# Uradni list C 374/2022

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 374 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6530. september 2022 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 374

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6530. september 2022

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 374/01 | Obvestilo Komisije o spremembi Obvestila Komisije o smernicah za sodelovanje pri javnih naročilih na področju obrambe in varnosti (Direktiva 2009/81/ES o javnih naročilih na področju obrambe in varnosti) (
  1
  ) | 1 |
| 2022/C 374/02 | Sporočilo Komisije – Smernice o uporabi konkurenčnega prava Unije za kolektivne pogodbe v zvezi z delovnimi pogoji samozaposlenih oseb brez zaposlenih | 2 |
| 2022/C 374/03 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10629 – CSL / VIFOR PHARMA) (
  1
  ) | 14 |

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2022/C 374/01

Obvestilo Komisije o spremembi Obvestila Komisije o smernicah za sodelovanje pri javnih naročilih na področju obrambe in varnosti (Direktiva 2009/81/ES o javnih naročilih na področju obrambe in varnosti) (
  1
  )

1

1

2022/C 374/02

Sporočilo Komisije – Smernice o uporabi konkurenčnega prava Unije za kolektivne pogodbe v zvezi z delovnimi pogoji samozaposlenih oseb brez zaposlenih

2

2022/C 374/03

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10629 – CSL / VIFOR PHARMA) (
  1
  )

1

14

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 374/04 | Menjalni tečaji eura — 29. september 2022 | 15 |
| 2022/C 374/05 | Povzetek sklepov Evropske komisije o avtorizacijah za dajanje v promet in uporabo in/ali za uporabo snovi iz Priloge XIV k Uredbi (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH)
  (Objavljeno v skladu s členom 64(9) Uredbe (ES) št. 1907/2006
  )

   (
  1
  ) | 16 |
| | INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC |
| 2022/C 374/06 | Informacije o zaprtju ribolova, ki jih sporočijo države članice | 17 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2022/C 374/04

Menjalni tečaji eura — 29. september 2022

15

2022/C 374/05

Povzetek sklepov Evropske komisije o avtorizacijah za dajanje v promet in uporabo in/ali za uporabo snovi iz Priloge XIV k Uredbi (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH)
  (Objavljeno v skladu s členom 64(9) Uredbe (ES) št. 1907/2006
  )

   (
  1
  )

(Objavljeno v skladu s členom 64(9) Uredbe (ES) št. 1907/2006

)

1

16

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

2022/C 374/06

Informacije o zaprtju ribolova, ki jih sporočijo države članice

17

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 374/07 | Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 18 |
| 2022/C 374/08 | Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 30 |
| 2022/C 374/09 | Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 41 |
| 2022/C 374/10 | Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 52 |

V   Objave

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2022/C 374/07

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

18

2022/C 374/08

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

30

2022/C 374/09

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

41

2022/C 374/10

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

52

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 30.9.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 374/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 374/1

---

Obvestilo Komisije o spremembi Obvestila Komisije o smernicah za sodelovanje pri javnih naročilih na področju obrambe in varnosti (Direktiva 2009/81/ES o javnih naročilih na področju obrambe in varnosti)

(Besedilo velja za EGP)

(2022/C 374/01)

Komisija je 8. maja 2019 sprejela Obvestilo o smernicah za sodelovanje pri javnih naročilih na področju obrambe in varnosti (1) (v nadaljnjem besedilu: Obvestilo). V Obvestilu so obravnavani načini, na katere se lahko izvajajo skupna javna naročila v skladu z Direktivo 2009/81/ES o javnih naročilih za obrambo (2) (v nadaljnjem besedilu: Direktiva).

V Obvestilu so zlasti podana podrobna navodila za uporabo izjeme iz člena 13(c) Direktive. V zvezi s tem Obvestilo določa podrobnosti za priglasitev skupnega programa sodelovanja s strani držav članic Komisiji.

V Obvestilu je trenutno navedeno, da se uradno obvestilo pošlje Generalnemu direktoratu za notranji trg, industrijo, podjetništvo ter mala in srednja podjetja (GD GROW). Po reorganizaciji pristojnosti v službah Komisije in prenosu pristojnosti za Direktivo na Generalni direktorat za obrambno industrijo in vesolje (GD DEFIS) je treba posodobiti kontaktne podatke.

Zato se četrti, peti in šesti odstavek točke 3.7 Obvestila nadomestijo z naslednjim:

„Uradna obvestila se lahko pošljejo po pošti ali elektronski pošti Generalnemu direktoratu za obrambno industrijo in vesolje (GD DEFIS). Elektronski naslov za obvestila je: EC-DEFENCE-PROCUREMENT@ec.europa.eu

Poštni naslov:

| Evropska komisija |
| --- |
| Generalni direktorat za obrambno industrijo in vesolje (GD DEFIS) |
| Javna naročila na področju obrambe in varnosti |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË“ |

Evropska komisija

Generalni direktorat za obrambno industrijo in vesolje (GD DEFIS)

Javna naročila na področju obrambe in varnosti

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË“

---

(1)  Obvestilo Komisije o smernicah za sodelovanje pri javnih naročilih na področju obrambe in varnosti (Direktiva 2009/81/ES o javnih naročilih na področju obrambe in varnosti) (UL C 157, 8.5.2019, str. 1).

1

(2)  Direktiva 2009/81/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o usklajevanju postopkov za oddajo nekaterih naročil gradenj, blaga in storitev, ki jih oddajo naročniki na področju obrambe in varnosti, ter spremembi direktiv 2004/17/ES in 2004/18/ES (UL L 216, 20.8.2009, str. 76).

2

---

| 30.9.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 374/2 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 374/2

---

SPOROČILO KOMISIJE

Smernice o uporabi konkurenčnega prava Unije za kolektivne pogodbe v zvezi z delovnimi pogoji samozaposlenih oseb brez zaposlenih

(2022/C 374/02)

1.   Uvod

| (1) | Te smernice določajo načela za oceno sporazumov med podjetji, sklepov podjetniških združenj in usklajenih ravnanj (v nadaljnjem besedilu skupaj: sporazumi), sklenjenih na podlagi kolektivnih pogajanj med samozaposlenimi osebami brez zaposlenih in enim ali več podjetji (v nadaljnjem besedilu: nasprotne stranke) v zvezi z delovnimi pogoji samozaposlenih oseb brez zaposlenih, v skladu s členom 101 Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU). |
| --- | --- |

(1)

| (2) | V teh smernicah se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:






  (a) | „samozaposlena oseba brez zaposlenih“ pomeni osebo, ki nima pogodbe o zaposlitvi ali ni v delovnem razmerju in ki se pri opravljanju zadevnih storitev zanaša predvsem na lastno delo; |
| --- | --- | --- |

(2)

(a)

„samozaposlena oseba brez zaposlenih“ pomeni osebo, ki nima pogodbe o zaposlitvi ali ni v delovnem razmerju in ki se pri opravljanju zadevnih storitev zanaša predvsem na lastno delo;

| (b) | „nasprotna stranka“ pomeni podjetje, za katerega samozaposlene osebe brez zaposlenih opravljajo svoje storitve, in sicer njihove profesionalne stranke, vključno z združenji takih podjetij; |
| --- | --- |

