace. |
| --- | --- |

3.1.8.

| 3.1.9. | Příslušná strategie by se proto měla zaměřit na otázku, jaké průmyslové potřeby je třeba v příštích desetiletích uspokojit, aby evropský průmysl zůstal konkurenceschopným a aby se tato konkurenceschopnost posílila. Zejména by pak strategie neměla být omezena na procesory, ale měla by se věnovat všem druhům integrovaných obvodů a zahrnovat rovněž pasivní komponenty a obalové materiály, jakož i výrobu strojů, a měla by tudíž pokrývat celé spektrum ekosystému. Tato strategie by měla zahrnovat také celkovou logistiku a také bezpečnost dodávek základních a kritických surovin. Jelikož jsou trhy s mikroelektronikou velmi dynamické, měla by být tato strategie navíc pravidelně přezkoumávána v komunikaci s příslušnými fóry zúčastněných stran, aby se zajistila její aktuálnost. |
| --- | --- |

3.1.9.

| 3.1.10. | EHSV vítá, že se návrh rovněž zaměřuje na polovodičové segmenty, které sníží spotřebu energie v odvětvích orientovaných na budoucnost, jako je odvětví IKT, zejména v případě datových center a poskytovatelů cloudových služeb. |
| --- | --- |

3.1.10.

| 3.1.11. | EHSV vítá vymezení integrovaných výrobních zařízení a otevřených továren EU na polovodiče. Komisi však vyzýváme, aby jasněji definovala, které ukazatele mají být použity k měření, zda mají „jednoznačně pozitivní dopad na hodnotový řetězec polovodičů v Unii, pokud jde o zajištění bezpečnosti dodávek a zvýšení počtu kvalifikovaných pracovních sil“. |
| --- | --- |

3.1.11.

| 3.1.12. | EHSV rovněž vítá, že by mělo být možné zrušit příslušné rozhodnutí, pokud se ukáže, že žádost o tento status byla založena na nepravdivých informacích nebo na informacích, které se v mezidobí změnily. Komise by měla zajistit komplexní dohled, aby se zaručilo dodržování pravidel. |
| --- | --- |

3.1.12.

| 3.1.13. | EHSV v zásadě vítá, že jmenované orgány členských států mají být zmocněny získávat od odvětví informace, které jim umožní získat přehled o dodavatelském a hodnotovém řetězci, jakož i o jeho klíčových aktérech. Bylo by vhodné, aby mělo shromažďování těchto informací v celé EU jednotnou podobu, aby se podniky nemusely v každém členském státě přizpůsobovat novým požadavkům. Tím by se minimalizovala dodatečná byrokracie. Za tímto účelem je skutečně smysluplné považovat integrovaná výrobní zařízení, jakož i otevřené továrny EU na polovodiče, za subjekty ve veřejném zájmu. Rovněž je smysluplné, aby byly členské státy vybízeny k vytváření vnitrostátních programů podpory a povolovacích řízení. Protože se u shromážděných informací může jednat o citlivé údaje, je důležité zacházet s nimi jako s důvěrnými. Zejména je třeba zajistit transparentnost ohledně toho, co se stane s požadovanými údaji. |
| --- | --- |

3.1.13.

| 3.1.14. | EHSV vítá skutečnost, že se konkrétně řeší nedostatek dovedností, zejména důrazem na potřebu zvýšit atraktivitu ekosystému polovodičů pro mladé talenty a na skutečnost, že stávající pracovní síla v tomto odvětví jednoznačně potřebuje další odbornou přípravu a rekvalifikaci, aby se překlenula technologická propast. Navrhovaná opatření pro tuto skupinu však nejdou dostatečně daleko, a měly by být zavedeny cílenější programy na ochranu zaměstnanosti. |
| --- | --- |

3.1.14.

| 3.1.15. | EHSV vítá oznámení o zřízení Konsorcia pro evropskou čipovou infrastrukturu a vyzývá koordinátora a Komisi, aby zohlednili reprezentativnost ve složení tohoto konsorcia, zejména aby zajistili zastoupení všech částí polovodičového ekosystému. |
| --- | --- |

3.1.15.

3.2.   Reakce na „případ krize“: transparentnost a prioritizace produktů jako smysluplné nástroje k podpoře bezpečnosti dodavatelského řetězce

| 3.2.1. | EHSV v zásadě vítá návrh na zavedení souboru nástrojů k zajištění odolnosti proti globálním fluktuacím trhu. To bude vhodné k vytvoření transparentnosti v rámci celého hodnotového řetězce, což přispěje k lepší bezpečnosti dodávek. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Zejména systémy včasného varování pomohou předvídat „úzká hrdla“ a připravovat vhodná protiopatření, pokud budou všichni aktéři plnit své povinnosti a bude existovat nezbytná důvěra v pečlivé zacházení s informacemi. Přitom je třeba zajistit, aby existovaly možnosti týkající se podávání zpráv napříč odvětvími a zúčastněnými stranami a aby měli vhodné mechanismy k dispozici zejména podniky a sociální partneři. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Možnost upřednostňovat strategicky významné objednávky v integrovaných výrobních zařízeních a otevřených továrnách EU na polovodiče, jakož i ve výrobních zařízeních, která to přijala jako protiplnění za státní podporu, může být přiměřeným prostředkem k zajištění bezpečnosti dodávek, ale jde i o zásah do fungování trhu. Vyzýváme proto Komisi, aby jasněji definovala situace, za nichž je to přiměřené a očekávatelné. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | V případě veřejných zakázek může představovat smysluplný doplněk také společné zadávání zakázek, které umožní získávat suroviny a konečné produkty, které mohou být pro jednotlivé členské státy nedostupné nebo dostupné jen v omezeném rozsahu. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | Kromě těchto mechanismů by však Komise a členské státy měly zvážit rovněž strategické vytváření zásob jak kritických surovin, tak určitých typů čipů vybraných na základě transparentních kritérií, aby se zajistila bezpečnost dodávek v kritických oblastech. Vzhledem k velkému počtu různých požadavků na čipy a k pokračujícímu technickému pokroku by Komise měla vypracovat jasná a transparentní kritéria, podle kterých by bylo možné rozhodovat, zda je strategické vytváření zásob smysluplné a kdy je lze případně využít. |
| --- | --- |

3.2.5.

3.3.   Komplexní posouzení rizik musí zohlednit celý ekosystém

| 3.3.1. | EHSV vítá skutečnost, že je třeba provádět posouzení rizik pro všechny oblasti ekosystému a celý hodnotový řetězec, to znamená zejména s ohledem na zdroje surovin ze třetích států. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | EHSV však zdůrazňuje, že pro účely posouzení rizik orientovaného na hledání řešení musí být provedeno i strategicky řízené omezení kritické závislosti, aby se zvýšila odolnost Evropská unie. Komise, členské státy a průmyslové odvětví by proto měly společně diskutovat o tom, jak diverzifikovat zdroje dodávek, a zejména, jak lépe recyklovat kritické suroviny jako součást industrializovaného oběhového hospodářství v odvětví mikroelektroniky. Proto se musí projednat, jak vybudovat potřebnou infrastrukturu, jako například demontážní zařízení, které požadavky kladené na produkt jsou nezbytné pro co nejkomplexnější a nejindustrializovanější recyklační hospodářství a které certifikace jsou smysluplné a prakticky proveditelné, aby se umožnila co nejrychlejší a nejkomplexnější recyklace surovin. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | ESHV rovněž zdůrazňuje, že podpora evropských výrobních zařízení pomůže dosáhnout cílů Zelené dohody pro Evropu. Nejenže se tím zkrátí dodavatelské řetězce a přepravní cesty, ale investicemi do nejmodernější výrobní techniky se také sníží zátěž životního prostředí a bude možné věnovat pozornost optimálnímu využívání surovin a co nejkomplexnější recyklaci odpadů a účinné úpravě pitné vody. Při výrobě nejnovější generace čipů se tedy dbá nejen na zvýšení energetické účinnosti, ale také na minimalizaci ekologické stopy. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | EHSV rovněž zdůrazňuje, že podpora evropských výrobních zařízení zajistí dodržování minimálních sociálních norem, například těch, které jsou zakotveny v Evropské sociální chartě nebo v Listině základních práv EU, a tím se zlepší také sociální stopa. |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | EHSV poukazuje na to, že má-li se dosáhnout strategické odolnosti evropského průmyslu, je třeba zohlednit celý ekosystém polovodičů. Zásada „z výzkumu do výroby“ představená Komisí není dostatečná, protože hodnotový řetězec nekončí výrobou. Tato zásada je proto jen částečně vhodná k tomu, aby zajistila větší nezávislost evropského trhu na globálních rizicích. Pokud nebudeme konkrétně řešit back-endový segment řetězce přidané hodnoty, zůstává riziko přírodních katastrof nebo narušení dopravních tras, které přispívá k současné krizi dodávek, neúměrně vysoké. Jak uvádí Komise v aktu o čipech, tvoří tržní podíl EU v segmentu obalů jen asi 5 %, to znamená dokonce ještě výrazně méně než tržní podíl odvětví jako celku. |
| --- | --- |

3.3.5.

| 3.3.6. | EHSV zdůrazňuje, že ucelený pohled na ekosystém, včetně back-endových procesů, rovněž přispívá k dosažení Zelené dohody pro Evropu. Z ekologického hlediska nedává smysl udržovat v Evropě front-endovou výrobu a pak odesílat produkty do třetích zemí a tam je testovat a balit, abychom je pak dováželi zpět do Unie. Vedle ekologické bilance představují značné riziko rovněž takto prodloužené dodavatelské řetězce. Je třeba zde najít vhodnou rovnováhu ve smyslu otevřené strategické autonomie za účelem větší odolnosti EU, aniž bychom současně riskovali odpojení od světového trhu. |
| --- | --- |

3.3.6.

| 3.3.7. | EHSV proto doporučuje, zejména proto, aby se předešlo nežádoucím zeměpisným segmentacím nebo koncentracím určitých vysoce ziskových nebo finančně náročných segmentů trhu, aby byla lépe osvětlena úloha celkového dodavatelského řetězce, a zejména aby byl v rámci strategie týkající se polovodičů poskytnut větší prostor back-endovým procesům v rámci Unie. |
| --- | --- |

3.3.7.

| 3.3.8. | EHSV proto navrhuje prozkoumat a více se zaměřit na vyspělé obalové technologie, které jsou vhodné k tomu, aby se v Evropě používaly nákladově a energeticky účinným způsobem, díky čemuž se Unii stane nezávislejší na globálních rizicích a fluktuacích trhu. |
| --- | --- |

3.3.8.

3.4.   Spolufinancování jako smysluplné opatření ke snížení rizik a nákladů

| 3.4.1. | EHSV vítá, že v souladu s uvedenými kritérii má být umožněna státní podpora, zejména pokud by dotčená zařízení jinak nebyla v Unii k dispozici nebo byla k dispozici jen omezeně a pokud mají zvláštní strategický význam. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | EHSV také vítá skutečnost, že musí být možné očekávat zejména to, že dotčená zařízení budou schopna dlouhodobě fungovat bez další státní podpory, a že do budoucna musí existovat silný závazek přispívat k inovacím v unijním ekosystému polovodičů. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | EHSV zdůrazňuje, že motivační účinky musí být prakticky měřitelné a že je třeba se vyvarovat spolufinancování již naplánovaných podniků, aby se zajistilo, že poskytnuté prostředky budou mít skutečně pozitivní účinek na inovace a zaměstnanost v celém ekosystému polovodičů. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | EHSV však postrádá další kritéria, zejména proto, že by mělo být možné až ze 100 % odstranit prokazatelné mezery ve financování. Svou roli by zde měla hrát sociálně politická kritéria, jako je přístup dotčené společnosti, pokud jde o sociální dialog a kolektivní vyjednávání, prioritní spolupráce s dodavateli usazenými v Unii, ale také počet dalších udržitelných pracovních míst vytvořených investicemi a kvalita pracovních podmínek. |
| --- | --- |

3.4.4.

| 3.4.5. | EHSV také navrhuje, aby se financování nesoustředilo na jednotlivé segmenty ekosystému polovodičů, ale aby se vedle uvedených kritérií dbalo rovněž na vyváženost finanční podpory v rámci hodnotového řetězce. |
| --- | --- |

3.4.5.

3.5.   Opatření v oblasti dovedností a kvalifikací jako další hybná síla inovací

| 3.5.1. | EHSV vítá, že akt o čipech obsahuje důraz na dovednosti a kvalifikace. Cílené veřejné investice do vzdělávání a prohlubování dovedností, a v zásadě i do získávání dovedností a změny kvalifikace, jsou obzvláště zásadní pro úspěch zelené a digitální transformace. Je však zřejmé, že je pozornost velmi silně zaměřena na vysoce kvalifikované zaměstnance, zejména na postgraduální programy. To je bez pochyby rozhodující, má-li se podařit technologický skok k segmentu polovodičů < 10 nm. Neměla by se však opomíjet ani skutečnost, že ke zlepšení průmyslového ukotvení ekosystému je také – a především – nutné usnadnit možnosti přístupu pro zaměstnance, kteří nepatří mezi vysoce kvalifikované. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Ekosystém polovodičů se musí stát pro zaměstnance atraktivnějším. Vedle atraktivních postgraduálních programů doporučujeme také přístup, který zohledňuje celý systém vzdělávání. Ekosystém by měl být podporován již na středních školách, například přepracováním učebních osnov přírodovědných předmětů tak, aby byly zaměřeny na specifické potřeby ekosystému. To umožní včasné plánování kariéry a nastavení příslušného zaměření. Atraktivitu odvětví může zvýšit také zjednodušený přístup k vysoce kvalitním, individuálně uzpůsobeným a placeným stážím, hospitacím a programům mentorování v rámci, jakož i k aktuálním informacím o kariérních příležitostech. |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | V neposlední řadě musí jít také o vyškolení osob, které již v ekosystému polovodičů pracují, ke zvládání nových výrobních postupů a specifických požadavků týkajících se návrhu a výroby polovodičů < 10 nm, aby se umožnil hladký přechod na příští generaci technologií. V tomto smyslu je třeba přivítat zřízení evropské sítě kompetenčních center, přičemž je třeba dbát o to, aby zde byla nabízena skutečně cílená opatření pro účely dalšího vzdělávání osob, které jsou v tomto odvětví již zaměstnané. |
| --- | --- |

3.5.3.

| 3.5.4. | Aby se zajistil úspěch zelené a digitální transformace, je třeba věnovat zvláštní pozornost zvyšování kvalifikace a změně kvalifikace zaměstnanců, kteří pracují v odvětví a regionech, jež v současnosti procházejí nebo budou procházet strukturální změnou. Aktivní průmyslová politika by si měla stanovit za cíl zohledňovat zejména ty regiony, které jsou postiženy deindustrializací a nadměrným odlivem lidí v ekonomicky aktivním věku, a vytvářet pobídky pro investice v těchto regionech. Navíc je třeba diskutovat o tom, jak kombinovat opatření v oblasti prohlubování dovedností a změny kvalifikace se zkrácenou pracovní dobou, resp. výplatou dávek v nezaměstnanosti, a jak dotčeným zaměstnancům poskytnout – případně prostřednictvím přechodových společností – možnost podílet se na relevantních opatřeních v oblasti změny kvalifikace. |
| --- | --- |

3.5.4.

| 3.5.5. | Členské státy by kromě toho měly být povzbuzovány k tomu, aby samy vypracovávaly příslušné programy a začleňovaly je do svých národních strategií v oblasti dovedností. |
| --- | --- |

3.5.5.

V Bruselu dne 15. června 2022.

Předsedkyně Evropského hospodářského a sociálního výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2022) 46 final.

1

(2)  COM(2022) 45 final.

2

(3)  https://ieeexplore.ieee.org/stamp/stamp.jsp?tp=&arnumber=9063714.

3

---

| 23.9.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 365/40 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 365/40

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Rady, kterým se mění nařízení Rady (EU) 2021/2085, kterým se zřizují společné podniky v rámci programu Horizont Evropa, pokud jde o společný podnik pro čipy

(COM(2022) 47 final – 2022/0033 (NLE))

(2022/C 365/07)

| Zpravodaj: | Stojan ČUKANOV |
| --- | --- |

Zpravodaj:

Stojan ČUKANOV

| Žádost o vypracování stanoviska | Rada, 16. 3. 2022 |
| --- | --- |
| Právní základ | článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Odpovědná sekce | Jednotný trh, výroba a spotřeba |
| Přijato v sekci | 1. 6. 2022 |
| Přijato na plenárním zasedání | 15. 6. 2022 |
| Plenární zasedání č. | 570 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 207/0/5 |

Žádost o vypracování stanoviska

Rada, 16. 3. 2022

Právní základ

článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie

Odpovědná sekce

Jednotný trh, výroba a spotřeba

Přijato v sekci

1. 6. 2022

Přijato na plenárním zasedání

15. 6. 2022

Plenární zasedání č.