(b)

„nasprotna stranka“ pomeni podjetje, za katerega samozaposlene osebe brez zaposlenih opravljajo svoje storitve, in sicer njihove profesionalne stranke, vključno z združenji takih podjetij;

| (c) | „kolektivna pogodba“ pomeni sporazum, o katerem se dogovorijo v pogajanjih in ga sklenejo samozaposlene osebe brez zaposlenih ali njihovi zastopniki in njihove nasprotne stranke, kolikor se po svoji naravi in namenu nanaša na delovne pogoje takih samozaposlenih oseb brez zaposlenih (1); |
| --- | --- |

(c)

„kolektivna pogodba“ pomeni sporazum, o katerem se dogovorijo v pogajanjih in ga sklenejo samozaposlene osebe brez zaposlenih ali njihovi zastopniki in njihove nasprotne stranke, kolikor se po svoji naravi in namenu nanaša na delovne pogoje takih samozaposlenih oseb brez zaposlenih (1);

| (d) | „digitalna platforma za delo“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ki zagotavlja komercialno storitev, ki izpolnjuje vse naslednje zahteve: (i) vsaj delno se zagotavlja na daljavo z elektronskimi sredstvi, kot je spletno mesto ali mobilna aplikacija; (ii) zagotavlja se na zahtevo prejemnika storitve, (iii) kot nujno in bistveno sestavino vključuje organizacijo dela, ki ga opravljajo posamezniki, ne glede na to, ali se delo opravlja prek spleta ali na določeni lokaciji (2). |
| --- | --- |

(d)

„digitalna platforma za delo“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ki zagotavlja komercialno storitev, ki izpolnjuje vse naslednje zahteve: (i) vsaj delno se zagotavlja na daljavo z elektronskimi sredstvi, kot je spletno mesto ali mobilna aplikacija; (ii) zagotavlja se na zahtevo prejemnika storitve, (iii) kot nujno in bistveno sestavino vključuje organizacijo dela, ki ga opravljajo posamezniki, ne glede na to, ali se delo opravlja prek spleta ali na določeni lokaciji (2).

| (3) | S členom 101 PDEU so prepovedani sporazumi med podjetji, ki omejujejo konkurenco na notranjem trgu, zlasti če neposredno ali posredno določajo nakupne ali prodajne cene ali druge pogoje poslovanja. Pravila konkurence Unije temeljijo na členu 3(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU), ki določa, da Unija vzpostavi notranji trg, vključno s sistemom, ki preprečuje izkrivljanje konkurence (3). |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Člen 3(3) PEU tudi določa, da si Unija prizadeva za „visoko konkurenčno socialno tržno gospodarstvo, usmerjeno v polno zaposlenost in socialni napredek“. Podobno člen 9 PDEU določa, da Unija „[p]ri opredeljevanju in izvajanju svojih politik in dejavnosti [...] upošteva zahteve, ki so povezane s spodbujanjem visoke stopnje zaposlenosti, zagotavljanjem ustrezne socialne zaščite, bojem proti socialni izključenosti in visoko stopnjo izobraževanja in usposabljanja ter varovanjem človekovega zdravja“. Zato Unija prepoznava pomembno vlogo socialnega dialoga in kolektivnih pogajanj ter se v skladu s členom 152 PDEU zavezuje k „pospeševanju dialoga med socialnimi partnerji ob upoštevanju njihove avtonomije“. S členom 28 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah se prav tako priznava pravica do kolektivnih pogajanj in ukrepov (4). |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Sodišče Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Sodišče) je upoštevalo cilje socialne politike Unije, ko je v okviru kolektivnih pogajanj med socialnimi partnerji v zadevi Albany odločilo, da so nekatere omejitve konkurence sestavni del kolektivnih pogodb med organizacijami, ki zastopajo delodajalce in delavce, in potrebne za izboljšanje delovnih pogojev (5). Glede na to sporazumi, sklenjeni v okviru kolektivnih pogajanj med delodajalci in delavci, ki so po značilnostih in namenu namenjeni izboljšanju delovnih pogojev (vključno s plačilom), ne spadajo na področje uporabe člena 101 PDEU in zato ne kršijo konkurenčnega prava Unije („izjema na podlagi zadeve Albany“) (6). |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Položaj samozaposlenih oseb je drugačen. Prepoved iz člena 101 PDEU velja za „podjetja“, kar je širok koncept in zajema vse subjekte, ki opravljajo gospodarsko dejavnost, ne glede na njihov pravni status in način financiranja (7). Zato samozaposlene osebe, vključno s posamezniki, ki delajo sami, načeloma pomenijo podjetja v smislu člena 101 PDEU, ker svoje storitve odplačno ponujajo na nekem trgu in opravljajo dejavnosti kot neodvisni gospodarski subjekti (8). |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Sodišče je v zvezi s tem pojasnilo, da izjema na podlagi zadeve Albany zajema tudi „navidezno samozaposlene osebe“, saj se zanje šteje, da so v položaju, primerljivem s položajem delavcev (9). V tem okviru je Sodišče ugotovilo, da je posameznik navidezno samozaposlena oseba, če: (a) deluje po navodilih svojega delodajalca zlasti glede svobode izbire delovnega časa, kraja in vsebine svojega dela; (b) ni udeležena pri poslovnem tveganju tega delodajalca ter (c) je vključena v podjetje navedenega delodajalca v času trajanja delovnega razmerja in z njim tvori enoten gospodarski subjekt. Ta merila se uporabljajo za namene uporabe konkurenčnega prava Unije ne glede na to, ali se zadevna oseba šteje za samozaposleno po nacionalnem pravu iz davčnih, upravnih ali organizacijskih razlogov, in jih je treba presojati od primera do primera ob upoštevanju dejstev v posameznem primeru (10). Vendar dokler sodišče ali upravni organ ne ugotovi, da je navidezno samozaposlena oseba delavec, ta nima pravne varnosti, da se bo pri njej uporabljala izjema na podlagi zadeve Albany. Če se ugotovi, da je oseba delavec, ni tveganja, da bi s kolektivnimi pogajanji in sporazumi za izboljšanje delovnih pogojev kršila člen 101 PDEU. |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Hkrati nekatere samozaposlene osebe težko vplivajo na svoje delovne pogoje. To zlasti velja za samozaposlene osebe brez zaposlenih, ki delajo samostojno in se za preživetje zanašajo predvsem na lastno delo. Čeprav niso v celoti vključene v poslovanje svojega naročnika enako kot delavci, nekatere samozaposlene osebe brez zaposlenih morda niso popolnoma neodvisne od svojega naročnika ali pa nimajo dovolj pogajalske moči. Na to je vplival nedavni razvoj trga, zlasti trend oddajanja dejavnosti poslovnih in osebnih storitev podizvajalcem in v zunanje izvajanje ter digitalizacija proizvodnih procesov in vzpon gospodarstva spletnih platform (11). Kolektivna pogajanja so lahko pomembno sredstvo za izboljšanje delovnih pogojev teh samozaposlenih oseb brez zaposlenih. |
| --- | --- |