570

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

207/0/5

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | Polovodiče jsou ústředním bodem silných geopolitických zájmů, neboť zemím umožňují jednat (vojensky, hospodářsky a průmyslově) a podpořit digitální a ekologickou transformaci. Jsou nezbytné pro strategickou a průmyslovou autonomii. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EHSV tedy souhlasí se strategickým cílem posílit evropský ekosystém polovodičů a s myšlenkou, že Evropa potřebuje přilákat investice, aby mohla navrhovat a vyrábět nejpokročilejší čipy, domnívá se však, že tohoto posílení bychom dosáhli snáze, pokud bychom motivovali evropské výzkumníky, inženýry a kvalifikované pracovníky, aby zůstali v Evropě, a to mimo jiné prostřednictvím finančních pobídek a konkurenceschopných kariérních příležitostí v porovnání s nabídkou v Asii nebo USA. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Vzhledem k naléhavé potřebě jednat nebylo provedeno žádné posouzení dopadů a nebyla naplánována žádná veřejná online konzultace. EHSV by při této příležitosti rád vyjádřil určité obavy nad zjištěním, že v návrhu chybí posouzení dopadů. EHSV chápe, že vypracování odborného posouzení dopadů standardní délky by s ohledem na naléhavost situace trvalo příliš dlouho, domnívá se však, že Komise měla alespoň poskytnout inteligentní matrici pro dynamickou simulaci, která by spolunormotvůrcům a občanské společnosti pomohla předvídat možný dopad návrhu. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Absence posouzení dopadů posiluje obavu EHSV ohledně rozpočtu přiděleného na společný podnik pro čipy, protože občanská společnost si nemůže utvořit svůj vlastní názor na odůvodnění či metodiku, které Komise ke stanovení rozpočtu použila. Legislativní finanční výkaz připojený k aktu o čipech není dostatečnou náhradou. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EHSV se domnívá, že duševní vlastnictví je do té míry klíčovým prvkem, který kompenzuje investice a úsilí inovátorů z EU v oblasti výzkumu, současně naplňuje potřeby provádějících subjektů a uživatelů a umožňuje podněcovat vývoj inovativních polovodičů a vytvářet spolehlivý moderní evropský čipový ekosystém, že by mělo být zmíněno v ustanoveních návrhu a nikoli jen v důvodové zprávě, která nemá právně závazný účinek. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Cílem navrhovaného společného podniku pro čipy je zejména snížení rizik a nejistot pro průmysl, jež souvisejí s investicemi do výzkumných a inovačních činností a nových technologií, a to sdílením rizik a zajištěním předvídatelnosti investic. Jeden z výrobců čipů z USA odhalil plány investovat až 88 miliard USD v celé Evropě v rámci ambiciózní expanze zaměřené na snížení nerovnováhy v globálním dodavatelském řetězci polovodičů a ukazuje pozitivní reakci investorů na navrhovaný akt EU o čipech. |
| --- | --- |

1.6

2.   Úvod

| 2.1 | Automobily, počítače, chytré telefony, aplikace a infrastruktura v oblasti zdraví, energie, bezpečnost, komunikace a průmyslová automatizace: v nedávných měsících se mnohá odvětví setkala se zpožděním dodávek. Důvodem je nedostatek polovodičů, což jsou drobné součástky, jimiž jsou vybavena naše technologická zařízení. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Polovodiče jsou ústředním bodem silných geopolitických zájmů, neboť zemím umožňují jednat (vojensky, hospodářsky a průmyslově) a podpořit digitální a ekologickou transformaci. Válka Ruska proti Ukrajině bude pravděpodobně mít ze střednědobého až dlouhodobého hlediska mnoho vedlejších účinků na odvětví polovodičů, které je hlavní prioritou pro digitální suverenitu EU. Tato situace bude mít dopad na výrobu neonu, palladia a C4F6, což jsou tři materiály, které jsou pro mikročipy zásadní a nelze je nahradit. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Návrhu polovodičů vévodí Spojené státy americké. Kromě toho Kongres USA v lednu 2021 schválil zákon Creating Helpful Incentives to Produce Semiconductors (CHIPS, tvorba užitečných pobídek pro výrobu polovodičů) pro Ameriku. Asijská výroba je soustředěna především na Tchaj-wanu a zajišťuje okolo 70 % celkové výroby a 90 % technologicky nejvyspělejších čipů. I když je současný nedostatek částečně zaviněn pandemií COVID-19, význam hospodářské soutěže mezi Washingtonem a Pekingem nelze přehlížet. Tento kontext hospodářské soutěže staví Tchaj-wan do čela této technologické konkurence mezi oběma mocnostmi. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | V této souvislosti je cílem navrhovaného nařízení společně vytvořit nejmodernější evropský čipový ekosystém, a to včetně výroby. Mění současné návrhy s cílem navázat na silné stránky Evropy a zabývat se dosud nevyřešenými slabými stránkami, vytvořit fungující ekosystém polovodičů a odolný dodavatelský řetězec, přičemž současně stanovuje opatření pro přípravu na budoucí narušení dodavatelského řetězce, jejich předvídaní a reakci na ně. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Návrh nařízení Rady, kterým se mění nařízení Rady (EU) 2021/2085, kterým se zřizují společné podniky v rámci programu Horizont Evropa (dále jen „návrh“), doplňuje návrh aktu o čipech. Jedním z cílů navrhovaného aktu o čipech je vytvořit iniciativu Čipy pro Evropu za účelem podpory rozsáhlého budování kapacit. Akce v rámci iniciativy Čipy pro Evropu budou prováděny především prostřednictvím společného podniku pro čipy, tj. pozměněného a přejmenovaného stávajícího společného podniku pro klíčové digitální technologie. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Iniciativa Čipy pro Evropu bude podpořena z rozpočtu EU částkou ve výši až 3,3 miliardy EUR, včetně 1,65 miliardy EUR prostřednictvím programu Horizont Evropa a 1,65 miliardy EUR prostřednictvím programu Digitální Evropa. Z této celkové částky bude 2,875 miliardy eur využito prostřednictvím společného podniku pro čipy. |
| --- | --- |

2.6

3.   Obecné připomínky

3.1   Lidský kapitál

| 3.1.1 | EHSV konstatuje, že cílem není soběstačnost – ta není dosažitelná, neboť vzájemné závislosti v dodavatelských řetězcích se třetími zeměmi zůstávají významné, nýbrž urychlení procesu dosažení strategické autonomie a technologické svrchovanosti a reforma globálního rámce pro hospodářskou soutěž pomocí posílení společné průmyslové politiky v EU. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | EHSV souhlasí se strategickým cílem posílit evropský ekosystém polovodičů a s myšlenkou, že Evropa potřebuje přilákat investice, aby mohla navrhovat a vyrábět nejpokročilejší čipy, domnívá se však, že tohoto posílení bychom dosáhli snáze, pokud bychom motivovali evropské výzkumníky, inženýry a kvalifikované pracovníky, aby zůstali v Evropě, a to mimo jiné prostřednictvím finančních pobídek a konkurenceschopných kariérních příležitostí v porovnání s nabídkou v Asii nebo USA. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | Jedním z cílů balíčku týkajícího se aktu o čipech je podpora rozsáhlého budování kapacit prostřednictvím investic do přeshraničního výzkumu, které mají umožnit rozvoj špičkových technologií polovodičů nové generace, přičemž současně se bude klást důraz na začínající podniky a rychle se rozvíjející podniky. |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4 | Návrh se zaměřuje na podporu investic do přeshraničních a otevřeně přístupných výzkumných, vývojových a inovačních infrastruktur zřízených v Evropské unii. EHSV konstatuje, že v zájmu dosažení těchto cílů musí mít EU možnost spoléhat se na lidský kapitál, na výzkumné pracovníky, protože jedině oni mohou rozvinout potenciál EU v oblasti inovací. EHSV by rád věděl, pomocí jakých konkrétních opatření se snažíme předcházet motivaci našich výzkumných pracovníků emigrovat mimo EU a zaručit jejich aktivní úlohu v plánované síti kompetenčních center v celé Evropě? |
| --- | --- |

3.1.4

| 3.1.5 | Výzkumní pracovníci a mladí inženýři se obvykle domnívají, že platové ohodnocení a kariérní postup jsou lepší v zemích mimo EU. V tomto ohledu EHSV žádá Komisi, aby předložila statistiky na toto téma, které by umožnily posoudit tendence týkající se odlivu mozků do ostatních výzkumných a kompetenčních center. Další zdroje pro daný projekt by mohl přilákat program, který by urychlil postupy uznávání zahraničních odborníků. Bez výzkumných pracovníků, inženýrů a kvalifikovaných pracovníků ochotných pracovat a zůstat v EU budou cíle návrhu postrádat smysl. |
| --- | --- |

3.1.5

3.2   Posouzení dopadů

| 3.2.1 | Vzhledem k naléhavé potřebě jednat nebylo provedeno žádné posouzení dopadů a nebyla naplánována žádná veřejná online konzultace. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Naléhavost nelze popřít. Od konce roku 2020 výrobci čelí nedostatku součástek, zejména polovodičů. Za tímto nedostatkem stojí řada kumulativních faktorů:






  — | omezení volného pohybu osob v souvislosti se zdravotní krizí COVID-19, která pozastavila výrobu a způsobila zpoždění dodávek, |
| --- | --- | --- |

3.2.2

—

omezení volného pohybu osob v souvislosti se zdravotní krizí COVID-19, která pozastavila výrobu a způsobila zpoždění dodávek,

| — | klimatické podmínky: obzvláště závažná sucha na Tchaj-wanu měla dopad na výrobu polovodičů, která vyžaduje velké množství vody, |
| --- | --- |

—

klimatické podmínky: obzvláště závažná sucha na Tchaj-wanu měla dopad na výrobu polovodičů, která vyžaduje velké množství vody,

| — | zvýšená poptávka po elektronických zařízeních (počítače atd.), |
| --- | --- |

—

zvýšená poptávka po elektronických zařízeních (počítače atd.),

| — | nárůst elektromobilů, |
| --- | --- |

—

nárůst elektromobilů,

| — | rostoucí zájem o těžbu kryptoměn vyžadující grafické procesory, jejichž součástí jsou polovodiče, |
| --- | --- |

—

rostoucí zájem o těžbu kryptoměn vyžadující grafické procesory, jejichž součástí jsou polovodiče,

| — | zavádění sítě 5G, která vyžaduje polovodiče v periferních zařízeních, |
| --- | --- |

—

zavádění sítě 5G, která vyžaduje polovodiče v periferních zařízeních,

| — | automatizace závodů jako součást projektů Průmyslu 4.0, při níž se také využívají polovodiče. |
| --- | --- |

—

automatizace závodů jako součást projektů Průmyslu 4.0, při níž se také využívají polovodiče.

| 3.2.3 | EHSV se domnívá, že naléhavost není jediným problémem. Problémem je, že 70 % polovodičů vyrábí firmy TSMC a Samsung Electronics. Pokud čelí vysoké poptávce, musí upřednostnit určité zákazníky, a výstavba nového výrobního závodu trvá dva až tři roky (1). |
| --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | EHSV by při této příležitosti rád vyjádřil určité obavy nad zjištěním, že v návrhu chybí posouzení dopadů. V dubnu 2021 Evropská komise zahájila svůj program zlepšování právní úpravy s cílem postupovat „společně v zájmu lepší tvorby právních předpisů“ (2). Tento program zavádí zásadu „jeden přijmout – jeden zrušit“, která se stane hlavní osou politiky EU počínaje rokem 2022. |
| --- | --- |

3.2.4

| 3.2.5 | EHSV chápe, že vypracování odborného posouzení dopadů standardní délky by s ohledem na naléhavost situace trvalo příliš dlouho a v praxi by bylo zbytečné, domnívá se však, že Komise měla alespoň poskytnout inteligentní matrici pro dynamickou simulaci s cílem pomoci spolunormotvůrcům a občanské společnosti předvídat možný dopad návrhu. |
| --- | --- |

3.2.5

| 3.2.6 | Skutečnost, že posouzení dopadů chybí, ztěžuje pro EHSV možnost utvořit si vlastní názor na odůvodnění či metodiku, které Komise použila pro stanovení rozpočtu přiděleného na společný podnik pro čipy. Ani legislativní finanční výkaz připojený k aktu o čipech nepostačí. Občanská společnost potřebuje mít přesné a konkrétní informace o tom, odkud pochází finanční prostředky a na co budou použity. |
| --- | --- |

3.2.6

3.3   Duševní vlastnictví

| 3.3.1 | Duševní vlastnictví je nebezpečně přetížený pojem. V nejobecnějším smyslu znamená jakékoli znalosti, které někdo vlastní. Příkladem je patent. Patent uznává vlastnictví určitých znalostí a poskytuje pro ně podmínky ochrany. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | V odvětví polovodičů je tento pojem nicméně chápán jako jednotka návrhu nebo ověřování, která je jako polotovar k dispozici pro udělení licence. Duševní vlastnictví polovodičů (angl. semiconductor IP, SIP) a duševní vlastnictví vzoru (design IP, DIP) je obecně totéž a často se uvádí jako duševní vlastnictví (IP), bloky duševního vlastnictví (IP blocks) nebo jádra duševního vlastnictví (IP cores). Jde o určitý návrh, například procesor, který prošel zkouškami a může být zahrnut do návrhu někoho jiného. |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | V praxi úsilí, které je z právního hlediska a z hlediska řízení vyžadováno za účelem vyjednání licencí, rovněž často přesahuje přínosy plynoucí z licence duševního vlastnictví návrhu. Podniky v oblasti polovodičů tedy často využívají své duševní vlastnictví v podobě patentů. Rozsáhlá portfolia patentů lze využít jak k omezení konkurence, tak ke zlepšení svého postavení v hospodářské soutěži prostřednictvím křížových licencí. |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | Důvodová zpráva návrhu zmiňuje uživatelské komunity s (...) duševním vlastnictvím, uvádí zmínku o uživatelích duševního vlastnictví, mlčí však ohledně držitelů práv duševního vlastnictví. Poté konstatuje, že „kompetenční centra usnadní otevřený, transparentní a nediskriminační přístup k infrastruktuře pro navrhování a k pilotním linkám a jejich účinné využívání“. |
| --- | --- |

3.3.4

| 3.3.5 | EHSV si tedy klade otázku, zda „nediskriminační přístup“ odkazuje na udělování licencí k patentům SEP za rovných, přiměřených a nediskriminačních podmínek (FRAND). Pokud je tomu tak, návrh by měl zaručit vyvážený a pragmatický přístup k udělování licencí za rovných, přiměřených a nediskriminačních podmínek, který se zaměří na zvýšenou transparentnost a nalezení kompromisu, jenž bude náležitě kompenzovat inovátory z EU a současně naplní potřeby provádějících subjektů a uživatelů a umožní i rozvoj inovací. |
| --- | --- |

3.3.5

| 3.3.6 | V neposlední řadě se EHSV domnívá, že duševní vlastnictví je pro dosažení cílů návrhu natolik klíčovým prvkem, že by mělo být výslovně zmíněno v ustanoveních návrhu a nikoli jen v důvodové zprávě, která nemá právně závazný účinek. |
| --- | --- |

3.3.6

V Bruselu dne 15. června 2022.

Předsedkyně Evropského hospodářského a sociálního výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Journal du Net. 2/11/2021.

1

(2)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů, Zlepšování právní úpravy: společně v zájmu lepší tvorby právních předpisů, COM(2021) 219 final.

2

Zlepšování právní úpravy: společně v zájmu lepší tvorby právních předpisů

---

| 23.9.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 365/44 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 365/44

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o fluorovaných skleníkových plynech, o změně směrnice (EU) 2019/1937 a o zrušení nařízení (EU) č. 517/2014

(COM(2022) 150 final – 2022/0099 (COD))

(2022/C 365/08)

| Zpravodaj: | Kęstutis KUPŠYS |
| --- | --- |

Zpravodaj:

Kęstutis KUPŠYS

| Žádost o vypracování stanoviska | Evropský parlament, 5. 5. 2022
  Rada, 10/05/2022 |
| --- | --- |
| Právní základ | čl. 192 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Odpovědná sekce | Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí |
| Přijato v sekci | 31. 5. 2022 |
| Přijato na plenárním zasedání | 15. 6. 2022 |
| Plenární zasedání č. | 570 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 140/1/6 |

Žádost o vypracování stanoviska

Evropský parlament, 5. 5. 2022

Rada, 10/05/2022

Právní základ

čl. 192 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie

Odpovědná sekce

Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí

Přijato v sekci

31. 5. 2022

Přijato na plenárním zasedání

15. 6. 2022

Plenární zasedání č.

570

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

140/1/6

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | Revize nařízení o F-plynech (nařízení (EU) č. 517/2014) (1), kterou Komise předložila dne 5. dubna 2022 (2), je krokem správným směrem. EHSV vidí prostor pro ještě ambicióznější přístup, aby se zajistilo, že evropské podniky a domácnosti nebudou po nadcházející dekády zatíženy zařízeními poškozujícími klima, a aby si EU v celosvětovém měřítku udržela přední postavení, pokud jde o opatření v oblasti klimatu, tím, že přijme řešení založená na zelených technologiích, která jsou ve své třídě nejlepší. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Řada částečně fluorovaných uhlovodíků (HFC) má značný potenciál globálního oteplování. Zlepšení stávajícího návrhu Komise proto představuje další příležitost, jak významně snížit přímé dopady na klima tím, že se zamezí zavádění HFC s vysokým potenciálem globálního oteplování a přejde se rovnou na alternativy, které neobsahují F-plyny a u nichž je potenciál globálního oteplování nízký. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Pro tepelná čerpadla, pokojová klimatizační zařízení, chladiče a chladicí přístroje jsou k dispozici alternativní přírodní chladiva s nízkým potenciálem globálního oteplování. EHSV je v souvislosti s těmito přístroji pro to, aby byla po roce 2030 zakázána všechna chladiva s potenciálem globálního oteplování > 5. Výbor zastává názor, že odvětvový zákaz vysílá jasný signál trhu, lze jej po administrativní stránce snadno provést a hrozí u něj nízké riziko obcházení. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Výbor důrazně doporučuje kombinovat cíle plánu RePowerEU (3) s postupným ukončením používání F-plynů, přičemž cílem by mělo být, aby chladivo mělo co nejnižší možný potenciál globálního oteplování, zejména u tepelných čerpadel. EHSV je přesvědčen, že obavy z překážek na trhu v tomto odvětví jsou nepodložené s ohledem na zvýšenou výrobní kapacitu odvětví, která bude většinou založena na přírodních chladivech. EU má jasnou příležitost učinit z tohoto přístupu ukázkový příklad stanovování celosvětových zelených standardů. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Mělo se za to, že systém kvót bude odrazovat od používání plynů s vysokým potenciálem globálního oteplování, avšak přispění tohoto systému ke změně trhu není dostatečné. Je zjevné, že se rozmohl nezákonný obchod s těmito plyny, který uspokojuje přetrvávající poptávku na trhu. Výbor vyzývá k vytvoření mechanismu, který zvýší příjmy z prodeje kvót. Tyto příjmy lze vyčlenit na podporu celních kontrol na úrovni členských států, na pomoc se zaváděním alternativ s nízkým potenciálem globálního oteplování a na poskytnutí dostatečné odborné přípravy pracovníkům provádějícím instalace dotčených zařízení. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Je důležité zabývat se potřebami v oblasti odborné přípravy zaměřené na alternativy HFC. Pro prosazování přírodních chladiv s nízkým potenciálem globálního oteplování mají zásadní význam dovední technici, ale také systémy kvalifikace, certifikace a registrace. |
| --- | --- |

1.6

2.   Obecné připomínky

Úvod

| 2.1 | Fluorované plyny patří mezi zásadní skleníkové plyny. Emise HFC by mohly, pokud by neexistovala žádná právní úprava, vést ke zvýšení průměrné celosvětové teploty do roku 2100 o 0,35–0,5 oC. Pokud vzniku těchto emisí předejdeme, bude to mít značný vliv na omezení globálního oteplování. Vzhledem ke krátké lhůtě (do roku 2050) by snížení emisí HFC bylo neuvěřitelně účinným krokem v boji proti klimatické krizi. (4) |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Řada částečně fluorovaných uhlovodíků (HFC) má vysoký potenciál globálního oteplování. Nejsilnějším známým HFC je trifluormethan (HFC-23) s potenciálem globálního oteplování 14 600. Jediný kilogram HFC-23 ohřeje planetu stejně jako téměř 15 tun CO2. Koncentrace HFC-23 v atmosféře se zvyšují znepokojivým tempem: z 21 ppt (5) v roce 2008 na dnešních rekordních 35 ppt. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Další podobný plyn – fluorid sírový (SF6), běžně používaný jako izolační plyn ve spínacích zařízeních – se považuje za nejvíce škodlivý F-plyn, protože má potenciál globálního oteplování 25 200. Běžný přístroj na vytápění a chlazení, který se prodává domácnostem v EU v roce 2022, může obsahovat F-plyny s potenciálem globálního oteplování vyšším než 700, což znamená, že asi 0,5 kg chladicí látky obsažené v daném zařízení má stejnou stopu jako 0,35 tuny CO2. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Celkově jsou F-plyny odpovědné za asi 2,5 % všech emisí skleníkových plynů EU. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Látky poškozující ozonovou vrstvu jednak poškozují ozonovou vrstvu, jednak oteplují klima. Některé byly nahrazeny HFC, které sice nepřispívají k poškozování ozonové vrstvy, ale stále přispívají k oteplování klimatu. EHSV přijal příslušné stanovisko (6) k regulaci látek poškozujících ozonovou vrstvu (7). |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Cílem nařízení o F-plynech je snížit emise těchto plynů mimo jiné prostřednictvím postupného ukončení používání HFC v EU. Postupné ukončení používání HFC se rovněž provádí v celosvětovém měřítku na základě Montrealského protokolu. Obě nařízení – o látkách poškozujících ozonovou vrstvu a o F-plynech – musí společně zajistit, aby Unie dostála povinnostem, jež pro ni z tohoto protokolu vyplývají. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Cílem současného nařízení o F-plynech je snížit do roku 2030 emise těchto plynů v EU o dvě třetiny oproti úrovním roku 2014. Jak poukázala Komise, nový návrh přispěje v souladu s právním rámcem pro klima ke snížení emisí do roku 2030 alespoň o 55 % a k dosažení klimatické neutrality Evropy do roku 2050, a to zejména prostřednictvím politických iniciativ, kterými jsou:






  — | zvýšení úrovně ambicí, |
| --- | --- | --- |

2.7

—

zvýšení úrovně ambicí,

| — | zlepšení prosazování a provádění, |
| --- | --- |

—

zlepšení prosazování a provádění,

| — | komplexnější monitorování, |
| --- | --- |

—

komplexnější monitorování,

| — | zajištění souladu s Montrealským protokolem. |
| --- | --- |

—

zajištění souladu s Montrealským protokolem.

F-plyny v kontextu Zelené dohody pro Evropu

| 2.8 | Návrh o F-plynech stanoví ambiciózní postupné ukončování používání HFC a obsahuje řadu nových zákazů týkajících výrobků a zařízení na trhu. To znamená, že zařízení a výrobky s F-plyny s vysokým potenciálem globálního oteplování z trhu postupně zmizí. Výbor je však přesvědčen, že je mimořádně důležité prosazovat přechod přímo na řešení bez F-plynů, která mají nejnižší potenciál globálního oteplování, a vyhnout se přechodným řešením. Trhy EU ukazují, že tato cesta je schůdná, a EU by měla jít příkladem. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Je stěžejní zvýšit laťku s cílem zajistit, aby evropské podniky a domácnosti nebyly po nadcházející dekády zatíženy zařízeními poškozujícími klima. Je také důležité, aby si EU v celosvětovém měřítku udržela přední postavení, pokud jde o opatření v oblasti klimatu, tím, že ve všech oblastech, v nichž se používají F-plyny, přijme řešení založená na zelených technologiích, která jsou ve své třídě nejlepší. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Postupné ukončení používání HFC je nákladově vysoce efektivní způsob, jak přispět k plnění klimatických cílů. Podle závěrečné hodnoticí zprávy z března 2022 (8) činily náklady na snižování emisí průměrně asi 6 EUR za tunu ekvivalentu CO2. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Tepelná čerpadla, pokojová klimatizační zařízení, chladiče a chladicí přístroje patří mezi zařízení a systémy, pro které jsou k dispozici alternativy s chladivy s nízkým potenciálem globálního oteplování a přírodními chladivy. EHSV je pro to, aby chladiva založená na F-plynech byla po roce 2030 v těchto přístrojích zakázána stanovením limitu potenciálu globálního oteplování ve výši 5. Výbor zastává názor, že odvětvové zákazy vysílají jasný signál trhu, lze je po administrativní stránce snadno provést a hrozí u nich nízké riziko obcházení. V případech, kde se HFC považují za technicky nezbytné, by mohly být uděleny výjimky ad hoc, a to na základě ustanovení čl. 16 odst. 4. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Pro některá použití jsou již na trhu náhrady HFC, včetně propanu (potenciál globálního oteplování 0,02) a amoniaku (potenciál globálního oteplování 0). Výbor vybízí k navýšení výdajů na výzkum s cílem tato řešení s nulovým potenciálem globálního oteplování využít. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | Jedinou udržitelnou politikou pro EU by byl přístup založený na „zeleném ochlazování“ (green cooling), který kombinuje přírodní chladiva s mimořádně nízkým potenciálem globálního oteplování (< 5) a energeticky účinné přístroje. Jakékoliv směsi s F-plyny, i kdyby měly nízký potenciál globálního oteplování, přinášejí výzvy spojené s provozem, zejména pokud jde o recyklaci a regeneraci, a významně ztěžují údržbu a servisní služby. Jejich používání je tudíž třeba se vyhýbat. |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | Stávající topné a chladicí systémy vyžadují servisní služby a údržbu, při které jsou zapotřebí současné HFC. Akční plán REPowerEU, v jehož rámci byl stanoven cíl zavést v Evropě do roku 2030 30 milionů tepelných čerpadel, vyvolal mezi zúčastněnými stranami oprávněné obavy. (9) Podle zástupců průmyslu by navrhovaná nová ustanovení v rámci nařízení o F-plynech případně mohla zpomalit tolik potřebné zavádění tepelných čerpadel v Evropě. |
| --- | --- |

2.14

| 2.15 | Výbor zastává názor, že včasný zákaz HFC u nových tepelných čerpadel zajistí, že zavádění tepelných čerpadel nebude ohroženo nedostatečnými dodávkami HFC pro provádění servisních služeb u stávajících zařízení. Tím se pomůže předejít závislosti na velkých objemech skladových zásob HFC. Skladové zásoby HFC vyžadují opatření v oblasti správy a zneškodňování: pokud nejsou dostatečná, budou mít úniky HFC ze zařízení, jež dosáhla konce životnosti, ničivý dopad na klima. |
| --- | --- |

2.15

| 2.16 | Tržní zásoby HFC s vysokým potenciálem globálního oteplování jsou mimořádně nebezpečné: chladiva s vysokým potenciálem globálního oteplování se běžně používají pro údržbu stávajících zařízení, aby se pravidelně kompenzovaly nepřetržité emise (míra úniku těchto plynů může činit až 15–20 % ročně), čemuž lze díky technologickému pokroku předejít. |
| --- | --- |

2.16

| 2.17 | Výbor proto důrazně vybízí ke kombinování cílů plánu RePowerEU s postupným ukončením používání F-plynů, přičemž cílem by mělo být, aby chladivo mělo co nejnižší možný potenciál globálního oteplování. Chceme-li počty tepelných čerpadel zasadit do kontextu (30 milionů kusů zaváděných postupně během sedmi let), lze použít celosvětové údaje z posouzení provedeného Mezinárodní energetickou agenturou (IEA): v roce 2020 bylo k vytápění používáno téměř 180 milionů tepelných čerpadel, zatímco celkový počet se za posledních pět let na celém světě zvyšoval o téměř 10 % ročně. Ve scénáři, podle nějž by do roku 2050 mělo být dosaženo nulových čistých emisí a který vypracovala agentura IEA, má počet tepelných čerpadel nainstalovaných do roku 2030 činit 600 milionů kusů. Podíl EU na tomto zavádění je plně v souladu s podílem domácností v celosvětovém měřítku. |
| --- | --- |

2.17

| 2.18 | EHSV je přesvědčen, že obavy z překážek na trhu v tomto odvětví jsou neodůvodněné, protože navrhovaná trajektorie zavádění tepelných čerpadel v Evropě je většinou v souladu s rozšiřováním výrobní kapacity odvětví, která bude stavět na chladivech s mimořádně nízkým potenciálem globálního oteplování (zejména na přírodních chladivech). EU má jasnou příležitost učinit z tohoto přístupu ukázkový příklad stanovování celosvětových zelených standardů. |
| --- | --- |

2.18

| 2.19 | S ohledem na výše uvedené faktory EHSV doporučuje následující kroky k posílení návrhu revize nařízení o F-plynech:






  — | další zpřísnění postupného ukončení používání HFC, aby se zajistil soulad se scénářem zvýšení teploty o 1,5 oC podle Pařížské dohody, |
| --- | --- | --- |

2.19

—

další zpřísnění postupného ukončení používání HFC, aby se zajistil soulad se scénářem zvýšení teploty o 1,5 oC podle Pařížské dohody,

| — | zákaz používání HFC-404A (s potenciálem globálního oteplování 4 728) a dalších HFC s vysokým potenciálem globálního oteplování, |
| --- | --- |

—

zákaz používání HFC-404A (s potenciálem globálního oteplování 4 728) a dalších HFC s vysokým potenciálem globálního oteplování,

| — | snížení odvětvových limitů potenciálu globálního oteplování ve výši 150 na nejnižší možný potenciál globálního oteplování pro každou jednotlivou technologii, |
| --- | --- |

—

snížení odvětvových limitů potenciálu globálního oteplování ve výši 150 na nejnižší možný potenciál globálního oteplování pro každou jednotlivou technologii,

| — | podpora režimů pobídek a zadávání veřejných zakázek pro alternativy neobsahující F-plyny, |
| --- | --- |

—

podpora režimů pobídek a zadávání veřejných zakázek pro alternativy neobsahující F-plyny,

| — | podpora členských států v jejich úsilí o vytváření pobídek pro zelenější řešení s velmi nízkým potenciálem globálního oteplování (a pokud možno bez F-plynů). |
| --- | --- |

—

podpora členských států v jejich úsilí o vytváření pobídek pro zelenější řešení s velmi nízkým potenciálem globálního oteplování (a pokud možno bez F-plynů).

Environmentální aspekty

| 2.20 | Při přechodu na přírodní chladiva s mimořádně nízkým potenciálem globálního oteplování nebo na HFC s nízkým potenciálem globálního oteplování je třeba zabránit přechodu na látky, jako jsou hydrofluoralkeny, a to kvůli produktům jejich rozkladu, jako je škodlivá kyselina trifluoroctová (TFA). TFA a jiné polyfluorované a perfluorované alkylové látky (PFAS) mají přezdívku „věčné chemikálie“, protože je nelze odstranit z životního prostředí (10). Na základě zásady předběžné opatrnosti je třeba jasné propojení s opatřeními navrhovanými Komisí v jejím „akčním plánu pro nulové znečištění“ (11). |
| --- | --- |

2.20

| 2.21 | Díky postupnému ukončení používání HFC by měla být věnována náležitá pozornost látkám, kterými budou HFC nahrazeny. EHSV požaduje, aby nebyly tolerovány nové náhrady F-plynů, které problém spočívající ve vysokém potenciálu globálního oteplování jednoduše přemění v jiné environmentální problémy. Místo toho Výbor vyzývá k převzetí odpovědnosti za nasměrování přechodu k přírodním alternativám F-plynů, které budou skutečně šetrné ke klimatu a životnímu prostředí. Odkázat na postup podle evropského nařízení REACH nestačí, protože tento postup zaostává a nezakáže nebezpečné náhrady F-plynů včas. |
| --- | --- |

2.21

Nezákonný obchod

| 2.22 | Nezákonný obchod s HFC představuje v EU velký problém. Ačkoliv je obtížné jej vyčíslit, je zjevné, že k nezákonnému obchodu s HFC dochází ve značné míře. Z různých analýz vyplývá, že nelegální dovoz odpovídal až jedné třetině legálního trhu EU (12). |
| --- | --- |

2.22

| 2.23 | Mělo se za to, že systém kvót bude odrazovat od používání plynů s vysokým potenciálem globálního oteplování, avšak přispění tohoto systému ke změně trhu není dostatečné. Je zjevné, že se rozmohl nezákonný obchod s těmito plyny, který pokrývá přetrvávající poptávku na trhu. Tato dynamika posiluje argument EHSV pro přímý zákaz plynů s vysokým potenciálem globálního oteplování. |
| --- | --- |

2.23

| 2.24 | Nezákonný obchod s HFC není bohužel v návrhu dostatečně zohledněn. EHSV vyzývá k transparentnosti a zajištění plné sledovatelnosti HFC v rámci celého dodavatelského řetězce. Byla navržena řešení založená na označení formou QR kódu a Výbor to považuje za nákladově efektivní způsob, jak se s tímto problémem vypořádat. |
| --- | --- |

2.24

| 2.25 | EHSV je přesvědčen, že by rovněž měly být dále posíleny kontroly dodávek HFC v oblasti elektronického obchodu. Výbor vyzývá buď k zákazu prodeje F-plynů na on-line tržištích, nebo k zavedení povinné certifikace podniků prodávajících F-plyny on-line ve velkém objemu. |
| --- | --- |

2.25

| 2.26 | Měla by být zachována přísná kontrola všech dovozů a vývozů HFC, včetně plynů pro účely, na něž se nevztahuje postupné ukončování používání (např. vstupní suroviny, zneškodnění, zpětný vývoz nebo jiná vyňatá použití). Podniky by měly mít platnou registraci na portálu fluorovaných skleníkových plynů, aby se zabránilo tomu, že se pomocí případů, u nichž platí výjimka, bude napomáhat nezákonnému obchodu. Výbor varuje, že seznam výjimek v čl. 20 odst. 4 vytváří mezeru v systému udělování licencí, na kterou se nelegální obchodníci jistě zaměří. |
| --- | --- |

2.26

| 2.27 | V zájmu zvýšení účinnosti opatření vnitrostátních celních orgánů Výbor žádá, aby byly vydány pokyny pro nakládání se zabavenými produkty, kontejnery a zařízením, které byly nelegálně importovány do EU, a aby byly členským státům přiděleny finanční prostředky na jejich zneškodnění, pokud se pro tuto možnost členské státy rozhodnou. |
| --- | --- |

2.27

| 2.28 | Boj proti nezákonnému obchodu a nakládání s F-plyny by měly být přizpůsoben návrhům obsaženým ve směrnici o trestněprávní ochraně životního prostředí (13), jejímž cílem je účinněji chránit životní prostředí uložením povinnosti členským státům, aby přijímaly trestněprávní opatření, a podporou přeshraniční spolupráce (14). |
| --- | --- |

2.28

Kvóty a vyčlenění zdrojů

| 2.29 | Kvóty na dovoz HFC na trh EU získaly tisíce nových účastníků. Mnozí z nich nemají přístup k infrastruktuře v EU, aby mohli plnit požadavky nařízení na znovuzískávání, recyklaci a regeneraci HFC, které dovážejí. |
| --- | --- |

2.29

| 2.30 | EHSV sice vítá nové podmínky registrace a přijímání přidělených kvót, je si však vědom potenciálu navýšení poplatku za přidělení, pokud jde o to, aby byly lépe zohledněny reálné ceny uhlíku. |
| --- | --- |

2.30

| 2.31 | Je zjevné, že kvótový poplatek ve výši 3 EUR za tunu ekvivalentu CO2 je příliš nízký a nemůže generovat dostatečné příjmy a odrazovat od využívání HFC za účelem rychlejšího tempa přijímání přírodních chladiv. |
| --- | --- |

2.31

| 2.32 | EHSV rovněž vyzývá k přehodnocení využívání finančních zdrojů vybraných z prodeje kvót. |
| --- | --- |

2.32

| 2.33 | Výbor věří, že by tyto příjmy měly být vyčleněny na přímé použití pro tyto účely:






  — | podpořit výzkum alternativ s nízkým potenciálem globálního oteplování, zejména přírodních chladiv, |
| --- | --- | --- |

2.33

—

podpořit výzkum alternativ s nízkým potenciálem globálního oteplování, zejména přírodních chladiv,

| — | podporovat orgány členských států v oblasti dozoru nad trhem, |
| --- | --- |

—

podporovat orgány členských států v oblasti dozoru nad trhem,

| — | rozvíjet dovednosti a zvyšovat povědomí, včetně osvětových kampaní pro konečné spotřebitele, |
| --- | --- |

—

rozvíjet dovednosti a zvyšovat povědomí, včetně osvětových kampaní pro konečné spotřebitele,

| — | podporovat jak mimořádnou, tak střednědobou odbornou přípravu stávajících i budoucích pracovníků. |
| --- | --- |

—

podporovat jak mimořádnou, tak střednědobou odbornou přípravu stávajících i budoucích pracovníků.