(8)

| (9) | V teh smernicah je ob upoštevanju navedenega pojasnjeno, (a) da kolektivne pogodbe samozaposlenih oseb brez zaposlenih, ki so v položaju, primerljivem s položajem delavcev, ne spadajo na področje uporabe člena 101 PDEU in (b) da Komisija ne bo ukrepala proti kolektivnim pogodbam samozaposlenih oseb brez zaposlenih, ki se spoprijemajo z neravnovesjem v pogajalski moči v razmerju do nasprotnih strank. |
| --- | --- |

(9)

| (10) | V teh smernicah je razloženo, kako bo Komisija uporabljala konkurenčno pravo Unije, brez poseganja v uporabo drugih pravil ali načel prava Unije. Te smernice ne ustvarjajo socialnih pravic ali obveznosti ter ne vplivajo na posebne pravice držav članic na področju socialne politike ali na avtonomijo socialnih partnerjev. Zlasti ne vplivajo na pristojnosti držav članic in/ali socialnih partnerjev glede organizacije kolektivnih pogajanj v okviru nacionalnega prava in/ali praks držav članic. Prav tako ne posegajo v opredelitvi pojmov „delavec“ ali „samozaposlena oseba“ po nacionalnem pravu (12) ali v možnost samozaposlenih oseb brez zaposlenih, da zahtevajo prerazvrstitev svojega zaposlitvenega statusa (ali da pristojni organi/sodišča take primere presojajo) v skladu s pravom Unije ali nacionalnim pravom. V teh smernicah so zgolj pojasnjeni pogoji, pod katerimi lahko nekatere samozaposlene osebe brez zaposlenih in njihove nasprotne stranke začnejo kolektivna pogajanja in sklenejo kolektivne pogodbe brez tveganja kršitve člena 101 PDEU. |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Te smernice prav tako ne posegajo v katero koli nadaljnjo razlago člena 101 PDEU, ki jo bo Sodišče podalo v zvezi s sporazumi, sklenjenimi v okviru kolektivnih pogajanj. Ne vplivajo na uporabo konkurenčnega prava Unije, kot ga člen 42 PDEU in ustrezna zakonodaja Unije določata v zvezi s kmetijskim in ribiškim sektorjem (13). Poleg tega se te smernice uporabljajo brez poseganja v uporabo člena 101(3) PDEU, ki iz člena 101(1) PDEU izvzema sporazume, ki: (a) prispevajo k izboljšanju proizvodnje ali distribucije blaga oziroma k pospeševanju tehničnega ali gospodarskega napredka; (b) potrošnikom zagotavljajo pravičen delež koristi; (c) vsebujejo le nujne omejitve konkurence in (d) glede znatnega dela zadevnih izdelkov ali storitev pogodbenicam ne omogočajo izključitve konkurence (14). |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Da bi se izognili dvomom, kolektivne pogodbe, o katerih se dogovorijo v pogajanjih in jih sklenejo samozaposlene osebe, ki ne spadajo na področje uporabe teh smernic, ne kršijo nujno člena 101 PDEU, temveč jih je treba presojati od primera do primera, kot velja za vse druge vrste sporazumov med podjetji. |
| --- | --- |

(12)

2.   Splošno področje uporabe

2.1.   Vrste sporazumov, ki jih zajemajo te smernice

| (13) | Te smernice se uporabljajo za „kolektivne pogodbe“, kot so opredeljene v točki 2(c). |
| --- | --- |

(13)

| (14) | Te smernice se brez poseganja v diskrecijsko pravico držav članic glede določitve kanalov kolektivnega zastopanja samozaposlenih oseb uporabljajo za vse oblike kolektivnih pogajanj, ki se izvajajo v skladu z nacionalnim pravom in prakso, od pogajanj prek socialnih partnerjev ali drugih združenj do neposrednih pogajanj skupine samozaposlenih oseb brez zaposlenih ali njihovih zastopnikov z njihovimi nasprotnimi strankami ali združenji teh nasprotnih strank. Zajemajo tudi primere, ko želijo biti samozaposlene osebe brez zaposlenih kot posamezniki ali kot skupina zajete z obstoječo kolektivno pogodbo („možnost vključitve“), sklenjeno med njihovo nasprotno stranko in skupino delavcev/samozaposlenih oseb brez zaposlenih. |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Delovni pogoji samozaposlenih oseb brez zaposlenih vključujejo vprašanja, kot so plačilo, nagrade in dodatki, delovni čas in delovni vzorci, dela prosti dnevi, dopust, fizični prostori, v katerih se delo opravlja, zdravje in varnost, zavarovanje in socialna varnost ter pogoji, pod katerimi ima samozaposlena oseba brez zaposlenih pravico prenehati zagotavljati svoje storitve ali pod katerimi ima nasprotna stranka pravico prenehati uporabljati njene storitve. |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Pogajanja o kolektivnih pogodbah in njihova sklenitev predpostavljata določeno stopnjo usklajevanja med več strankami na vsaki pogajalski strani pred pogajanjem o kolektivni pogodbi ali njeni sklenitvi. Tako usklajevanje je lahko v obliki sporazuma ali izmenjave informacij med strankami na obeh pogajalskih straneh, da bi se določil skupni pristop k vsebini (delovni pogoji) in/ali obliki pogajanj (npr. večstransko ali z imenovanjem zastopnikov). Če je tako usklajevanje potrebno in sorazmerno za pogajanja o kolektivni pogodbi ali njeno sklenitev, se za namene teh smernic obravnava enako kot kolektivna pogodba, s katero je povezano (ali bi bilo povezano v primeru neuspešnih pogajanj) (15). |
| --- | --- |

(16)

| (17) | Te smernice ne zajemajo odločitev združenj ali sporazumov ali usklajenih ravnanj med podjetji zunaj okvira pogajanj (ali priprav na pogajanja) med samozaposlenimi osebami brez zaposlenih in njihovo nasprotno stranko, da bi se izboljšali delovni pogoji samozaposlenih oseb brez zaposlenih. Zlasti ne zajemajo sporazumov, ki presegajo ureditev delovnih pogojev ali določajo pogoje (zlasti cene), pod katerimi samozaposlene osebe brez zaposlenih ali nasprotna stranka zagotavljajo storitve potrošnikom (16), ali ki omejujejo podjetja, da najamejo ponudnike dela, ki jih potrebujejo.