Odborná příprava

| 2.34 | Je důležité zabývat se potřebami v oblasti odborné přípravy zaměřené na alternativy HFC. Pro prosazování přírodních chladiv s nízkým potenciálem globálního oteplování mají zásadní význam dovední technici, ale také systémy kvalifikace, certifikace a registrace. Certifikace je nezbytná pro i alternativy F-plynů, a nejen pro F-plyny jako takové. EHSV požaduje stanovení povinné kompetence týkající se složky přírodních chladiv v rámci certifikačních programů. |
| --- | --- |

2.34

| 2.35 | Odborná příprava a certifikace podléhají zásadě subsidiarity a je třeba je začlenit do stávajících vnitrostátních systémů. Podle návrhu mají členské státy jeden rok na aktualizaci svých programů tak, aby zahrnovaly alternativy. Některé tržní subjekty se obávají, že jde o poměrně krátkou lhůtu. Načasování je sice důležité, totéž však platí i pro nutnost stanovit jasné cíle. EHSV doporučuje stanovit ve vnitrostátních plánech povinnosti s jasnými klíčovými ukazateli výkonnosti, např. vyškolení 50 % pracovníků provádějících instalaci do roku 2025. |
| --- | --- |

2.35

Celosvětový dosah

| 2.36 | Pokud jde o soulad s Montrealským protokolem, je třeba vzít v potaz skutečnost, že v relativně blízké budoucnosti bude třeba posílit kigalskou změnu, aby byly splněny globální cíle spočívající v dosažení nulových čistých emisí. |
| --- | --- |

2.36

| 2.37 | V tomto kontextu vysílá EU v souvislosti s Montrealským protokolem důležité signály v celosvětovém měřítku. Návrh nového evropského nařízení o F-plynech všichni globální aktéři bedlivě sledují. Přijetí kigalské změny bylo dobrým prvním krokem správným směrem, je však třeba přijmout dřívější a ambicióznější opatření týkající se postupného ukončení používání HFC. EU by měla účinněji využívat svůj celosvětový vliv prostřednictvím tzv. „bruselského efektu“. |
| --- | --- |

2.37

| 2.38 | Proto se EHSV domnívá, že je naléhavě zapotřebí zahájit diskuse v rámci Montrealského protokolu s cílem urychlit pokrok dosahovaný v souvislosti s kigalskou změnou, přičemž ambiciózní návrhy revize nařízení o F-plynech na úrovni EU poslouží jako dobrý příklad, který je v souladu se scénářem oteplení o 1,5 oC podle Pařížské dohody. |
| --- | --- |

2.38

Transparentnost a začleňování

| 2.39 | Navzdory skutečnosti, že debaty o F-plynech mají zásadní význam pro několik klíčových hodnotových řetězců, zůstává diskuse o této politice omezena na odborné kruhy. Je třeba vynaložit úsilí o rozšíření této diskuse na všechny zúčastněné strany a zajistit, aby v ní měla široké zastoupení občanská společnost. Nové nařízení o F-plynech by mělo stanovit vytvoření konzultačního fóra, které se bude konat na úrovni EU a v každém členském státě nejméně dvakrát ročně. |
| --- | --- |

2.39

V Bruselu dne 15. června 2022.

Předsedkyně Evropského hospodářského a sociálního výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 517/2014 ze dne 16. dubna 2014 o fluorovaných skleníkových plynech a o zrušení nařízení (ES) č. 842/2006 (Úř. věst. L 150, 20.5.2014, s. 195).

1

(2)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/CS/TXT/?uri=COM:2022:150:FIN

2

(3)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/CS/TXT/?uri=COM:2022:108:FIN.

3

(4)  https://acp.copernicus.org/articles/13/6083/2013/acp-13-6083-2013.pdf.

4

(5)  Zkratkou „ppt“ se zde rozumí „částice na jeden bilion“ (parts-per-trillion). Údaje z programu Advanced Global Atmospheric Gases Experiment.

5

(6)  Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o látkách, které poškozují ozonovou vrstvu, a zrušení nařízení (ES) č. 1005/2009 (COM(2022) 151 final – 2022/100 (COD)) (viz strana 50 v tomto čísle Úředního věstníku).

6

(7)  Nařízení (ES) č. 1005/2009 o látkách, které poškozují ozonovou vrstvu (Úř. věst. L 286, 31.10.2009, s. 1).

7

(8)  Zpráva je dostupná na adrese: https://ec.europa.eu/clima/system/files/2022-04/f-gas_evaluation_report_en.pdf

8

(9)  https://www.coolingpost.com/world-news/f-gas-quota-cuts-will-hit-heat-pump-ambitions/

9

(10)  Viz https://www.umweltbundesamt.de/publikationen/persistent-degradation-products-of-halogenated

10

(11)  COM(2021) 400 final, Cesta ke zdravé planetě pro všechny – Akční plán EU: „Vstříc nulovému znečištění ovzduší, vod a půdy“.

11

(12)  Viz zpráva agentury EIA (2022) „Europe’s most chilling crime – the illegal trade in HFC refrigerant gases“ („Nejmrazivější zločin Evropy – nezákonný obchod s HFC, plyny používanými k chlazení“). K dispozici na adrese https://eia-international.org/report/europes-most-chilling-crime/. Odhad pro odvětví F-plynů je k dispozici na adrese https://www.fluorocarbons.org/wp-content/uploads/2020/09/EFCTC_Press-Release_EN-2.pdf

12

(13)  https://ec.europa.eu/info/files/proposal-directive-european-parliament-and-council-protection-environment-through-criminal-law-and-replacing-directive-2008-99-ec_cs

13

(14)  Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o trestněprávní ochraně životního prostředí a o nahrazení směrnice 2008/99/ES (COM(2021) 851 final – 2021/0422 (COD)) (Úř. věst. C 290, 29.7.2022, s. 143).

14

---

| 23.9.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 365/50 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 365/50

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o látkách, které poškozují ozonovou vrstvu, a zrušení nařízení (ES) č. 1005/2009

(COM(2022) 151 final – 2022/0100 (COD))

(2022/C 365/09)

| Zpravodaj: | Jacob PLAT |
| --- | --- |

Zpravodaj:

Jacob PLAT

| Žádost o vypracování stanoviska | Evropský parlament, 2. 5. 2022
  Rada Evropské unie, 10. 5. 2022 |
| --- | --- |
| Právní základ | čl. 192 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Odpovědná sekce | Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí |
| Přijato v sekci | 31. 5. 2022 |
| Přijato na plenárním zasedání | 15. 6. 2022 |
| Plenární zasedání č. | 570 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 123/0/2 |

Žádost o vypracování stanoviska

Evropský parlament, 2. 5. 2022

Rada Evropské unie, 10. 5. 2022

Právní základ

čl. 192 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie

Odpovědná sekce

Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí

Přijato v sekci

31. 5. 2022

Přijato na plenárním zasedání

15. 6. 2022

Plenární zasedání č.

570

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

123/0/2

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | EHSV vítá návrh na revizi nařízení (ES) č. 1005/2009 (1), díky němuž se výrazně snížily emise látek poškozujících ozonovou vrstvu. Tyto emise je však možné dále snižovat. Několik málo látek poškozujících ozonovou vrstvu, které jsou stále povoleny, se využívá při výrobě dalších chemických látek, jako protipožární látky se zvláštním využitím například na palubách letadel, a v laboratořích k analýze. Nyní zastaralé používání látek poškozujících ozonovou vrstvu jako nadouvadel v izolačních pěnách je však i v současnosti relevantní, protože mnohé z těchto pěn jsou stále přítomny v budovách. S blížícím se koncem jejich životnosti v následujících desetiletích budou odstraňovány, což by mohlo vést k emisím. Přizpůsobení nařízení tak, aby bylo více v souladu se Zelenou dohodou pro Evropu (2), a zlepšení jeho struktury jsou tedy dobré iniciativy. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EHSV schvaluje, že je toto nařízení v souladu s nařízením o F-plynech (nařízení (EU) č. 517/2014) (3). Je důležité, aby hlavní pravidla těchto nařízení byla vzájemně sladěna (např. pokud jde o celní kontroly, pravidla týkající se úniků a definice). |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EHSV na základě různých dostupných zpráv a provedených hodnocení konstatuje, že stávající nařízení ((ES) č. 1005/2009) plní předem stanovené cíle. Považuje však rovněž za nezbytné zvýšit úroveň ambicí, aby byly splněny cíle Zelené dohody pro Evropu a zároveň byla občanům poskytnuta maximální ochrana proti toxickým, rakovinotvorným látkám. EHSV proto souhlasí s opatřeními na další snížení emisí látek poškozujících ozonovou vrstvu uvedenými v návrhu. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Klíčovými prvky k dosažení dobrého výsledku jsou kvalitní monitorování a registrace. EHSV se vyslovuje pro co nejtransparentnější monitorovací systém, který bude moci být v případě potřeby rozšířen, například na nové látky poškozující ozonovou vrstvu, na něž se stávající nařízení nevztahuje. Cílem by měl být univerzální systém použitelný ve všech členských státech. Díky nynější průkopnické úloze EU by však rovněž mělo být snadné ho zavést jako registrační a monitorovací systém v zemích mimo EU. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EHSV rovněž požaduje, aby byl počet výjimek ze zákazů omezen na minimum a aby výjimky ze seznamu zakázaných látek byly možné pouze v mimořádných a nezbytných případech. Použití v rámci výjimky by měla být přísně kontrolována, aby se předešlo zneužití a tím zhoršení situace. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EHSV upozorňuje na nebezpečný a nevyřešený problém hromadění velkého množství látek poškozujících ozonovou vrstvu ve starých zařízeních a izolačních pěnách, přičemž žádná mezinárodní úmluva zároveň neupravuje správu nebo zneškodnění zdrojů látek poškozujících ozonovou vrstvu. Výbor vyzývá k urychlenému zavedení účinných právních předpisů v členských státech s cílem zabránit úniku látek poškozujících ozonovou vrstvu, aby se předešlo ohrožení atmosféry a životních podmínek obyvatel. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Správa látek poškozujících ozonovou vrstvu by měla být pokud možno součástí systému nakládání s odpady (pro kontrolu, sběr, znovuzískání a zpracování), kde již existují zastřešující politiky, právní předpisy a regulace pro konkrétní toky odpadů. Správa látek poškozujících ozonovou vrstvu přítomných v pěnách a správa dalších skladových zásob těchto látek je obrovskou výzvou, zejména pro rozvojové země. EU musí předvést proveditelná řešení a odpovídající právní rámec. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Vzhledem k přetrvávající vysoké míře výroby a používání látek poškozujících ozonovou vrstvu jako vstupní suroviny a k souvisejícím emisím, které mohou být podhodnocené, je EHSV znepokojen tím, že množstevní limity látek poškozujících ozonovou vrstvu pro použití jako vstupní suroviny nebyly vůbec zvažovány. Omezení výjimek pro použití jako vstupní suroviny v novém nařízení má řadu přínosů pro životní prostředí. Pozornost by měla být věnována alternativám šetrným k životnímu prostředí. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Prostřednictvím dodatečných požadavků na podávání zpráv by měla být posílena opatření, jejichž účelem je předcházet emisím částečně fluorovaných uhlovodíků (HFC) vznikajících jako vedlejší produkt v souvislosti s výrobou látek poškozujících ozonovou vrstvu. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Měla by být zavedena opatření ke snížení emisí nových látek poškozujících ozonovou vrstvu, včetně snížení úniků a požadavků na znovuzískání, recyklaci a regeneraci. |
| --- | --- |

1.10

2.   Souvislosti

| 2.1 | Montrealský protokol o látkách, které poškozují ozonovou vrstvu (4), je význačnou mnohostrannou environmentální dohodou, která upravuje výrobu a spotřebu téměř stovky syntetických chemických látek označovaných jako látky poškozující ozonovou vrstvu. Tyto chemické látky při uvolnění do atmosféry poškozují ve stratosféře ozonovou vrstvu, jež slouží jako ochranný štít Země chránící lidi a životní prostředí před škodlivou úrovní ultrafialového slunečního záření. Montrealský protokol, který byl přijat 15. září 1987, je dosud jedinou smlouvou OSN, kterou ratifikovaly všechny země naší planety – všech 198 členských států OSN. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Hlavním nástrojem zacíleným na látky poškozující ozonovou vrstvu je v EU nařízení (ES) č. 1005/2009 o látkách, které poškozují ozonovou vrstvu. Jeho obecným cílem je předcházet emisím látek poškozujících ozonovou vrstvu a zajistit soulad s Montrealským protokolem. Nařízení o látkách poškozujících ozonovou vrstvu bylo podrobeno hodnocení „REFIT“, které dospělo k závěru, že nařízení je celkově vhodné pro daný účel, ale mohlo by být lépe sladěno se Zelenou dohodou pro Evropu a jeho koncepce by mohla být poněkud vylepšena. V této souvislosti je účelem návrhu nahradit nařízení o látkách poškozujících ozonovou vrstvu a současně zachovat striktní úroveň regulace, zejména s cílem:






  1. | uvést opatření do souladu se Zelenou dohodou pro Evropu stanovením dalšího snížení emisí, které je proveditelné za přiměřených nákladů; |
| --- | --- | --- |

2.2

1.

uvést opatření do souladu se Zelenou dohodou pro Evropu stanovením dalšího snížení emisí, které je proveditelné za přiměřených nákladů;

| 2. | zajistit komplexnější sledování látek poškozujících ozonovou vrstvu včetně látek, které dosud nejsou regulovány; |
| --- | --- |

2.

zajistit komplexnější sledování látek poškozujících ozonovou vrstvu včetně látek, které dosud nejsou regulovány;

| 3. | zjednodušit a zefektivnit stávající pravidla za účelem snížení administrativních nákladů; |
| --- | --- |

3.

zjednodušit a zefektivnit stávající pravidla za účelem snížení administrativních nákladů;

| 4. | zlepšit jasnost a soudržnost s jinými pravidly. |
| --- | --- |

4.

zlepšit jasnost a soudržnost s jinými pravidly.

| 2.3 | Látky poškozující ozonovou vrstvu mají mnohonásobně vyšší potenciál globálního oteplování (5) než oxid uhličitý, proto je pro boj proti změně klimatu a pro ochranu zdraví a dobrých životních podmínek občanů EU nezbytné snížit jejich emise. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Na základě Montrealského protokolu bude postupně ukončena výroba a využívání látek poškozujících ozonovou vrstvu k emisním použitím. Pravidla EU týkající se látek poškozujících ozonovou vrstvu byla vždy ambicióznější než Montrealský protokol a používání látek poškozujících ozonovou vrstvu k emisním použitím zcela ukončila. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Vzhledem k tomu, že většina výroby látek poškozujících ozonovou vrstvu, jejich používání a obchodování s nimi je již zakázána, je hlavním účelem zabránit emisím látek poškozujících ozonovou vrstvu z použití ve výrobcích a zařízeních, které bylo dříve legální, a z jiných procesů, např. jako vstupních surovin, jež jsou vyjmuty z postupného ukončování používání podle Montrealského protokolu. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Návrh nařízení o látkách poškozujících ozonovou vrstvu úzce souvisí s návrhem týkajícím se F-plynů (NAT/847 (6)). V obou případech jde o skleníkové plyny, které přispívají ke globálnímu oteplování. Tato dvě nařízení musejí společně zajistit, aby Unie dodržovala své závazky podle Montrealského protokolu týkající se látek poškozujících ozonovou vrstvu a hydrochlorfluoruhlovodíků. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Cílem návrhu je pomocí opatření ke znovuzískání a zneškodnění látek poškozujících ozonovou vrstvu ze dvou druhů izolačních pěn zabránit do roku 2050 emisím ve výši 180 milionů tun ekvivalentu CO2 a 32 000 tun potenciálu poškozování ozonové vrstvy. |
| --- | --- |

2.7

3.   Obecné připomínky

| 3.1 | EHSV jednoznačně podporuje návrh Komise na změnu nařízení o látkách poškozujících ozonovou vrstvu s cílem dále snížit emise a vytvořit pobídky k využívání alternativ šetrných ke klimatu. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EHSV uznává, že některá opatření stávajícího nařízení zaměřená na předcházení protiprávním činnostem by mohla být účinnější, a proto vítá propojení systému licencí pro látky poškozující ozonovou vrstvu s jednotným portálem EU pro oblast celnictví (7). EHSV doporučuje, aby se tato opatření vztahovala i na zvláštní celní režimy tranzitu nebo dočasného uskladnění látek poškozujících ozonovou vrstvu. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EHSV uznává, že k tomu, aby bylo možné přijímat preventivní opatření a dosahovat pokroku, je velmi důležité řádné monitorování. Pomocí účinného monitorování a podávání zpráv je možné identifikovat a řešit nedovolené obchodní praktiky. Vzhledem k vážným dopadům nedovoleného obchodu s látkami poškozujícími ozonovou vrstvu na životní prostředí EHSV vítá zavedení minimálních norem pro maximální sankce v případech nedovolené výroby, dovozu a uvádění na trh látek poškozujících ozonovou vrstvu, vyzývá však rovněž k zavedení minimálních sankcí. Nové nařízení je v souladu s návrhem Komise na revizi směrnice o trestněprávní ochraně životního prostředí a o nahrazení směrnice 2008/99/ES (8). |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EHSV důrazně podporuje opatření, jež zajišťují znovuzískání látek poškozujících ozonovou vrstvu obsažených v pěnách za účelem jejich zneškodnění, a uznává významný potenciál tohoto opatření, pokud jde o zmírnění změny klimatu i o příležitost k vytváření pracovních míst a k výzkumu a vývoji v recyklačním průmyslu. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EHSV vítá, že byla pečlivě zvážena soudržnost se stávajícími politickými ustanoveními v této oblasti politiky. Je to nezbytné k tomu, aby bylo nakonec dosaženo cílů balíčku „Fit for 55“ (do roku 2030) i Zelené dohody (do roku 2050). |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Vzhledem k tomu, že EU zaujímá vedoucí postavení ve snižování emisí látek poškozujících ozonovou vrstvu, navrhuje EHSV, aby EU šla příkladem, i pokud jde o to, aby ostatní ekonomiky přistoupily na stejná pravidla, například tím, že omezí používání látek poškozujících ozonovou vrstvu jako vstupní suroviny a technologická činidla tam, kde existují alternativy. Výroba regulovaných látek poškozujících ozonovou vrstvu v roce 2020 činila 164 704 metrických tun, většinou pro použití jako vstupní suroviny v EU. Vědci vyjádřili obavy, že vykazované emise z procesů výroby vstupních surovin jsou podhodnoceny a celosvětově mohou být příčinou zvýšené úrovně tetrachlormethanu (CTC) a CFC-113 (9). |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | EHSV předpokládá, že revize nepovede k nadměrné administrativní nebo finanční zátěži. Očekává se, že návrh přinese podnikům řadu zjednodušení. Je rovněž správné, že od revize se lze odchýlit pouze ve velmi výjimečných případech. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EHSV má za to, že zahrnutí nových látek poškozujících ozonovou vrstvu, na které se Montrealský protokol dosud nevztahuje, je užitečným zlepšením. Výroba nových látek v roce 2020 byla v metrických tunách asi šestkrát vyšší než výroba regulovaných látek. Je proto důležité sledovat vývoj v této oblasti, včetně použitého a vyrobeného množství, a minimalizovat emise nových plynů, aby se jejich vliv na ozonovou vrstvu a změnu klimatu co nejvíce snížil. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | EHSV vítá aktualizované posouzení dopadů, zejména pokud jde o hlavní opatření k úsporám emisí, tj. znovuzískávání a zneškodňování izolačních pěn. Postup hodnocení uvedený v návrhu je nezbytný, aby bylo možné mezitím posoudit výsledky. Pokud jde o izolační pěnu a další vývoj, mají v tomto ohledu důležitou roli odborníci. Je také nutné zvážit administrativní zátěž. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | EHSV vítá opatření k vyjasnění úlohy celních orgánů a orgánů dozoru nad trhem za účelem kontroly obchodu s látkami poškozujícími ozonovou vrstvu. Je to nezbytné, protože stále dochází k nedovolenému obchodu (10). |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Dřívější nadměrné používání látek poškozujících ozonovou vrstvu jako chladiva a nadouvadel v pěnách vedlo k akumulaci značného množství látek poškozujících ozonovou vrstvu, například ve starých chladničkách, izolačních pěnách nebo hasicích přístrojích. Další toxické, rakovinotvorné látky, jako je olovo, kadmium, polychlorovaný bifenyl (PCB), zpomalovače hoření a mnoho jiných, se mohou uvolňovat také z odpadních elektrických a elektronických zařízení obsahujících látky poškozující ozonovou vrstvu. Jelikož ani Montrealský protokol, ani žádná jiná mezinárodní úmluva o životním prostředí neupravuje správu a zneškodnění stávajících skladových zásob látek poškozujících ozonovou vrstvu, je na každé zemi, aby vytvořila úspěšný systém správy skladových zásob těchto látek, který by se zabýval tímto významným zdrojem emisí. EHSV se proto domnívá, že je důležité zajistit cíl ochrany atmosféry tím, že se bude předcházet únikům a vypouštění díky účinné správě skladových zásob látek poškozujících ozonovou vrstvu. |
| --- | --- |

3.11

4.   Konkrétní připomínky

| 4.1 | Výroba a použití látek poškozujících ozonovou vrstvu k emisním použitím a obchodování s nimi jsou již zakázány. EHSV proto podporuje cíl nového návrhu předejít zejména emisím látek poškozujících ozonovou vrstvu z výrobků a zařízení, v nichž bylo používání těchto látek dříve povoleno. Významnou součástí tohoto návrhu je povinnost při renovaci nebo demolici budov znovu získat nebo zneškodnit látky poškozující ozonovou vrstvu v určitých druzích izolačních pěn. EHSV však konstatuje, že pro podporu toho, aby EU přijala ekologicky šetrnější alternativy k použití látek poškozujících ozonovou vrstvu jako vstupní suroviny a technologická činidla, je možné učinit více. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Revize nařízení přispěje k dosažení cíle Pařížské dohody (11), kterým je v ideálním případě nepřekročit nárůst teploty o více než 1,5 oC. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EHSV vítá požadavek na minimální úroveň odborné přípravy zaměstnanců pracujících s látkami poškozujícími ozonovou vrstvu. Doufáme však, že tyto minimální požadavky budou stejné pro všechny členské státy. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EHSV konstatuje, že navzdory dostupnosti alternativ v některých procesech výroby vstupních surovin je značné množství látek poškozujících ozonovou vrstvu i nadále využíváno jako vstupní suroviny pro výrobu chemických látek. Zvláště znepokojivé je trvající používání HCFC-22, a to kvůli vysokým emisím souvisejícího vedlejšího produktu HFC-23, jehož potenciál globálního oteplování je určen hodnotou 14 600 (12). EHSV konstatuje, že omezení výjimek pro použití jako vstupní suroviny podle Montrealského protokolu by mělo řadu přínosů (13) a EU by měla jít příkladem a zakázat přetrvávající použití látek poškozujících ozonovou vrstvu jako vstupní suroviny a technologická činidla, pokud existují alternativy bezpečnější pro životní prostředí. Mohlo by se jednat o 38 % všech látek poškozujících ozonovou vrstvu používaných jako vstupní suroviny v EU. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | EHSV vzhledem k obavám týkajícím se použití látek poškozujících ozonovou vrstvu jako vstupní suroviny a souvisejících emisí doporučuje, aby byla možnost Komise přijímat prováděcí akty za účelem stanovení maximálních množství a úrovní emisí těchto látek a stanovení seznamu podniků, kterým je použití těchto látek jako technologických činidel povoleno (jak je stanoveno v čl. 7 odst. 3), rozšířena na použití jako vstupní suroviny, a to začleněním obdobného ustanovení do článku 6. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | EHSV s ohledem na potenciální emise HFC-23 související s použitím HCFC-22 vítá prohlášení o shodě jako první krok v boji proti tomuto použití a vyzývá k přijetí dalších opatření, pokud jde o podávání zpráv, ověřování a požadované zveřejnění původního výrobního zařízení, potvrzení o snižování emisí vedlejšího produktu HFC-23 a sledovatelnosti. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | EHSV uznává obavy ohledně dopadu emisí nových látek uvedených v příloze II (např. rychlý nárůst koncentrace dichloromethanu v atmosféře, který by mohl výrazně – o více než deset let – oddálit obnovu ozonové vrstvy (14)) a doporučuje, aby se opatření vyžadující znovuzískávání, recyklaci a regeneraci (článek 20) a požadavky týkající se úniků (článek 21) vztahovaly i na plyny uvedené v příloze II, a dále aby podniky měly platnou registraci v systému pro udělování licencí před dovozem nebo vývozem plynů uvedených v příloze II. |
| --- | --- |

4.7

V Bruselu dne 15. června 2022.

Předsedkyně Evropského hospodářského a sociálního výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Úř. věst. L 286, 31.10.2009, s. 1.

1

(2)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/CS/TXT/HTML/?uri=CELEX:52019DC0640&from=CS.

2

(3)  Úř. věst. L 150, 20.5.2014, s. 195.

3

(4)  https://treaties.un.org/doc/publication/unts/volume%201522/volume-1522-i-26369-english.pdf.

4

(5)  Potenciál globálního oteplování byl vypracován, aby bylo možné srovnávat dopad různých plynů na globální oteplování. Konkrétně jde o měřítko toho, kolik energie pohltí emise 1 tuny plynu za dané období v poměru k emisím 1 tuny oxidu uhličitého (CO2).

5

Potenciál globálního oteplování

2

(6)  Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o fluorovaných skleníkových plynech, o změně směrnice (EU) 2019/1937 a o zrušení nařízení (EU) č. 517/2014 (COM(2022) 150 final – 2022/0099 (COD)) (viz strana 44 v tomto čísle Úředního věstníku).

6

(7)  Více informací o jednotném portálu EU pro oblast celnictví najdete na https://ec.europa.eu/taxation_customs/eu-single-window-environment-customs_en (není k dispozici v češtině).

7

(8)  Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o trestněprávní ochraně životního prostředí a o nahrazení směrnice 2008/99/ES (COM(2021) 851 final – 2021/0422 (COD)) (Úř. věst. C 290, 29.7.2022, s. 143).

8

(9)  Solomon et al. 2020. Unfinished business after five decades of ozone-layer science and policy. Nature Communications 11:4272.

9

(10)  https://www.europol.europa.eu/media-press/newsroom/news/how-company-earned-to-%E2%82%AC1-million-illegally-trading-ten-tons-of-ozone-depleting-substances.

10

(11)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/CS/TXT/PDF/?uri=CELEX:22016A1019(01)&from=CS.

11

(12)  Sloučenina HFC-23 (trifluormethan nebo CHF3) je silný skleníkový plyn, jehož potenciál globálního oteplování v časovém horizontu 100 let je určen hodnotou 14 600. Vytváří se jako vedlejší produkt při výrobě HCFC-22 (chlordifluormethan nebo CHClF2).

12

3

2

(13)  Andersen et al. 2021. Narrowing feedstock exemptions under the Montreal Protocol has multiple environmental benefits. PNAS 2021 Vol 118 No 49, https://doi.org/10.1073/pnas.2022668118.

13

(14)  Hossaini, R., Chipperfield, M., Montzka, S. et al. The increasing threat to stratospheric ozone from dichloromethane. Nat Commun 8, 15962 (2017), https://doi.org/10.1038/ncomms15962.

14

et al.

Nat Commun

---

| 23.9.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 365/55 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 365/55

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) 2017/2107, kterým se stanoví opatření pro řízení, zachování a kontrolu platná v oblasti úmluvy Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku (ICCAT), a nařízení (EU) .../2022, kterým se zavádí víceletý plán řízení populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři

(COM(2022) 171 final – 2022/0111(COD))

(2022/C 365/10)

| Samostatný zpravodaj: | Javier GARAT PÉREZ |
| --- | --- |

Samostatný zpravodaj:

Javier GARAT PÉREZ

| Žádost o vypracování stanoviska | Evropský parlament, 2. 5. 2022
  Rada, 23. 5. 2022 |
| --- | --- |
| Právní základ | čl. 43 odst. 2 a článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Odpovědná sekce | Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí |
| Přijato v sekci | 31. 5. 2022 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 63/0/0 |
| Přijato na plenárním zasedání | 15. 6. 2022 |
| Plenární zasedání č. | 570 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 211/1/4 |

Žádost o vypracování stanoviska

Evropský parlament, 2. 5. 2022

Rada, 23. 5. 2022

Právní základ

čl. 43 odst. 2 a článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie

Odpovědná sekce

Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí

Přijato v sekci

31. 5. 2022

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

63/0/0

Přijato na plenárním zasedání

15. 6. 2022

Plenární zasedání č.

570

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

211/1/4

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | EHSV je toho názoru, že provedení doporučení přijatých Mezinárodní komisí pro ochranu tuňáků v Atlantiku (komisí ICCAT) do práva Unie je vhodné a nezbytné, protože EU je smluvní stranou Mezinárodní úmluvy na ochranu tuňáků v Atlantiku a jelikož je třeba dodržovat ochranná a opatření pro kontrolu přijatá na výročních zasedáních této komise v letech 2006, 2016, 2017, 2018, 2019 a 2021. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV je přesvědčen, že je nezbytné, aby všechny smluvní strany dodržovaly doporučení přijatá komisí ICCAT s cílem zajistit spravedlivé a rovné podmínky pro všechny hospodářské subjekty. |
| --- | --- |

1.2.

2.   Shrnutí návrhu Komise

| 2.1. | Hlavním cílem návrhu je provést do práva Unie nová ochranná opatření a opatření pro kontrolu přijatá Mezinárodní komisí na ochranu tuňáků v Atlantiku na výročních zasedáních této komise v letech 2006, 2016, 2017, 2018, 2019 a 2021, jelikož Unie je od 14. listopadu 1997 smluvní stranou Mezinárodní úmluvy na ochranu tuňáků v Atlantiku (úmluvy ICCAT). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Úmluva ICCAT stanoví regionální rámec pro ochranu a řízení populace tuňáka a příbuzných druhů v Atlantském oceánu a přilehlých mořích a umožňuje přijímat doporučení, jež jsou pro smluvní strany závazná. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Návrh mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/2107 (1), které již zahrnovalo opatření ICCAT pro řízení, zachování a kontrolu, co se týče opatření týkající se těchto druhů: tropických tuňáků, tuňáka křídlatého v severním a jižním Atlantiku, plachetníka atlantského, marlína modrého a marlína bělavého. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Rovněž přezkoumává hlášení údajů o dalších plachetníkovitých a aspekty týkající se žraloků mako, zdraví a bezpečnosti pozorovatelů v regionálních programech komise ICCAT, povinností vědeckých pozorovatelů a aktualizace seznamu druhů komise ICCAT. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Návrh dále mění nařízení (EU).../2022, kterým se zavádí víceletý plán řízení populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři, pokud jde o každoroční prohlášení členských států hospodářství o převodech a určité povinností týkající se umísťování do klecí. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Za účelem rychlého provedení budoucích doporučení komise ICCAT do práva Unie by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat rozhodnutí týkající se těchto aspektů: omezení rybolovné kapacity pro tropické tuňáky a podávání každoročních zpráv o plánu rybolovu; převodu ročních kvót na tuňáka velkookého, tuňáka křídlatého v severním a jižním Atlantiku a mečouna v severním a jižním Atlantiku; plánů řízení pro lovná zařízení s uzavíracím mechanismem (FAD); počtu instrumentálních bójí; požadavků na zařízení FAD a období zákazu jejich používání; omezení počtu plavidel provádějících odlov tuňáka křídlatého v severním Atlantiku; podmínek pro povolování odlovu a uchovávání žraloků mako; přežití mořských želv; minimálního procenta účasti pozorovatelů a souvisejícího měření a rovněž seznamu druhů komise ICCAT. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Obecné připomínky

| 3.1. | EHSV je toho názoru, že provedení doporučení, jež přijala komise ICCAT na výročních zasedáních v letech 2006, 2016, 2017, 2018, 2019 a 2021, do práva Unie je vhodné a nezbytné, jelikož EU je smluvní stranou úmluvy ICCAT – odpovídá to tedy rozsahu jejích pravomocí a závazné povaze těchto doporučení. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV je přesvědčen, že je nezbytné, aby všechny smluvní strany dodržovaly doporučení přijatá komisí ICCAT s cílem zajistit spravedlivé a rovné podmínky pro všechny hospodářské subjekty. |
| --- | --- |

3.2.

V Bruselu dne 15. června 2022.

Předsedkyně Evropského hospodářského a sociálního výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/2107 ze dne 15. listopadu 2017, kterým se stanoví opatření pro řízení, zachování a kontrolu platná v oblasti úmluvy Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku (ICCAT) a kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1936/2001, (ES) č. 1984/2003 a (ES) č. 520/2007 (Úř. věst. L 315, 30.11.2017, s. 1).

1

---

| 23.9.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 365/57 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 365/57

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 1305/2013, pokud jde o zvláštní opatření na poskytnutí výjimečné dočasné podpory v rámci Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) v reakci na dopad ruské invaze na Ukrajinu

(COM(2022) 242 final — 2022/0166 (COD))

(2022/C 365/11)

| Hlavní zpravodaj: | Arnold PUECH D’ALISSAC |
| --- | --- |

Hlavní zpravodaj:

Arnold PUECH D’ALISSAC

| Žádost o vypracování stanoviska | Rada, 25. 5. 2022
  Evropský parlament, 6. 6. 2022 |
| --- | --- |
| Právní základ | Článek 42, čl. 43 odst. 3 a článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Odpovědná sekce | Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí |
| Přijato na plenárním zasedání | 16. 6. 2022 |
| Plenární zasedání č. | 570 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 188/0/3 |

Žádost o vypracování stanoviska

Rada, 25. 5. 2022

Evropský parlament, 6. 6. 2022

Právní základ

Článek 42, čl. 43 odst. 3 a článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie

Odpovědná sekce

Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí

Přijato na plenárním zasedání

16. 6. 2022

Plenární zasedání č.