  Primer 1



  Okoliščine: samozaposleni dostavljavci brez zaposlenih zagotavljajo svoje storitve na treh platformah za dostavo, ki delujejo v mestu B. Med platformami za dostavo in dostavljavci je sklenjena kolektivna pogodba, ki določa plačila, ki jih morajo platforme plačevati dostavljavcem za njihove storitve, ter minimalne obveznosti platform do dostavljavcev na področju zdravja in varnosti. V kolektivni pogodbi je določeno, da lahko dostavljavci svoje storitve omejijo na določeno območje mesta. Mesto je tako s pogodbo razdeljeno na tri ločena območja, po eno za dostavljavce vsake platforme. Samozaposleni dostavljavci brez zaposlenih v mestu B se med seboj ločeno dogovorijo, da ne bodo opravili več kot 20 dostav v štirih urah na delovni dan.

  Analiza: ta primer se nanaša na dva sporazuma med podjetji v smislu člena 101 PDEU: (a) kolektivno pogodbo med platformami in samozaposlenimi dostavljavci brez zaposlenih in (b) sporazum med samozaposlenimi dostavljavci brez zaposlenih o največjem številu dostav. Kolektivna pogodba je zajeta s temi smernicami, saj je rezultat kolektivnih pogajanj in ureja delovne pogoje (plačila, zdravstvene in varnostne pogoje), pod katerimi samozaposleni dostavljavci brez zaposlenih opravljajo storitve za platforme. Vendar se del kolektivne pogodbe, s katerim je ozemlje mesta razdeljeno med tri platforme, ne nanaša na delovne pogoje, temveč pomeni sporazum o delitvi trga, ki bi kot tak lahko kršil člen 101 PDEU zaradi cilja (17).
  Nasprotno pa ločeni sporazum med samozaposlenimi dostavljavci brez zaposlenih o številu dostav na delovni dan ni rezultat kolektivnih pogajanj med samozaposlenimi osebami brez zaposlenih in njihovimi nasprotnimi strankami, zato ga te smernice ne zajemajo, temveč ga je treba oceniti ločeno.


  Primer 2



  Okoliščine: profesionalni športni klubi v državi članici X se med seboj dogovorijo, da športnikov v času trajanja njihovih pogodb s športnimi klubi ne bodo najemali drug od drugega. Klubi se usklajujejo tudi glede višine plačila športnikov, starejših od 35 let.

  Analiza: dogovori med športnimi klubi so sporazumi med podjetji v smislu člena 101 PDEU. Ti dogovori niso zajeti s temi smernicami, saj se o njih ne pogajajo samozaposlene osebe brez zaposlenih in njihove nasprotne stranke ter zato niso kolektivne pogodbe. Prvi dogovor bi lahko kršil člen 101 PDEU zaradi cilja, saj omejuje konkurenco med športnimi klubi pri zaposlovanju najboljših športnikov na trgu. Tudi drugi dogovor (določitev plačila) bi lahko kršil člen 101 PDEU zaradi cilja, saj gre v bistvu za dogovor med konkurenti (klubi) o uskladitvi njihovih vhodnih stroškov.
  Na splošno ta primer ponazarja prakse podjetij na trgu dela, ki ne spadajo na področje uporabe teh smernic in bi lahko kršile člen 101 PDEU. |
| --- | --- |

(17)

Primer 1

Okoliščine: samozaposleni dostavljavci brez zaposlenih zagotavljajo svoje storitve na treh platformah za dostavo, ki delujejo v mestu B. Med platformami za dostavo in dostavljavci je sklenjena kolektivna pogodba, ki določa plačila, ki jih morajo platforme plačevati dostavljavcem za njihove storitve, ter minimalne obveznosti platform do dostavljavcev na področju zdravja in varnosti. V kolektivni pogodbi je določeno, da lahko dostavljavci svoje storitve omejijo na določeno območje mesta. Mesto je tako s pogodbo razdeljeno na tri ločena območja, po eno za dostavljavce vsake platforme. Samozaposleni dostavljavci brez zaposlenih v mestu B se med seboj ločeno dogovorijo, da ne bodo opravili več kot 20 dostav v štirih urah na delovni dan.

Analiza: ta primer se nanaša na dva sporazuma med podjetji v smislu člena 101 PDEU: (a) kolektivno pogodbo med platformami in samozaposlenimi dostavljavci brez zaposlenih in (b) sporazum med samozaposlenimi dostavljavci brez zaposlenih o največjem številu dostav. Kolektivna pogodba je zajeta s temi smernicami, saj je rezultat kolektivnih pogajanj in ureja delovne pogoje (plačila, zdravstvene in varnostne pogoje), pod katerimi samozaposleni dostavljavci brez zaposlenih opravljajo storitve za platforme. Vendar se del kolektivne pogodbe, s katerim je ozemlje mesta razdeljeno med tri platforme, ne nanaša na delovne pogoje, temveč pomeni sporazum o delitvi trga, ki bi kot tak lahko kršil člen 101 PDEU zaradi cilja (17).

Nasprotno pa ločeni sporazum med samozaposlenimi dostavljavci brez zaposlenih o številu dostav na delovni dan ni rezultat kolektivnih pogajanj med samozaposlenimi osebami brez zaposlenih in njihovimi nasprotnimi strankami, zato ga te smernice ne zajemajo, temveč ga je treba oceniti ločeno.

Primer 2

Okoliščine: profesionalni športni klubi v državi članici X se med seboj dogovorijo, da športnikov v času trajanja njihovih pogodb s športnimi klubi ne bodo najemali drug od drugega. Klubi se usklajujejo tudi glede višine plačila športnikov, starejših od 35 let.

Analiza: dogovori med športnimi klubi so sporazumi med podjetji v smislu člena 101 PDEU. Ti dogovori niso zajeti s temi smernicami, saj se o njih ne pogajajo samozaposlene osebe brez zaposlenih in njihove nasprotne stranke ter zato niso kolektivne pogodbe. Prvi dogovor bi lahko kršil člen 101 PDEU zaradi cilja, saj omejuje konkurenco med športnimi klubi pri zaposlovanju najboljših športnikov na trgu. Tudi drugi dogovor (določitev plačila) bi lahko kršil člen 101 PDEU zaradi cilja, saj gre v bistvu za dogovor med konkurenti (klubi) o uskladitvi njihovih vhodnih stroškov.

Na splošno ta primer ponazarja prakse podjetij na trgu dela, ki ne spadajo na področje uporabe teh smernic in bi lahko kršile člen 101 PDEU.