570

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

188/0/3

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | Ruská invaze Ukrajiny má rozsáhlý negativní dopad na zemědělské a zemědělsko-potravinářské odvětví Evropské unie. EHSV proto vítá nové opatření týkající se dodatečné podpory, které navrhla Evropská komise. Výbor se domnívá, že je tato podpora naprosto nezbytná, a žádá evropské orgány, aby ji bezodkladně schválily. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Válka na Ukrajině svědčí o tom, že zemědělsko-potravinářské odvětví má geostrategickou povahu a že Evropská unie musí docílit potravinového zabezpečení. Z tohoto důvodu jsou nezbytná opatření na podporu likvidity zemědělských podniků a malých a středních zemědělsko-potravinářských podniků, aby byly schopny toto nové období krize, která navázala na krizi vyvolanou pandemií COVID-19, z ekonomického hlediska přežít. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Finanční prostředky Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) se však již využívají pro řešení stávajících potřeb financování a plnění střednědobých a dlouhodobých závazků. Neměly by být určeny na financování mimořádných opatření. Navíc vzhledem k tomu, že některé členské státy Unie již vyčerpaly prostředky z EZFRV, které jim náleží, nebo už mají tyto prostředky vázány, se EHSV domnívá, že by Komise měla stanovit jiný zdroj financování mimo rozpočet SZP, který by umožnil provádění tohoto opatření, aniž by byly v příštích několika letech finanční prostředky EZFRV omezeny. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Dále se Výbor s ohledem na výjimečné okolnosti a na nutnost rychle reagovat domnívá, že by Komise měla zkrátit lhůtu pro vyplácení podpory a zjednodušit kritéria způsobilosti příjemců. |
| --- | --- |

1.4

2.   Shrnutí návrhu Komise

| 2.1 | Komise navrhuje změnit nařízení Evropského parlamentu a Rady č. 1305/2013 (1) týkající se Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) vložením nového článku 39c s názvem „Výjimečná dočasná podpora pro zemědělce a malé a střední podniky, kteří jsou obzvláště postiženi dopadem ruské invaze na Ukrajinu“. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Navrhované opatření by členským státům umožnilo vyplatit do 15. října 2023 jednorázovou paušální částku zemědělcům a zemědělsko-potravinářským podnikům majícím v důsledku ruské invaze na Ukrajinu a následného zvýšení vstupních nákladů (na energie, hnojiva a krmiva) problémy s likviditou a peněžními toky. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | V návrhu Komise se stanoví, že je tato výjimečná finanční podpora vyhrazena zemědělcům a malým a středním podnikům, kteří vykonávají nejméně jednu z činností sledujících cíle:






  — | oběhové hospodářství, |
| --- | --- | --- |

2.3

—

oběhové hospodářství,

| — | hospodaření s živinami, |
| --- | --- |

—

hospodaření s živinami,

| — | účinné využívání zdrojů, |
| --- | --- |

—

účinné využívání zdrojů,

| — | metody produkce šetrné k životnímu prostředí a klimatu. |
| --- | --- |

—

metody produkce šetrné k životnímu prostředí a klimatu.

| 2.4 | Maximální výše plánované podpory je 15 000 EUR na zemědělce a 100 000 EUR na malý nebo střední podnik. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Členské státy by měly možnost využít dostupné finanční prostředky ve výši 5 % příspěvku z EZFRV na roky 2021–2022, což by v Unii představovalo potenciální rozpočet ve výši 1,4 miliardy EUR. |
| --- | --- |

2.5

3.   Obecné připomínky

| 3.1 | Válka na Ukrajině značně zhoršila situaci na zemědělských komoditních trzích, která byla složitá již před ruskou invazí. Oproti úrovni před rokem či dvěma se ceny hlavních zemědělských vstupů zdvojnásobily nebo dokonce ztrojnásobily. K této situaci je třeba ještě připočítat dopad pandemie COVID-19. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Komise již ve svém sdělení ze dne 23. března 2022 představila mimořádné iniciativy určené pro potravinové zabezpečení a posílení odolnosti potravinových systémů. Současná situace je však bezprecedentní a vyžaduje další opatření. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EHSV proto vítá návrh Komise, který by mohl částečně zlepšit finanční situaci zemědělců a malých a středních podniků, kteří se od ruské invaze na Ukrajinu nacházejí ve finančních obtížích. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Návrh Komise představuje vítané doplňkové řešení, které umožní posílit potravinové zabezpečení Unie a kompenzovat bezprecedentní nárůst vstupních nákladů. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Evropský hospodářský a sociální výbor podporuje navrhované opatření a považuje za velmi důležité, aby ho evropské orgány přijaly co nejdříve. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EHSV si však klade určité otázky a přeje si na ně upozornit Komisi. Týkají se zdroje financování tohoto opatření, načasování plateb, kritérií způsobilosti a rizika nadměrné administrativní zátěže pro příjemce. |
| --- | --- |

3.6

Zdroj financování

| 3.7 | EHSV připomíná, že EZFRV (2), který je druhým pilířem společné zemědělské politiky, představuje nejdůležitější finanční nástroj pro rozvoj venkova. Jako takový významně přispívá k ekologické transformaci jednotlivých území a odvětví zemědělství, a to tím, že zvyšuje odolnost vůči změně klimatu, podporuje inovace a posiluje konkurenceschopnost zemědělských podniků. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Cílem EZFRV je tedy dlouhodobě reagovat na výzvy, jimž čelí venkovské oblasti. Konkrétně musí do roku 2040 umožnit dosažení cílů v oblasti rozvoje stanovených Komisí dne 30. června 2021 v rámci její dlouhodobé vize pro venkovské oblasti. (3) |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | EZFRV, ale také SZP jako celek by neměly být považovány za dodatečný zdroj financování pro řešení mimořádných situací. Prostřednictvím finančních prostředků EZFRV se již řeší stávající potřeby financování a závazky, které je třeba splnit. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Bez vyčíslení rozpočtových prostředků a dostupných finančních prostředků je celková částka podpory, která může být příjemcům konkrétně vyplacena, rovněž velmi teoretická. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | EHSV proto vyzývá Komisi, aby přesně vyčíslila finanční prostředky, které budou skutečně k dispozici, a aby zvážila alternativní zdroje financování, které nebudou mít dopad na ambice a plnění cílů EZFRV. |
| --- | --- |

3.11

Harmonogram plateb

| 3.12 | V návrhu Komise je stanoveno, že příjemcům opatření bude podpora vyplacena do 15. října 2023. EHSV si klade otázky ohledně pozdního provádění těchto plateb vzhledem k současným obavám týkajícím se příjmů zemědělců a producentů v zemědělsko-potravinovém řetězci. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Tyto podniky se již nyní potýkají s mnoha problémy s peněžními toky. Řada zemědělců urgentně potřebuje finanční podporu, aby mohli pokračovat ve své činnosti. Vyplacení mimořádné pomoci na konci roku 2023 by neodpovídalo tomu, jak je tato situace naléhavá. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Harmonogram vyplácení podpory by proto měl být co nejvíce zkrácen, aby se zemědělci a malé a střední podniky dokázali vyrovnat se současným nárůstem výrobních nákladů. |
| --- | --- |

3.14

Kritéria způsobilosti příjemců

| 3.15 | EHSV vítá, že finanční podpora, kterou Komise plánuje, je určena především nejpostiženějším zemědělcům a malým a středním podnikům, a to na základě výběrových kritérií, která musí být objektivní a nediskriminační. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | Návrh Komise rovněž stanoví, že podpora bude poskytována pouze příjemcům, kteří vykonávají jednu nebo více činností sledujících cíle oběhového hospodářství, hospodaření s živinami, účinného využívání zdrojů či metod produkce šetrné k životnímu prostředí. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | Tato dodatečná kritéria by oslabila hlavní cíl opatření, jímž je především pomoci podnikům a zemědělcům postiženým válkou na Ukrajině. Členové Evropského hospodářského a sociálního výboru se navíc domnívají, že tato kritéria povedou k tomu, že žádosti o podporu, které budou muset příjemci podávat, budou ještě složitější. |
| --- | --- |

3.17

| 3.18 | Kritéria způsobilosti pro mimořádnou pomoc by měla být naopak zjednodušena, aby se zabránilo administrativní zátěži, která by potenciální příjemce od podání žádosti příslušným orgánům odradila. |
| --- | --- |

3.18

| 3.19 | EHSV se domnívá, že zemědělci, kteří již dostávají přímé podpory v rámci SZP a které postihly důsledky ruské invaze na Ukrajinu, by měli být pro mimořádnou pomoc financovanou z EZFRV způsobilí automaticky. |
| --- | --- |

3.19

| 3.20 | Takto by byla mimořádná podpora navržená Komisí v souladu s dalším prováděním cílů nové SZP v oblasti environmentální, hospodářské a sociální udržitelnosti. Zároveň by se tím zabránilo zavádění nových kritérií, která by vedla k nejasnostem a složitosti. Vzhledem k tomu, jak je situace naléhavá, je nutné realizovat pragmatické opatření, které bude solidární s nejvíce postiženými podniky a zemědělci (zdražení výrobních nákladů nebo zhroucení trhů). Podpora některých udržitelných postupů, jako je podpora oběhového hospodářství, by měla být nejprve prováděna prostřednictvím zvláštních nástrojů, které obstojí i v budoucnu. |
| --- | --- |

3.20

V Bruselu dne 16. června 2022.

Předsedkyně Evropského hospodářského a sociálního výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady č. 1305/2013 ze dne 17. prosince 2013 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 487).

1

(2)  Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru SZP do roku 2020 (Úř. věst. C 191, 29.6.2012, s. 116).

2

(3)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Dlouhodobá vize pro venkovské oblasti EU – na cestě k posílenému, propojenému, odolnému a prosperujícímu venkovu do roku 2040.

3

---

| 23.9.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 365/60 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 365/60

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k společnému sdělení Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Reakce na státem podporované zneužívání migrantů na vnějších hranicích EU jako politického nástroje

(JOIN(2021) 32 final)

(2022/C 365/12)

| Zpravodaj: | Stefano PALMIERI |
| --- | --- |
| Spoluzpravodaj: | Pietro Vittorio BARBIERI |

Zpravodaj:

Stefano PALMIERI

Spoluzpravodaj:

Pietro Vittorio BARBIERI

| Žádost o vypracování stanoviska | Evropská komise, 2. 5. 2022 |
| --- | --- |
| Právní základ | Článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Rozhodnutí plenárního shromáždění | 18. 1. 2022 |
| Odpovědná sekce | Vnější vztahy |
| Přijato v sekci | 12. 5. 2022 |
| Přijato na plenárním zasedání | 15. 6. 2022 |
| Plenární zasedání č. | 570 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 142/2/5 |

Žádost o vypracování stanoviska

Evropská komise, 2. 5. 2022

Právní základ

Článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie

Rozhodnutí plenárního shromáždění

18. 1. 2022

Odpovědná sekce

Vnější vztahy

Přijato v sekci

12. 5. 2022

Přijato na plenárním zasedání

15. 6. 2022

Plenární zasedání č.

570

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

142/2/5

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | EHSV se domnívá, že reakce EU na účelové využívání migrantů musí být součástí společné, sdílené a ve svých jednotlivých částech soudržné migrační politiky. Vzhledem ke krizi na běloruských hranicích a k ruské agresi vůči Ukrajině je nezbytné přehodnotit přiměřenost paktu o migraci a azylu, aby migrační politika nebyla uplatňována odlišným způsobem podle jednotlivých mimořádných událostí, nýbrž aby naopak existoval jednotný akční a právní rámec pro provádění jednotlivých opatření i poskytování ochrany dotčeným osobám. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV se domnívá, že účelové využívání migrantů je hrozbou, a to možná stále aktuální hrozbou, pro celou Evropskou unii, a nikoli pouze pro dotčené členské státy. EHSV proto upozorňuje na to, že jediné účinné řešení tohoto problému spočívá v takové reakci, kdy budou úrovně příslušných iniciativ (politické, legislativní, správní a humanitární) provázány s úrovněmi přijatých opatření (unijní, vnitrostátní, místní a mezinárodní) a s dotčenými subjekty (instituce, organizace občanské společnosti, sociální partneři, občané atd.), v souladu s nejvyššími standardy práva EU a mezinárodního práva. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV považuje za zásadní, aby EU poskytovala členským státům včasnou, koordinovanou a účinnou podporu, a to jak v konkrétní podobě (rozpočtové zdroje a personální zdroje agentur EU), tak z hlediska správní, legislativní a politické pomoci. K tomu je nutné postupovat společně jak na místní úrovni, tak na úrovni interinstitucionální, a zajistit plnou transparentnost opatření a svobodu činnosti humanitárních organizací a nezávislých sdělovacích prostředků působících v oblastech, kde dochází k účelovému využívání migrantů. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Podle EHSV je především naprosto nezbytné vytvořit integrovaný rámec pro humanitární činnost, v němž by byly sloučeny zdroje a struktury orgánů a agentur členských států i EU a který by umožnil účast mezinárodních organizací (UNHCR a Mezinárodní organizace pro migraci) a přispění nevládních organizací a občanské společnosti. Podpořila by se tím účinná koordinace opatření a zajistilo by se uznání humanitární činnosti jakožto prostředku k posílení zásad EU. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | V tomto ohledu se EHSV domnívá, že plné a včasné uznání práv účelově využívaných migrantů a současné odstranění šedých zón či zamezení situacím správní nejistoty má rozhodující význam pro zmírnění nebo eliminaci ohrožení bezpečnosti a stability EU a dotčených členských států, a tím i pro zmaření pokusů o účelové využívání migrantů. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Reakce EU musí být rozhodně zaměřena na příčiny toků účelově využívaných migrantů. V tomto ohledu je nezbytné zapojit třetí země a podpořit jejich úsilí o informování obyvatelstva v rámci spolupráce založené na demokratických zásadách a ochraně lidských práv. Díky tomu bude možné připravit státní subjekty, které podporují účelové využívání migrantů, o finanční prostředky. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | V souvislosti se státy, které účelové využívání migrantů podporují nebo schvalují, se EHSV vyslovuje pro to, aby EU, mezinárodní organizace a partnerské země přijaly mnohostranná opatření s cílem odsoudit a izolovat takovéto jednání, mj. na základě přijetí odpovídajících hospodářských a diplomatických sankcí. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Válka, která v současné době probíhá na Ukrajině v důsledku agrese ze strany Ruské federace, má za následek nejméně 3,9 milionu uprchlíků (1), které nyní přijímají převážně sousední země a další členské státy EU, a několik milionů vnitřně vysídlených osob. Takto rozsáhlý příliv uprchlíků nemá přinejmenším v Evropě od dob migračních pohybů zaznamenaných během několika desítek let po skončení druhé světové války obdoby. EU v tomto ohledu reagovala rychle, zejména aktivací směrnice o dočasné ochraně z roku 2001 (2) a na základě návrhu Akce soudržnosti pro uprchlíky v Evropě (CARE). EHSV se domnívá, že podobné nástroje, které vycházejí ze zásad soudržnosti, solidarity a sdílení odpovědnosti členských států, jsou nesmírně důležité i při řešení krize spočívající v účelovém využívání migrantů. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EU je v současné době považována za bezpečné místo, kde lze milionům ukrajinských občanů poskytnout azyl a ochranu, ale zátěž spojená s přijetím a pomocí je z hlediska kapacit a zdrojů dotčených členských států rozdělena nerovnoměrně. Otevřené vnitřní hranice v rámci EU zatím umožňovaly volný přesun ukrajinských uprchlíků do zvolených destinací, nicméně je zde i nadále objektivní nepoměr mezi zátěží, kterou nesou sousední země, a zátěží ostatních členských států. Rozsah účelového využívání migrantů, k němuž dochází na běloruských hranicích nebo k němuž docházelo i v jiných případech v minulosti, sice není srovnatelný, nicméně zřetelně z něj vyplývá, že je nezbytné od základu změnit mechanismy solidarity a spolupráce mezi EU a členskými státy, a to zejména prostřednictvím přerozdělování podporovaných migrantů, což je v krizových situacích bezpochyby nutné. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV by se dále chtěl vyjádřit k účelu návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o řešení situací účelového využívání migrantů v oblasti migrace a azylu (3). Domnívá se totiž, že složitý mechanismus stanovení právního rámce a správních postupů v případě účelového využívání migrantů opomíjí rozsah mezistátní krize, která by v této souvislosti mohla nastat a kterou nelze oddělovat od přístupu, který je třeba vůči migrantům zaujmout. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV se domnívá, že ad hoc nástroje k řešení problému účelového využívání migrantů jsou sice nutné, nicméně se musí uvažovat o poskytnutí včasné a rozsáhlé ochrany, mj. prostřednictvím směrnice o dočasné ochraně, a to zejména v případech, kdy jsou kontroly vstupů na hranicích, kontroly druhotných pohybů, odklady či odchylky stanovené v rámci běžných azylových řízení nefunkční a v rozporu s cílem ochrany účelově využívaných migrantů. Úroveň ochrany migrantů je v každém případě třeba zvýšit tak, aby byla úměrná rozsahu mezistátní krize vzniklé v souvislosti s účelovým využíváním migrantů. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Návrh