2.2.   Osebe, ki jih zajemajo te smernice

| (18) | Te smernice zajemajo kolektivne pogodbe v zvezi z delovnimi pogoji „samozaposlenih oseb brez zaposlenih“, kot so opredeljene v točki 2(a) teh smernic. Samozaposlene osebe brez zaposlenih lahko za opravljanje svojih storitev uporabljajo določeno blago ali sredstva. Čistilec na primer uporablja pripomočke za čiščenje, glasbenik pa igra glasbeni instrument. V teh primerih se blago uporablja kot pomožno sredstvo za opravljanje končne storitve, zato bi se štelo, da se samozaposlene osebe brez zaposlenih zanašajo na lastno delo. Nasprotno pa se te smernice ne uporabljajo za primere, ko je gospodarska dejavnost samozaposlene osebe brez zaposlenih zgolj delitev ali izkoriščanje blaga ali sredstev ali nadaljnja prodaja blaga/storitev. Če samozaposlena oseba brez zaposlenih na primer oddaja stanovanje ali nadalje prodaja avtomobilske dele, se ti dejavnosti nanašata na izkoriščanje sredstev in nadaljnjo prodajo blaga, ne pa na opravljanje lastnega dela. |
| --- | --- |

(18)

| (19) | Oddelek 3 teh smernic določa kategorije kolektivnih pogodb, ki vključujejo samozaposlene osebe brez zaposlenih, za katere Komisija meni, da ne spadajo na področje uporabe člena 101 PDEU, oddelek 4 teh smernic pa določa kategorije kolektivnih pogodb, glede katerih Komisija ne bo ukrepala. Tudi če samozaposlena oseba brez zaposlenih ali kolektivna pogodba spada v kategorije, opredeljene v oddelkih 3 ali 4 teh smernic, se še naprej uporabljajo splošna načela, ki opredeljujejo področje uporabe teh smernic, določena v tem oddelku. Merila iz oddelkov 3 in 4 morajo biti izpolnjena, ko se samozaposlene osebe brez zaposlenih kolektivno pogajajo in sklenejo sporazum s svojimi nasprotnimi strankami. |
| --- | --- |

(19)

3.   Ne spadajo na področje uporabe člena 101 pdeu kolektivne pogodbe samozaposlenih oseb brez zaposlenih, ki so v položaju, primerljivem s položajem delavcev

| (20) | V primerih, ko so samozaposlene osebe brez zaposlenih v položaju, ki je primerljiv s položajem delavcev, se za kolektivne pogodbe teh samozaposlenih oseb šteje, da ne spadajo na področje uporabe člena 101 PDEU, ne glede na to, ali te osebe izpolnjujejo tudi merila za navidezno samozaposlene osebe (glej točko 7 teh smernic) (18). |
| --- | --- |

(20)

| (21) | Sodišče je odločilo, da se kolektivna pogodba, ki zajema samozaposlene izvajalce storitev, lahko šteje za rezultat dialoga med socialnimi partnerji, če so ponudniki storitev v položaju, primerljivem s položajem delavcev (19).Potrdilo je, da „v današnjem gospodarstvu ni vedno lahko ugotoviti, ali imajo nekateri samozaposleni ponudniki storitev status podjetja“ (20). Sodišče je prav tako odločilo, da lahko ponudnik storitev izgubi status samozaposlenega gospodarskega subjekta in posledično status podjetja, če ta ponudnik storitev ne določa samostojno svojega ravnanja na trgu, temveč je od naročnika popolnoma odvisen, ker ne nosi nobenega finančnega in poslovnega tveganja glede dejavnosti naročnika in deluje kot pomožni organ, ki je vključen v podjetje navedenega naročnika (21). |
| --- | --- |

(21)

| (22) | Komisija na podlagi teh meril in ob upoštevanju razvoja dogodkov na trgu dela Unije in na nacionalnih trgih dela(v smislu zakonodaje in sodne prakse) za namene teh smernic meni, da so kategorije samozaposlenih oseb brez zaposlenih iz oddelkov 3.1, 3.2 in 3.3 teh smernic v položaju, primerljivem s položajem delavcev, in da kolektivne pogodbe, o katerih se pogajajo in ki jih sklenejo, ne spadajo na področje uporabe člena 101 PDEU (22): |
| --- | --- |

(22)

3.1.   Ekonomsko odvisne samozaposlene osebe brez zaposlenih

| (23) | Samozaposlene osebe brez zaposlenih, ki svoje storitve opravljajo izključno ali pretežno za eno nasprotno stranko, so verjetno v položaju ekonomske odvisnosti od te nasprotne stranke. Na splošno take samozaposlene osebe brez zaposlenih svojega ravnanja na trgu ne določajo samostojno in so v veliki meri odvisne od svoje nasprotne stranke, saj so sestavni del poslovanja te stranke in z njo tako tvorijo gospodarski subjekt. Poleg tega je verjetneje, da take samozaposlene osebe brez zaposlenih prejemajo navodila v zvezi z opravljanjem svojega dela. Vprašanje ekonomsko odvisnih samozaposlenih oseb brez zaposlenih je prepoznano v številnih nacionalnih zakonodajah, ki takim samozaposlenim osebam brez zaposlenih priznavajo pravico do kolektivnih pogajanj, če izpolnjujejo merila, določena v ustreznih nacionalnih ukrepih (23). |
| --- | --- |

(23)

| (24) | Komisija meni, da je samozaposlena oseba brez zaposlenih v položaju ekonomske odvisnosti, če povprečno vsaj 50 % svojega skupnega letnega dohodka, povezanega z delom, zasluži pri eni sami nasprotni stranki v obdobju enega leta ali dveh let (24). |
| --- | --- |

(24)

| (25) | Zato kolektivne pogodbe v zvezi z delovnimi pogoji, sklenjene med ekonomsko odvisnimi samozaposlenimi osebami brez zaposlenih in nasprotno stranko, od katere so ekonomsko odvisne, ne spadajo na področje uporabe člena 101 PDEU.







  Primer 3



  Okoliščine: podjetje X je arhitekturno podjetje, ki za izvedbo svojih projektov najema veliko (samozaposlenih) arhitektov. Arhitekti zaslužijo 90 % svojih dohodkov od podjetja X, kar dokazujejo njihove davčne napovedi. Arhitekti po kolektivnih pogajanjih s podjetjem X sklenejo pogodbo, ki določa največ 45 ur delovnega časa na teden, letni dopust v višini 26 koledarskih dni in določene stopnje plačila glede na raven izkušenj arhitekta.

  Analiza: samozaposleni arhitekti brez zaposlenih se tako kot drugi neodvisni izvajalci na splošno štejejo za podjetja za namene člena 101 PDEU, zato se ta določba uporablja za sporazume med njimi. Vendar pa sporazum, sklenjen med samozaposlenimi arhitekti brez zaposlenih in podjetjem X, ne spada na področje uporabe člena 101 PDEU, saj gre za kolektivno pogodbo v zvezi z delovnimi pogoji med podjetjem X in posamezniki, za katere se lahko šteje, da so v položaju, primerljivem s položajem delavcev (v smislu njihove ekonomske odvisnosti). V tem primeru so arhitekti ekonomsko odvisni od svoje nasprotne stranke (podjetja X), saj 90 % svojih dohodkov ustvarijo v tem podjetju. Zato se lahko štejejo za sestavni del podjetja X. |
| --- | --- |

(25)

Primer 3

Okoliščine: podjetje X je arhitekturno podjetje, ki za izvedbo svojih projektov najema veliko (samozaposlenih) arhitektov. Arhitekti zaslužijo 90 % svojih dohodkov od podjetja X, kar dokazujejo njihove davčne napovedi. Arhitekti po kolektivnih pogajanjih s podjetjem X sklenejo pogodbo, ki določa največ 45 ur delovnega časa na teden, letni dopust v višini 26 koledarskih dni in določene stopnje plačila glede na raven izkušenj arhitekta.

Analiza: samozaposleni arhitekti brez zaposlenih se tako kot drugi neodvisni izvajalci na splošno štejejo za podjetja za namene člena 101 PDEU, zato se ta določba uporablja za sporazume med njimi. Vendar pa sporazum, sklenjen med samozaposlenimi arhitekti brez zaposlenih in podjetjem X, ne spada na področje uporabe člena 101 PDEU, saj gre za kolektivno pogodbo v zvezi z delovnimi pogoji med podjetjem X in posamezniki, za katere se lahko šteje, da so v položaju, primerljivem s položajem delavcev (v smislu njihove ekonomske odvisnosti). V tem primeru so arhitekti ekonomsko odvisni od svoje nasprotne stranke (podjetja X), saj 90 % svojih dohodkov ustvarijo v tem podjetju. Zato se lahko štejejo za sestavni del podjetja X.

3.2.   Samozaposlene osebe brez zaposlenih, ki delajo „z ramo ob rami“ z delavci

| (26) | Samozaposlene osebe brez zaposlenih, ki opravljajo enake ali podobne naloge „z ramo ob rami“ z delavci za isto nasprotno stranko, so v položaju, primerljivem s položajem delavcev. Te samozaposlene osebe brez zaposlenih opravljajo svoje storitve pod vodstvom svoje nasprotne stranke in ne nosijo poslovnih tveganj dejavnosti nasprotne stranke niti niso dovolj neodvisne pri opravljanju zadevne gospodarske dejavnosti. Pristojni nacionalni organi/sodišča odločijo, ali je treba pogodbeno razmerje samozaposlenih oseb, ki delajo „z ramo ob rami“ z delavci, prerazvrstiti v delovno razmerje. Vendar bi bilo treba samozaposlenim osebam brez zaposlenih še vedno omogočiti sklepanje kolektivnih pogodb za izboljšanje njihovih delovnih pogojev v primerih, ko niso bile prerazvrščene med delavce. To potrjuje praksa v več državah članicah, kjer kolektivne pogodbe (ali nekatere določbe takih pogodb) zajemajo delavce in samozaposlene osebe, dejavne v istem sektorju (25). |
| --- | --- |

(26)

| (27) | Zato kolektivne pogodbe v zvezi z delovnimi pogoji med nasprotno stranko in samozaposlenimi osebami brez zaposlenih, ki opravljajo enake ali podobne naloge „z ramo ob rami“ z delavci za isto nasprotno stranko, ne spadajo na področje uporabe člena 101 PDEU. Enako velja za kolektivne pogodbe, ki v skladu z nacionalnim pravom in/ali praksami držav članic zajemajo tako delavce kot samozaposlene osebe brez zaposlenih.







  Primer 4



  Okoliščine: podjetje X organizira orkestrske koncerte in druge dogodke klasične glasbe. Več glasbenikov dela za podjetje X bodisi kot delavci bodisi kot samozaposlene osebe na podlagi letnih pogodb. Kulturni direktor podjetja X tem glasbenikom ne glede na njihov status določi dela, ki jih morajo izvajati, čas in kraj vaj ter dogodke, na katerih morajo sodelovati. Podjetje X je član Združenja organizatorjev glasbenih dogodkov, (delavci in samozaposleni) glasbeniki, ki delajo za podjetje X, pa so člani glasbenega združenja. Med organizacijama je bila sklenjena kolektivna pogodba, ki zastopa interese njunih članov. Kolektivna pogodba določa največ 45 delovnih ur na teden za vse glasbenike in jim zagotavlja en dan izrednega dopusta po izvedbi treh koncertov v enem tednu.

  Analiza: samozaposleni glasbeniki brez zaposlenih se tako kot drugi neodvisni izvajalci na splošno štejejo za podjetja za namene člena 101 PDEU, zato se ta določba uporablja za sporazume med njimi. Vendar so samozaposleni glasbeniki brez zaposlenih iz tega primera glede podrejenosti in podobnosti nalog v primerljivem položaju kot delavci podjetja X. Opravljajo enake naloge kot zaposleni glasbeniki (tj. izvajajo glasbo na prireditvah), zanje veljajo enaka navodila podjetja X glede vsebine, kraja in časa nastopov, prav tako so zaposleni za podobno obdobje kot zaposleni glasbeniki. Zato kolektivna pogodba, ki ureja delovne pogoje teh samozaposlenih glasbenikov, ki delajo „z ramo ob rami“ z zaposlenimi, ne spada na področje uporabe člena 101 PDEU. |
| --- | --- |

(27)

Primer 4

Okoliščine: podjetje X organizira orkestrske koncerte in druge dogodke klasične glasbe. Več glasbenikov dela za podjetje X bodisi kot delavci bodisi kot samozaposlene osebe na podlagi letnih pogodb. Kulturni direktor podjetja X tem glasbenikom ne glede na njihov status določi dela, ki jih morajo izvajati, čas in kraj vaj ter dogodke, na katerih morajo sodelovati. Podjetje X je član Združenja organizatorjev glasbenih dogodkov, (delavci in samozaposleni) glasbeniki, ki delajo za podjetje X, pa so člani glasbenega združenja. Med organizacijama je bila sklenjena kolektivna pogodba, ki zastopa interese njunih članov. Kolektivna pogodba določa največ 45 delovnih ur na teden za vse glasbenike in jim zagotavlja en dan izrednega dopusta po izvedbi treh koncertov v enem tednu.

Analiza: samozaposleni glasbeniki brez zaposlenih se tako kot drugi neodvisni izvajalci na splošno štejejo za podjetja za namene člena 101 PDEU, zato se ta določba uporablja za sporazume med njimi. Vendar so samozaposleni glasbeniki brez zaposlenih iz tega primera glede podrejenosti in podobnosti nalog v primerljivem položaju kot delavci podjetja X. Opravljajo enake naloge kot zaposleni glasbeniki (tj. izvajajo glasbo na prireditvah), zanje veljajo enaka navodila podjetja X glede vsebine, kraja in časa nastopov, prav tako so zaposleni za podobno obdobje kot zaposleni glasbeniki. Zato kolektivna pogodba, ki ureja delovne pogoje teh samozaposlenih glasbenikov, ki delajo „z ramo ob rami“ z zaposlenimi, ne spada na področje uporabe člena 101 PDEU.