| 2.1. | Ve sdělení se zdůrazňuje, že migrační krize, která vznikla na hranicích mezi Běloruskem a Evropskou unií (Litva, Lotyšsko, Polsko), představuje vědomý pokus o vyvolání dlouhodobě trvajících a vleklých problémů v kontextu širšího koordinovaného úsilí o destabilizaci Evropské unie, které je zkouškou její jednoty a odhodlanosti. Vzniká tak „hybridní hrozba“, která se projevuje v tom, že třetí stát účelově využívá migranty. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Pojmy „krize“ a „hrozba“, které se ve sdělení používají, zdaleka nevystihují to, jaký je migrace specifický a komplexní fenomén, a slouží k nastínění závažnosti politického napětí a faktorů nestability vyplývajících z daných geopolitických souvislostí. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Kromě ohrožení bezpečnosti EU to v praxi vedlo ke vzniku kritické situace především pro dotčené migranty, což mělo dramatické humanitární důsledky jak na běloruské, tak na unijní straně hranice. Navíc bylo podáno mnoho zpráv o nelidském a ponižujícím zacházení s migranty na běloruské straně hranice, mimo jiné jako způsob nátlaku na EU. Celou situaci ještě vyhrocuje prodlužování pobytu migrantů v této oblasti a nemožnost dostat se na hranici s EU. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Evropská unie účelové využívání migrantů a zranitelných uprchlíků okamžitě důrazně odsoudila na všech svých institucionálních fórech. V rámci opatření na mezinárodním poli, jež byla v důsledku nastalé situace přijata, byl úspěšně dán podnět k zapojení a ke spolupráci mezi EU a partnerskými zeměmi, zejména těmi, z nichž migranti pocházejí. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | V souvislosti s novou krizovou situací EU dotčené členské státy podpořila a vzala na vědomí konkrétní reakce vlád a parlamentů jednotlivých zemí, zejména vyhlášení výjimečného stavu v příhraničních regionech. Komise v tomto ohledu učinila nezbytnou nabídku pomoci v zájmu zaručení souladu těchto legislativních kroků s právními předpisy EU. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Ve sdělení je podán přehled politických, technických a logistických opatření k podpoře dotčených členských států. Počínaje návštěvami komisařky Johansson a následnými výzvami Komise členským státům se politická soudržnost projevila v různé míře a různých kombinacích mj. formou technické podpory ze strany agentur EU (Frontex, Europol, EASO, pomoc při mimořádných událostech z Azylového, migračního a integračního fondu) poskytované na hranicích. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Pokud jde o mezinárodní opatření, a zejména o opatření určená zemím původu a tranzitu migrantů, podnikla Komise kroky na nejvyšší úrovni tím, že zlepšila spolupráci s Irákem, Libanonem, Tureckem, Spojenými arabskými emiráty a Uzbekistánem. To má zásadní význam pro boj proti zločinecké infrastruktuře převaděčství migrantů, která Bělorusko v účelovém využívání migrantů podporuje. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Vzhledem k mezistátní krizi existuje vysoké riziko, že padne tzv. válečná mlha, která bude spolu s využíváním migrantů pro politické účely živnou půdou pro dezinformace, falešné zprávy a zkreslování faktů. Ve sdělení se zdůrazňuje, že toto riziko hrozí na běloruské straně hranice, a to zejména u sdělovacích prostředků kontrolovaných běloruskou a ruskou vládou. Podtrhuje se význam a konkrétně úloha svobodného tisku, třebaže na jeho význam není kladen stejný důraz v krizových oblastech na unijní straně hranice. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Komise upozorňuje na skutečnost, že v případě krize lze posílit stávající finanční nástroje a čerpat prostředky z Azylového, migračního a integračního fondu (AMIF) a Nástroje pro finanční podporu správy hranic a vízové politiky (BMVI). Pokud jde o navracení (dobrovolné s asistencí nebo nedobrovolné), odkazuje se na spolupráci mezi Komisí, agenturou Frontex a Mezinárodní organizací pro migraci, přičemž je zdůrazněna nezbytná spolupráce zemí původu migrantů. |
| --- | --- |

2.9.

3.   Připomínky

Účelové využívání migrantů a řízení migračních politik

| 3.1. | EHSV se domnívá, že reakce na účelové využívání migrantů musí být součástí rámce společné, sdílené a ve svých jednotlivých částech soudržné migrační politiky EU. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | V zájmu řádného řízení migrace je nutné, aby si EU byla vědoma toho, že proces migrace není nikdy vyvolán pouze kroky, které činí určitý stát (ačkoli v některých případech může mít i značný vliv na rozsah migračních toků), ani když stát zneužívá migranty jako nástroj k dosažení politických cílů. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Při reakci na nejnaléhavější krize (do nichž je aktivně zapojen třetí stát nebo které jsou důsledkem války nebo vojenského zásahu) musí EU zaujmout solidární přístup, a to v prvé řadě vůči dotčeným osobám. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Aniž by byla dotčena nutnost pomáhat všem, kdo jsou bezprostředně ohroženi na životě (uprchlíci a oběti války), může se činit rozdíl v právním postavení – například osob, které mohou usilovat o získání ochrany, a ostatních migrantů – pouze po absolvování transparentních azylových řízení v souladu s právem EU a mezinárodními normami, a nikoli v důsledku předběžné definice příslušného jevu nebo krize („hybridní hrozba“, „zneužívání migrantů jako politického nástroje“, „ekonomická migrace“ apod.). |
| --- | --- |

3.1.3.

Hybridní hrozby a účelové využívání migrantů

| 3.2. | EHSV souhlasí s Komisí, pokud jde o povahu a míru hrozby, kterou představuje účelové využívání migrantů ze strany Běloruska. EHSV uznává hrozbu, jíž jsou pro EU různé formy „hybridních hrozeb“, tj. „státem podporované zneužívání lidí k politickým účelům“. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Hybridní hrozby jsou definovány i jinak, a sice jako „způsoby, jak může stát nebo nestátní subjekt vykonávat tlak“. Hybridní hrozby mohou činit různé subjekty vůči různým cílovým skupinám (státním orgánům, institucím, sociálním organizacím, jednotlivcům). Takto široké pojetí sice objasňuje určité obecné rysy, nicméně je třeba ho odlišit od určení konkrétních situací, na něž se vztahují předmětné politiky. EHSV proto zdůrazňuje, že i pro účely následných legislativních opatření, zejména pokud jde o zákonné zacházení s migranty v takovýchto naléhavých situacích a humanitární pomoc pro ně, musí být nezbytnou podmínkou konstatování případu účelového využívání migrantů účast státního úředníka. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | EHSV vzhledem k platnosti definice „hybridní hrozby“ stanovené ve sdělení doufá, že bude následovat integrovaná reakce na více úrovních, tj. že k ní dojde nejen na poli mezinárodních vztahů (mezi členskými státy, EU a partnerskými zeměmi), ale také v rámci politik a závazků EU v oblasti prosazování lidských práv, ochrany migrantů a práva na azyl. EHSV se proto domnívá, že je třeba posílit všechny nástroje spolupráce mezi členskými státy a orgány, institucemi a agenturami EU z hlediska společného řešení krizí. |
| --- | --- |

3.2.2.

Solidarita, koordinace a společné řešení krizí

| 3.3. | EHSV souhlasí s tím, že „tyto akce představují reálné a aktuální nebezpečí pro bezpečnost EU“, a nikoli pouze pro přímo dotčené členské státy. Skutečnosti uvedené ve sdělení a vážná krize na Ukrajině utvrzují EHSV v tom, že je samozřejmě nutné vypracovat politický, právní a procesní rámec pro společnou reakci a společné řešení krizí ze strany členských států a orgánů EU. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | V důsledku toho a v návaznosti na své přijaté stanovisko k návrhům na změnu nařízení o řízení přistěhovalectví a azylu (4) považuje EHSV za mimořádně důležité, aby se pokračovalo v uplatňování přístupu vycházejícího ze solidarity a spolupráce mezi členskými státy, neboť tato situace rozhodně není jediným případem, kdy země prvního vstupu musí přijmout větší odpovědnost a vyrovnat se s většími obtížemi, a to právě ve světle důležitosti, která je v paktu o migraci a azylu přikládána ochraně hranic a zamezení druhotnému pohybu. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | V kýženém zvláštním nařízení upravujícím boj proti účelovému využívání migrantů ze strany států by proto měly být stanoveny mechanismy solidárního sdílení odpovědnosti mezi členskými státy, včetně možnosti včasného přijetí opatření k relokaci úměrných závažnosti krize. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Příznačné rysy krize na běloruské hranici vykazují rozdíly, ale i paralely s jinými státními strategiemi účelového využívání migrantů, např. v centrálním Středomoří, na hranicích Řecka s Tureckem, Španělska s Marokem, Bosny s Chorvatskem či Srbska s Maďarskem (konkrétně v roce 2021). EHSV se domnívá, že by se EU měla angažovat více, než tomu bylo v případě jiných krizí v minulosti, přičemž se musí zejména snažit vyhnout se závislosti na politických strategiích třetích zemí, které nebudou slučitelné s politikami a zásadami EU. |
| --- | --- |

3.3.3.

Ochrana migrantů v případech, kdy jsou účelově využíváni

| 3.4. | EHSV se domnívá, že při koncipování reakce EU je nutné naplánovat společná opatření ke zvládnutí této hrozby, a to s jasným vědomím toho, že v těchto specifických situacích jsou dotčení migranti velmi zranitelní a potřebují ochranu, a to právě při mezistátní krizi. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | EHSV sdílí obavy, které jsou ve sdělení vyjádřeny v souvislosti s humanitární situací na hranicích mezi členskými státy a Běloruskem. Obtížnost podniknutí nějakých kroků na běloruské straně hranice odráží objektivní omezení humanitární intervence v krizových situacích a konfliktech mezi státy, mělo by to však být podnětem k maximalizaci úsilí o to, aby humanitární pomoc migrantům v rámci hranic členských států odpovídala normám práva EU a zavedeným postupům na podporu zranitelných osob. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | EHSV požaduje snazší přístup pro humanitární organizace občanské společnosti na obou stranách hranice mezi EU a Běloruskem, aby mohly poskytovat humanitární pomoc (zdravotní pomoc, potravinovou pomoc, právní pomoc). |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | V této souvislosti musí orgány EU podniknout kroky proti všem objevujícím se aktivitám nebo projevům, které kriminalizují solidární činnost občanské společnosti na vnitrostátní i mezinárodní úrovni, jak již EHSV uvedl ve svých dřívějších stanoviscích (5). |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | Ve sdělení se upozorňuje na rozsáhlé druhotné pohyby migrantů (přinejmenším v poměru k počtu migrantů přicházejících během krize na hranice EU) a poukazuje se na vytváření společných hlídek pohraniční policie členských států, jichž se týkají první vstupy a druhotné pohyby migrantů. EHSV má za to, že by se v případech účelového využívání migrantů měly druhotné pohyby řešit společně s členskými státy, které jsou cílem těchto pohybů, a že by se zároveň měla věnovat náležitá pozornost nejzranitelnějším migrantům, zejména v aktivních fázích krize, aby se zabránilo dalším rizikům ohrožujícím jejich bezpečnost. |
| --- | --- |

3.4.4.

| 3.4.5. | EHSV rovněž upozorňuje na skutečnost, že důstojnou, spravedlivou a rozsáhlou ochranu zranitelných migrantů může ohrozit rostoucí počet právních statusů a výjimek udělovaných členskými státy i samotnou EU, byť tak činí v kontextu krize, která vyžaduje specifické reakce. Proto by případné odchylky od standardních postupů přijímání a udělování azylu měly být harmonizovány se zvláštními ochrannými opatřeními v závislosti na závažnosti ohrožující situace, přičemž by vždy měla být dodržována zásada nenavracení. |
| --- | --- |

3.4.5.

Boj proti dezinformacím, úloha sdělovacích prostředků a ochrana zranitelných osob

| 3.5. | EHSV oceňuje, že je ve sdělení kladen důraz na opatření v oblasti boje proti dezinformacím, falešným zprávám a zkreslování faktů, mj. prostřednictvím cílených informačních kampaní v zemích původu migračních toků a s využitím elektronických informačních a komunikačních nástrojů. Účelem těchto opatření je poskytovat migrantům správné a ověřitelné informace (např. „Infomigrants“). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.5.1. | EHSV se zároveň domnívá, že je v souladu s hodnotami EU důležité, aby byly informace poskytovány zdarma a veřejnost měla volný přístup k relevantním faktům a údajům. Proto musí členské státy a agentury EU při provádění krizových opatření zajistit, že bude nezávislým sdělovacím prostředkům působícím v oblastech, kde dochází k účelovému využívání migrantů, vždy zaručena maximální svoboda činnosti a komunikace a že budou zároveň k dispozici jasná a transparentní pravidla upravující přístup ke strukturám pro přijímání migrantů a kontakt s nimi. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | V souvislosti s bojem proti logistickým sítím, které se specializují na převaděčství migrantů a jsou činné na internetových platformách a v sociálních médiích, by Komise s pomocí agentur EU (ENISA) měla rozlišit nástroje, které převaděči využívají přímo, a ty komunikační nástroje, které využívají migranti ke komunikaci mezi sebou navzájem. Cílem by mělo být přesně vymezit odpovědnosti, neporušovat práva na ochranu osobních údajů a neohrožovat bezpečnost účelově využívaných migrantů, a to ani nepřímo či neúmyslně. |
| --- | --- |

3.5.2.

Mezinárodní spolupráce za účelem boje proti účelovému využívání migrantů

| 3.6. | EHSV vítá, že orgány EU podnikají kroky zaměřené na posílení spolupráce se zeměmi původu účelově využívaných migrantů, aby je upozornily na rizika, jimž čelí, a zlepšily mezinárodní spolupráci v oblasti migrace. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.6.1. | V zájmu efektivity společného postupu EU a zainteresovaných třetích zemí by součástí této spolupráce měl být mechanismus mezinárodní spolupráce v oblasti rozvoje a dohody o řízení migračních toků. |
| --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.2. | Při případném uzavírání dohod a přijímání společných postupů s třetími zeměmi je třeba mít na zřeteli, zda dotčené země v rámci těchto vztahů dodržují lidská práva a své mezinárodní právní závazky. |
| --- | --- |

3.6.2.

| 3.6.3. | Tato spolupráce by mj. podpořila úsilí policie a zpravodajských služeb v oblasti zabránění činnosti zločineckým organizacím zapojeným do převaděčství migrantů a boje proti nim, přičemž by bylo v plném rozsahu dodržováno právo na azyl a ochranu migrantů, a to jak při činnosti související s účelovým využíváním migrantů, tak i obecně (6). |
| --- | --- |

3.6.3.

Podpora členským státům

| 3.7. | EHSV vítá podporu, kterou poskytují ohroženým členským státům zejména agentury EU působící v oblasti vnitřních věcí (Frontex, EUAA a mechanismus civilní ochrany Unie), a je toho názoru, že by tyto agentury měly být činné vždy, když je na základě vyváženého a transparentního postupu uznáno, že nastala mimořádná situace (7). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.7.1. | EHSV se domnívá, že by v budoucnu měla být členským státům čelícím těmto hrozbám poskytována odpovídající míra podpory. Spolu s tím je třeba zajistit stejně vysokou míru ochrany a pomoci poskytované účelově využívaným osobám, zejména těm nejzranitelnějším. |
| --- | --- |

3.7.1.

| 3.7.2. | EHSV se jednoznačně domnívá, že opatření členských států zaměřená na dobrovolný i nedobrovolný návrat migrantů, jimž nebylo přiznáno právo na azyl, musí být i v případě mimořádných situací prováděna při plném dodržování základních práv a mezinárodních závazků a s pomocí agentur EU. |
| --- | --- |

3.7.2.

Nástroje a předpisy související s řešením krizí v budoucnosti

| 3.8. | EHSV zdůrazňuje, že se v tomto stanovisku přihlíží k momentálně projednávaným a připravovaným opatřením, zejména k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o řešení situací účelového využívání migrantů v oblasti migrace a azylu. Návrh obsahuje právní předpisy upravující postavení migrantů a postupy pro podávání žádostí o azyl a mezinárodní ochranu v takovýchto situacích. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.8.1. | EHSV v této souvislosti doufá, že budou v nařízení zohledněny potřeby členských států, pokud jde o bezpečnost, a že v něm bude zároveň stanoveno přijetí právních závazků za účelem řešení mimořádných situací a v zájmu zaručení práv migrantů na ochranu v souladu s mezinárodními závazky a s evropským právem. |
| --- | --- |

3.8.1.

| 3.8.2. | Konkrétně bude muset Komise spolu s příslušnými orgány rovněž ověřit, zda jsou právní předpisy, které členské státy přijaly nebo jejichž přijetí plánují, aby řešily stávající krizi a předešly krizím budoucím, v souladu se základními právy a právem EU. |
| --- | --- |

3.8.2.

| 3.8.3. | EHSV v souvislosti s tímto nařízením pečlivě posoudí výjimky a odchylky od standardních postupů přijímání a udělování azylu, skutečnou možnost odvolat se proti zamítnutí, řízení o navrácení a plnou transparentnost a spolupráci mezi členskými státy, v nichž došlo k mimořádné situaci, a orgány a agenturami EU. |
| --- | --- |

3.8.3.

V Bruselu dne 15. června 2022.

Předsedkyně Evropského hospodářského a sociálního výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  5 317 219 uprchlíků v sousedních zemích a v EU (údaje ke 26. dubnu 2022, pramen: UNHCR, https://data2.unhcr.org/en/situations/ukraine).

1

(2)  Prováděcí rozhodnutí Rady (EU) 2022/382 ze dne 4. března 2022, kterým se stanoví, že nastal případ hromadného přílivu vysídlených osob z Ukrajiny ve smyslu článku 5 směrnice 2001/55/ES, a kterým se zavádí jejich dočasná ochrana (Úř. věst. L 71, 4.3.2022, s. 1) (směrnice Rady 2001/55/ES ze dne 20. července 2001 o minimálních normách pro poskytování dočasné ochrany v případě hromadného přílivu vysídlených osob a o opatřeních k zajištění rovnováhy mezi členskými státy při vynakládání úsilí v souvislosti s přijetím těchto osob a s následky z toho plynoucími (Úř. věst. L 212, 7.8.2001, s. 12)).