3.3.   Samozaposlene osebe brez zaposlenih, ki delajo prek digitalnih platform za delo

| (28) | S pojavom gospodarstva spletnih platform in zagotavljanja dela prek digitalnih platform za delo je nastala nova realnost za nekatere samozaposlene osebe brez zaposlenih, ki se pri opravljanju dela prek digitalnih platform za delo ali zanje znajdejo v položaju, primerljivem s položajem delavcev. Samozaposlene osebe brez zaposlenih so lahko odvisne od digitalnih platform, zlasti za doseganje strank, in se pogosto srečujejo s ponudbami za delo v smislu „vzemi ali pusti“, pri čemer imajo malo ali nič možnosti za pogajanja o svojih delovnih pogojih, vključno s plačilom. Digitalne platforme za delo običajno lahko enostransko določijo pogoje razmerja brez predhodnega obveščanja samozaposlenih oseb brez zaposlenih ali posvetovanja z njimi. |
| --- | --- |

(28)

| (29) | Nedavna sodna praksa in spremembe zakonodaje na nacionalni ravni dajejo dodatne informacije o primerljivosti takih samozaposlenih oseb z delavci. Nacionalni organi/ sodišča v zadevah v zvezi z razvrstitvijo zaposlitvenega statusa vse pogosteje prepoznavajo odvisnost ponudnikov storitev od določenih vrst platform ali celo obstoj delovnega razmerja (26). Podobno so nekatere države članice sprejele zakonodajo (27), ki v zvezi s ponudniki storitev za digitalne platforme ali prek njih določa domnevo o delovnem razmerju ali pravico do kolektivnih pogajanj. |
| --- | --- |

(29)

| (30) | Pojem „digitalna platforma za delo“ je opredeljen v točki 2(d). Digitalne platforme za delo se od drugih spletnih platform razlikujejo po tem, da organizirajo delo, ki ga posamezniki opravljajo na zahtevo, enkratno ali večkratno, prejemnika storitve, ki jo zagotavlja platforma. Organizacija dela, ki ga opravljajo posamezniki, bi morala imeti vsaj pomembno vlogo pri usklajevanju povpraševanja po storitvi in ponudbe delovne sile posameznika, ki je v pogodbenem razmerju z digitalno platformo za delo in je na voljo za opravljanje določene naloge, lahko pa vključuje tudi druge dejavnosti, kot je obdelava plačil. Spletne platforme, ki ne organizirajo dela posameznikov, temveč zgolj zagotavljajo sredstva, s katerimi lahko ponudniki storitev dosežejo končnega uporabnika, na primer z oglaševanjem ponudb ali zahtev za storitve ali združevanjem in prikazovanjem razpoložljivih ponudnikov storitev na določenem območju, brez nadaljnjega sodelovanja, se ne bi smele šteti za digitalno platformo za delo. Na primer platforma, ki zgolj združuje in prikazuje podatke o razpoložljivih vodovodnih inštalaterjih na določenem območju ter tako strankam omogoča, da se povežejo z njimi in da na zahtevo uporabijo njihove storitve, se ne šteje za digitalno platformo za delo, saj ne organizira dela vodovodnih inštalaterjev. Opredelitev digitalnih platform za delo bi morala biti omejena na ponudnike storitev, pri katerih je organizacija dela, ki ga opravlja posameznik, kot je prevoz oseb ali blaga ali čiščenje, nujna in bistvena ter ne le manjša in povsem pomožna komponenta. |
| --- | --- |

(30)

| (31) | Na podlagi teh preudarkov kolektivne pogodbe med samozaposlenimi osebami brez zaposlenih in digitalnimi platformami za delo v zvezi z delovnimi pogoji ne spadajo na področje uporabe člena 101 PDEU.







  Primer 5



  Okoliščine: skupina voznikov, ki delajo za platforme za naročanje prevoza, začne pogajanja z regionalnim združenjem platform za naročanje prevoza, da bi sklenila kolektivno pogodbo za izboljšanje delovnih pogojev voznikov. Platforme za naročanje prevoza (člani združenja) pred začetkom pogajanj z vozniki uskladijo svojo pogajalsko strategijo. Med razpravo o svoji strategiji za pogajanja z vozniki platforme za naročanje prevoza razpravljajo tudi o možnosti dogovora o najnižji ceni za prevoz. Pogajanja med združenjem platform in vozniki so neuspešna in kolektivna pogodba ni sklenjena. Nato združenje platform za naročanje prevoza sprejme sklep, ki za potrošnike določa najnižjo ceno 10 EUR na prevoz.

  Analiza: platforme za naročanje prevoza se poskušajo prek svojega združenja z vozniki pogajati o kolektivni pogodbi, da bi se izboljšali delovni pogoji voznikov. Pogajanja med samozaposlenimi vozniki brez zaposlenih in združenjem platform ne spadajo na področje uporabe člena 101 PDEU ne glede na to, ali se pogodba sklene ali ne. Enako velja za usklajevanje med platformami pred pogajanji z vozniki, če je tako usklajevanje potrebno in sorazmerno za pogajanja o kolektivni pogodbi, zajeti s temi smernicami.
  Vendar pa se razprave med platformami o najnižji ceni za prevoz, ki se zaračuna potrošnikom, ne nanašajo na delovne pogoje. Ker si platforme za naročanje prevoza med seboj konkurirajo, bi lahko tako usklajevanje cen med konkurenti kršilo člen 101 PDEU zaradi cilja.
  Sklep, ki ga je sprejelo združenje platform za naročanje prevoza in določa najnižjo ceno za prevoz, nikakor ne spada na področje uporabe teh smernic, ker ni rezultat kolektivnih pogajanj med samozaposlenimi osebami brez zaposlenih in njihovimi nasprotnimi strankami. Je namreč rezultat dogovora med člani združenja, tj. platformami (ki so nasprotne stranke).
  Če pa bi se samozaposleni vozniki brez zaposlenih in združenje platform kolektivno dogovorili o minimalni ali fiksni postavki (plačilu) 10 EUR na prevoz za voznike (ne glede na to, kako se ta strošek prenese na potrošnike), bi se tak dogovor obravnaval kot, da se nanaša na delovne pogoje in tako ne bi spadal na področje uporabe člena 101 PDEU. |
| --- | --- |

(31)

Primer 5

Okoliščine: skupina voznikov, ki delajo za platforme za naročanje prevoza, začne pogajanja z regionalnim združenjem platform za naročanje prevoza, da bi sklenila kolektivno pogodbo za izboljšanje delovnih pogojev voznikov. Platforme za naročanje prevoza (člani združenja) pred začetkom pogajanj z vozniki uskladijo svojo pogajalsko strategijo. Med razpravo o svoji strategiji za pogajanja z vozniki platforme za naročanje prevoza razpravljajo tudi o možnosti dogovora o najnižji ceni za prevoz. Pogajanja med združenjem platform in vozniki so neuspešna in kolektivna pogodba ni sklenjena. Nato združenje platform za naročanje prevoza sprejme sklep, ki za potrošnike določa najnižjo ceno 10 EUR na prevoz.

Analiza: platforme za naročanje prevoza se poskušajo prek svojega združenja z vozniki pogajati o kolektivni pogodbi, da bi se izboljšali delovni pogoji voznikov. Pogajanja med samozaposlenimi vozniki brez zaposlenih in združenjem platform ne spadajo na področje uporabe člena 101 PDEU ne glede na to, ali se pogodba sklene ali ne. Enako velja za usklajevanje med platformami pred pogajanji z vozniki, če je tako usklajevanje potrebno in sorazmerno za pogajanja o kolektivni pogodbi, zajeti s temi smernicami.