2

(3)  Viz návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o řešení situací účelového využívání migrantů v oblasti migrace a azylu, COM(2021) 890 final – 2021/0427 (COD).

3

(4)  Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o novém paktu o migraci a azylu [COM(2020) 609 final] (Úř. věst. C 123, 9.4.2021, s. 15), Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o řízení azylu a migrace a o změně směrnice Rady 2003/109/ES a navrhovaného nařízení (EU) XXX/XXX [o Azylovém a migračním fondu] [COM(2020) 610 final – 2020/279 (COD)] – K návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o řešení krizových situací a zásahů vyšší moci v oblasti migrace a azylu [COM(2020) 613 final – 2020/277 (COD)] (Úř. věst. C 155, 30.4.2021, s. 58).

4

(5)  Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Ochrana nezletilých migrantů bez doprovodu v Evropě (stanovisko z vlastní iniciativy) (Úř. věst. C 429, 11.12.2020, s. 24).

5

(6)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Obnovený Akční plán EU proti převaděčství migrantů na období 2021–2025 [COM(2021) 591 final].

6

(7)  Na základě žádosti členského státu potvrzené následným návrhem Komise a projednáním v Evropské radě a na základě postupů stálého monitorování a hodnocení. Viz návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o řešení situací účelového využívání migrantů v oblasti migrace a azylu [COM(2021) 890 final – 2021/0427 (COD)].

7

návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o řešení situací účelového využívání migrantů v oblasti migrace a azylu [COM(2021) 890 final – 2021/0427 (COD)]

---

| 23.9.2022 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 365/66 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2022

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 365/66

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví pravidla pro výkon práv Unie za účelem provedení a prosazování Dohody o vystoupení Spojeného království Velké Británie a Severního Irska z Evropské unie a Evropského společenství pro atomovou energii a Dohody o obchodu a spolupráci mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii na jedné straně a Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska na straně druhé

(COM(2022) 89 final – 2022/0068 (COD))

(2022/C 365/13)

| Zpravodaj: | Jack O’CONNOR |
| --- | --- |

Zpravodaj:

Jack O’CONNOR

| Žádost o vypracování stanoviska | Rada, 22. 3. 2022
  Evropský parlament, 23. 3. 2022 |
| --- | --- |
| Právní základ | Článek 43 Smlouvy o fungování Evropské unie (1) (rybolov), články 91 a 100 Smlouvy o fungování Evropské unie (doprava), články 173, 182, 188 a 189 Smlouvy o fungování Evropské unie (programy Unie), článek 207 Smlouvy o fungování Evropské unie (společná obchodní politika), článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie (Hospodářský a sociální výbor) |
| Rozhodnutí plenárního shromáždění | 22. 3. 2022 |
| Odpovědná sekce | Vnější vztahy |
| Přijato v sekci | 12. 5. 2022 |
| Přijato na plenárním zasedání | 15. 6. 2022 |
| Plenární zasedání č. | 570 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 202/0/5 |

Žádost o vypracování stanoviska

Rada, 22. 3. 2022

Evropský parlament, 23. 3. 2022

Právní základ

Článek 43 Smlouvy o fungování Evropské unie (1) (rybolov), články 91 a 100 Smlouvy o fungování Evropské unie (doprava), články 173, 182, 188 a 189 Smlouvy o fungování Evropské unie (programy Unie), článek 207 Smlouvy o fungování Evropské unie (společná obchodní politika), článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie (Hospodářský a sociální výbor)

Rozhodnutí plenárního shromáždění

22. 3. 2022

Odpovědná sekce

Vnější vztahy

Přijato v sekci

12. 5. 2022

Přijato na plenárním zasedání

15. 6. 2022

Plenární zasedání č.

570

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

202/0/5

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | Navrhované nařízení zmocňuje Evropskou komisi (2), aby prostřednictvím prováděcích aktů přijala a uplatňovala určitá opatření pro výkon práv Unie podle ustanovení Dohody o vystoupení Spojeného království Velké Británie a Severního Irska z Evropské unie a Evropského společenství pro atomovou energii (3) (dále jen „dohoda o vystoupení“) a Dohody o obchodu a spolupráci mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii na jedné straně a Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska na straně druhé (4) (dále jen „dohoda o obchodu a spolupráci“). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Smluvními stranami příslušných dohod jsou pouze Spojené království a Unie. EHSV proto souhlasí s tím, že je zcela namístě, aby se veškerá opatření přijímala na úrovni Unie a aby se používaly postupy projednávání ve výborech, jak je stanoveno v návrhu nařízení. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV souhlasí s tím, že Unie potřebuje pružný a účinný postup pro případ, že Spojené království nebude dohodu o vystoupení nebo dohodu o obchodu a spolupráci dodržovat. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Použití postupů projednávání ve výborech jakožto způsobu, jak zmocnit Komisi k přijetí a uplatňování určitých opatření v případě porušení nebo nedodržení příslušných dohod, se jeví jako plně odůvodněné a je v souladu se zásadami proporcionality a subsidiarity, kterými se nutně řídí činnost EU. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV vítá návrh provést do pěti let od vstupu nařízení v platnost jeho přezkum a konstatuje, že by tento krok byl v souladu s podobnými ustanoveními v příslušných dohodách. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | S ohledem na výše uvedené skutečnosti EHSV navrhované nařízení podporuje. Kromě toho se EHSV domnívá, že se jedná o vynikající interinstitucionální kompromis, který umožňuje řešit jakoukoli situaci, jež by mohla nastat v případě porušení či nedodržení dohody o vystoupení nebo dohody o obchodu a spolupráci. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Obecné připomínky

| 2.1. | Navrhované nařízení zmocňuje Evropskou komisi k přijetí a uplatňování určitých opatření pro výkon práv Unie podle ustanovení dohody o vystoupení a dohody o obchodu a spolupráci. Jeho účelem je usnadnit včasnou a účinnou reakci na jakékoli případné porušení nebo nedodržení ustanovení příslušných dohod ze strany Spojeného království. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Toto zmocnění se vztahuje na:






  — | uplatňování dočasných opatření, jež mají vést k zajištění souladu, nebo kompenzačních opatření, které na žádost jedné ze stran povolil v případě nedostatečného nebo neúplného splnění požadavků rozhodčí soud, nebo vhodných opatření v případě, že druhá strana nespolupracuje, aby usnadnila využití závazného mechanismu pro řešení sporů, |
| --- | --- | --- |

2.2.

—

uplatňování dočasných opatření, jež mají vést k zajištění souladu, nebo kompenzačních opatření, které na žádost jedné ze stran povolil v případě nedostatečného nebo neúplného splnění požadavků rozhodčí soud, nebo vhodných opatření v případě, že druhá strana nespolupracuje, aby usnadnila využití závazného mechanismu pro řešení sporů,

| — | nápravná opatření podle dohody o vystoupení v souvislosti s nedoložením příslušných právních aktů Unie k Protokolu o Irsku/Severním Irsku nebo podle dohody o obchodu a spolupráci v souvislosti s dotacemi, silniční dopravou a rybolovem, |
| --- | --- |

—

nápravná opatření podle dohody o vystoupení v souvislosti s nedoložením příslušných právních aktů Unie k Protokolu o Irsku/Severním Irsku nebo podle dohody o obchodu a spolupráci v souvislosti s dotacemi, silniční dopravou a rybolovem,

| — | vyrovnávací opatření podle dohody o vystoupení v souvislosti s ochrannými opatřeními přijatými Spojeným královstvím podle Protokolu o Irsku/Severním Irsku, |
| --- | --- |

—

vyrovnávací opatření podle dohody o vystoupení v souvislosti s ochrannými opatřeními přijatými Spojeným královstvím podle Protokolu o Irsku/Severním Irsku,

| — | vyrovnávací opatření podle dohody o obchodu a spolupráci v souvislosti s ochrannými opatřeními, která vytvářejí nerovnováhu mezi právy a povinnostmi podle dohody o obchodu a spolupráci nebo podle jakékoli doplňující dohody, nebo konkrétně v souvislosti s rozdíly v oblasti práce a sociálních věcí, ochrany životního prostředí nebo klimatu nebo kontroly subvencí, |
| --- | --- |

—

vyrovnávací opatření podle dohody o obchodu a spolupráci v souvislosti s ochrannými opatřeními, která vytvářejí nerovnováhu mezi právy a povinnostmi podle dohody o obchodu a spolupráci nebo podle jakékoli doplňující dohody, nebo konkrétně v souvislosti s rozdíly v oblasti práce a sociálních věcí, ochrany životního prostředí nebo klimatu nebo kontroly subvencí,

| — | protiopatření podle dohody o obchodu a spolupráci v reakci na vyrovnávací opatření podle článku 411 dohody o obchodu a spolupráci, |
| --- | --- |

—

protiopatření podle dohody o obchodu a spolupráci v reakci na vyrovnávací opatření podle článku 411 dohody o obchodu a spolupráci,

| — | ochranná opatření podle dohody o vystoupení (pokud by provádění Protokolu o Irsku/Severním Irsku vedlo k závažným hospodářským, společenským nebo environmentálním obtížím, které by mohly přetrvávat, nebo k odklonu obchodu) a podle dohody o obchodu a spolupráci (v případě závažných hospodářských, společenských nebo environmentálních obtíží odvětvové nebo regionální povahy, které mohou přetrvávat), |
| --- | --- |

—

ochranná opatření podle dohody o vystoupení (pokud by provádění Protokolu o Irsku/Severním Irsku vedlo k závažným hospodářským, společenským nebo environmentálním obtížím, které by mohly přetrvávat, nebo k odklonu obchodu) a podle dohody o obchodu a spolupráci (v případě závažných hospodářských, společenských nebo environmentálních obtíží odvětvové nebo regionální povahy, které mohou přetrvávat),

| — | pozastavení povinností podle dohody o obchodu a spolupráci v případě porušení nebo nesplnění některých podmínek, zejména pokud jde o obchod se zbožím, leteckou dopravu, silniční dopravu, rybolov nebo programy Unie, nebo pokud Spojené království neuhradí svůj finanční příspěvek nebo provede podstatné změny v některých původních podmínkách. |
| --- | --- |

—

pozastavení povinností podle dohody o obchodu a spolupráci v případě porušení nebo nesplnění některých podmínek, zejména pokud jde o obchod se zbožím, leteckou dopravu, silniční dopravu, rybolov nebo programy Unie, nebo pokud Spojené království neuhradí svůj finanční příspěvek nebo provede podstatné změny v některých původních podmínkách.

| 2.3. | Tato opatření by se měla vztahovat rovněž na veškeré doplňující dvoustranné dohody k dohodě o obchodu a spolupráci. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Rada ve svém rozhodnutí o uzavření dohody o obchodu a spolupráci zmocnila Komisi k přijetí většiny opatření uvedených v odstavci 2.2, a to dokud nevstoupí v platnost zvláštní právní akt, který by měl být předložen nejpozději do 31. března 2022. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Bez ohledu na dohodu o vystoupení se dohoda o obchodu a spolupráci vztahuje na celou řadu otázek, které se netýkají jen obchodu se zbožím a službami. Patří mezi ně investice, hospodářská soutěž, státní podpora, daňová transparentnost, letecká a silniční doprava, energetika a udržitelnost, rybolov, ochrana údajů a koordinace systémů sociálního zabezpečení. Nařízení o prosazování pravidel mezinárodního obchodu (5) a další stávající nástroje proto plně nepokrývají oblast působnosti tohoto nového typu dohody. Je proto zapotřebí přijmout nový právní nástroj. Navrhované nařízení by představovalo lex specialis ve vztahu k odvětvovým předpisům unijního práva, pokud tyto předpisy upravují stejný předmět. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Právním základem tohoto návrhu jsou:






  — | článek 43 Smlouvy o fungování Evropské unie (6) (rybolov), |
| --- | --- | --- |

2.6.

—

článek 43 Smlouvy o fungování Evropské unie (6) (rybolov),

| — | články 91 a 100 Smlouvy o fungování Evropské unie (7) (doprava), |
| --- | --- |

—

články 91 a 100 Smlouvy o fungování Evropské unie (7) (doprava),

| — | články 173, 182, 188 a 189 Smlouvy o fungování Evropské unie (8) (programy Unie), |
| --- | --- |

—

články 173, 182, 188 a 189 Smlouvy o fungování Evropské unie (8) (programy Unie),

| — | článek 207 Smlouvy o fungování Evropské unie (9) (společná obchodní politika), |
| --- | --- |

—

článek 207 Smlouvy o fungování Evropské unie (9) (společná obchodní politika),

| — | článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie (10) (Hospodářský a sociální výbor). |
| --- | --- |

—

článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie (10) (Hospodářský a sociální výbor).

| 2.7. | Dohoda o vystoupení a dohoda o obchodu a spolupráci představují jediné právní nástroje Unie vůči Spojenému království. Opatření na úrovni mezinárodního práva může proto přijímat pouze Unie. Podle předmětného návrhu však mají být opatření přijímána v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii (11). Při projednávání ve výborech by se proto měl použít přezkumný postup stanovený v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (12), neboť opatření, která by mohla být přijata, by měla téměř jistě dopad na členské státy. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Podle návrhu by měl být do pěti let od vstupu předloženého nařízení v platnost proveden jeho přezkum. To by bylo v souladu s obdobným ustanovením dohody o vystoupení a dohody o obchodu a spolupráci. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Navrhované nařízení se nevztahuje na opatření v oblasti působnosti politik Unie v prostoru svobody, bezpečnosti a práva. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Přijetí opatření v oblasti výzkumných a vzdělávacích programů Euratomu upravuje samostatný legislativní návrh. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Konkrétní připomínky

| 3.1. | Cílem návrhu je vytvořit rámec, díky němuž bude moci Unie v případě porušení nebo nedodržení dohody o vystoupení nebo dohody o obchodu a spolupráci ze strany Spojeného království účinně a včas reagovat. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Vzhledem k tomu, že obě zmíněné dohody se týkají pouze EU, je zřejmé, že by příslušná opatření měla být rovněž přijímána na této úrovni. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | S ohledem na možné důsledky pro členské státy a také na nutnost zajistit optimální účinnost je použití přezkumného postupu při projednávání ve výborech zcela logické a odůvodněné. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Tento požadavek je plně v souladu se zásadou subsidiarity, neboť díky systému projednávání ve výborech mají členské státy přehled o prováděcích aktech přenesených na Komisi. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Rovněž je třeba poznamenat, že podle článků 7 a 8 nařízení (EU) č. 182/2011 (13) může Komise odchylně od řádných postupů přijmout prováděcí akty buď z důvodu naléhavosti (článek 8) nebo z důvodu možného značného narušení trhů v oblasti zemědělství (článek 7), aniž by je předem předložila příslušnému výboru. Díky této možnosti odchýlit se od běžného postupu je Unie v případě potřeby schopna rychleji reagovat na nečekaná porušení dohod. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Výbor vítá jak komplexní řadu opatření uvedených v čl. 1 odst. 2 navrhovaného nařízení, tak i jejich omezení. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Vzhledem k tomu, že pro vystoupení členského státu neexistuje žádný precedens, nevyvstává zde ani otázka souladu se stávajícími právními předpisy v této oblasti politiky. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | V čl. 2 odst. 2 navrhovaného nařízení jsou stanovena jasná kritéria, jimiž by se měl řídit výběr případných opatření. EHSV souhlasí s tím, že navrhované nařízení splňuje požadavky proporcionality a nepřekračuje rámec toho, co je nezbytně nutné k dosažení cíle zajistit v případě jakéhokoli porušení nebo nedodržení dohod rychlý a účinný výkon zmíněných práv. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Vzhledem k tomu, že navrhované nařízení je procesní povahy, nepovažuje EHSV za nutné provést posouzení dopadů. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EHSV vítá návrh provést do pěti let přezkum nařízení a považuje jej za vhodný, neboť by tento krok byl v souladu s podobnými ustanoveními v příslušných dohodách. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | S ohledem na výše uvedené skutečnosti EHSV předložený návrh podporuje. Kromě toho se EHSV domnívá, že se jedná o vynikající interinstitucionální kompromis, který umožňuje řešit jakoukoli situaci, jež by mohla nastat v případě porušení či nedodržení dohody o vystoupení nebo dohody o obchodu a spolupráci. |
| --- | --- |

3.11.

V Bruselu dne 15. června 2022.

Předsedkyně Evropského hospodářského a sociálního výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Konsolidované znění Smlouvy o fungování Evropské unie (Úř. věst. C 326, 26.10.2012, s. 47).

1

(2)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/CS/TXT/?uri=CELEX:52022PC0089.

2

(3)  Úř. věst. C 384 I, 12.11.2019.

3

(4)  Úř. věst. L 149, 30.4.2021, s. 10.

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/167 ze dne 10. února 2021, kterým se mění nařízení (EU) č. 654/2014 o výkonu práv Unie za účelem uplatňování a prosazování pravidel mezinárodního obchodu (Úř. věst. L 49, 12.2.2021, s. 1).

5

(6)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/CS/TXT/PDF/?uri=CELEX:12012E/TXT&from=CS.

6

(7)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/CS/TXT/PDF/?uri=CELEX:12012E/TXT&from=CS.

7

(8)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/CS/TXT/PDF/?uri=CELEX:12012E/TXT&from=CS.

8

(9)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/CS/TXT/PDF/?uri=CELEX:12012E/TXT&from=CS.

9

(10)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/CS/TXT/PDF/?uri=CELEX:12012E/TXT&from=CS.

10

(11)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/CS/TXT/?uri=celex:12012M/TXT.

11

(12)  Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13.

12

(13)  Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13.

13

---