Vendar pa se razprave med platformami o najnižji ceni za prevoz, ki se zaračuna potrošnikom, ne nanašajo na delovne pogoje. Ker si platforme za naročanje prevoza med seboj konkurirajo, bi lahko tako usklajevanje cen med konkurenti kršilo člen 101 PDEU zaradi cilja.

Sklep, ki ga je sprejelo združenje platform za naročanje prevoza in določa najnižjo ceno za prevoz, nikakor ne spada na področje uporabe teh smernic, ker ni rezultat kolektivnih pogajanj med samozaposlenimi osebami brez zaposlenih in njihovimi nasprotnimi strankami. Je namreč rezultat dogovora med člani združenja, tj. platformami (ki so nasprotne stranke).

Če pa bi se samozaposleni vozniki brez zaposlenih in združenje platform kolektivno dogovorili o minimalni ali fiksni postavki (plačilu) 10 EUR na prevoz za voznike (ne glede na to, kako se ta strošek prenese na potrošnike), bi se tak dogovor obravnaval kot, da se nanaša na delovne pogoje in tako ne bi spadal na področje uporabe člena 101 PDEU.

4.   Prednostne naloge izvrševanja komisije

| (32) | V nekaterih primerih imajo lahko samozaposlene osebe brez zaposlenih, ki niso v položaju, primerljivem s položajem delavcev, vendarle težave pri vplivanju na svoje delovne pogoje, ker so v šibkem pogajalskem položaju v razmerju do nasprotnih strank. Torej tudi če ni mogoče domnevati, da njihove kolektivne pogodbe ne spadajo na področje uporabe člena 101 PDEU, se lahko te samozaposlene osebe brez zaposlenih dejansko srečujejo s podobnimi težavami kot samozaposlene osebe brez zaposlenih iz oddelkov 3.1, 3.2 in 3.3 teh smernic. Zato Komisija ne bo ukrepala proti naslednjim kategorijam kolektivnih pogodb: |
| --- | --- |

(32)

4.1.   Kolektivne pogodbe, ki jih samozaposlene osebe brez zaposlenih sklenejo z nasprotnimi strankami z določeno ekonomsko močjo

| (33) | Samozaposlene osebe brez zaposlenih, ki poslujejo z nasprotnimi strankami, ki imajo določeno raven ekonomske in s tem kupne moči, morda nimajo dovolj pogajalske moči, da bi vplivale na svoje delovne pogoje. V tem primeru so lahko kolektivne pogodbe legitimno sredstvo za odpravo neravnovesja v pogajalski moči med stranema. |
| --- | --- |

(33)

| (34) | Zato Komisija ne bo ukrepala proti kolektivnim pogodbam v zvezi z delovnimi pogoji med samozaposlenimi osebami brez zaposlenih in njihovimi nasprotnimi strankami v primerih, ko obstaja tako neravnovesje v pogajalski moči (28). Tako neravnovesje se domneva v naslednjih primerih:






  (a) | kadar se samozaposlene osebe brez zaposlenih pogajajo ali sklepajo kolektivne pogodbe z eno ali več nasprotnimi strankami, ki predstavljajo celoten sektor ali industrijo; |
| --- | --- | --- |

(34)

(a)

kadar se samozaposlene osebe brez zaposlenih pogajajo ali sklepajo kolektivne pogodbe z eno ali več nasprotnimi strankami, ki predstavljajo celoten sektor ali industrijo;

| (b) | kadar se samozaposlene osebe brez zaposlenih pogajajo ali sklepajo kolektivne pogodbe z nasprotno stranko, katere skupni letni promet in/ali letna bilančna vsota presega 2 milijona EUR ali ki ima najmanj deset zaposlenih, ali z več nasprotnimi strankami, ki skupaj presegajo enega od navedenih pragov (29). |
| --- | --- |

(b)

kadar se samozaposlene osebe brez zaposlenih pogajajo ali sklepajo kolektivne pogodbe z nasprotno stranko, katere skupni letni promet in/ali letna bilančna vsota presega 2 milijona EUR ali ki ima najmanj deset zaposlenih, ali z več nasprotnimi strankami, ki skupaj presegajo enega od navedenih pragov (29).

| (35) | Neravnovesje v pogajalski moči lahko obstaja tudi v drugih primerih, odvisno od temeljnih okoliščin posameznega primera.







  Primer 6



  Okoliščine: podjetja X, Y in Z zagotavljajo storitve vzdrževanja in popravila avtomobilov. Skupni promet podjetja X znaša 700 000 EUR, podjetja Y 1 milijon EUR, podjetja Z pa 500 000 EUR. Samozaposleni tehniki brez zaposlenih, ki delajo za ta podjetja kot neodvisni ponudniki storitev, so nezadovoljni z nizkim plačilom in slabimi varnostnimi pogoji, zato se odločijo za skupna pogajanja s podjetji X, Y in Z, da bi izboljšali svoje delovne pogoje. Ta tri podjetja se nočejo pogajati, saj trdijo, da bi kolektivna pogodba s samozaposlenimi tehniki brez zaposlenih kršila člen 101 PDEU.

  Analiza: samozaposleni tehniki brez zaposlenih in tri podjetja za avtomobilske storitve so podjetja za namene člena 101 PDEU. Domneva o neravnovesju v pogajalski moči ne bi veljala, če bi se družbe X, Y ali Z pogajale neodvisno, saj nobena od njih ne dosega praga 2 milijonov EUR prometa iz točke 34 teh smernic. Vendar se domneva uporablja, če se tri podjetja pogajajo kolektivno, saj skupni promet treh podjetij presega prag prometa v višini 2 milijonov EUR. V tem primeru Komisija ne bo ukrepala proti kolektivnim pogajanjem in pogodbam v zvezi z delovnimi pogoji med samozaposlenimi tehniki brez zaposlenih in tremi podjetji za avtomobilske storitve. |
| --- | --- |

(35)

Primer 6

Okoliščine: podjetja X, Y in Z zagotavljajo storitve vzdrževanja in popravila avtomobilov. Skupni promet podjetja X znaša 700 000 EUR, podjetja Y 1 milijon EUR, podjetja Z pa 500 000 EUR. Samozaposleni tehniki brez zaposlenih, ki delajo za ta podjetja kot neodvisni ponudniki storitev, so nezadovoljni z nizkim plačilom in slabimi varnostnimi pogoji, zato se odločijo za skupna pogajanja s podjetji X, Y in Z, da bi izboljšali svoje delovne pogoje. Ta tri podjetja se nočejo pogajati, saj trdijo, da bi kolektivna pogodba s samozaposlenimi tehniki brez zaposlenih kršila člen 101 PDEU.

Analiza: samozaposleni tehniki brez zaposlenih in tri podjetja za avtomobilske storitve so podjetja za namene člena 101 PDEU. Domneva o neravnovesju v pogajalski moči ne bi veljala, če bi se družbe X, Y ali Z pogajale neodvisno, saj nobena od njih ne dosega praga 2 milijonov EUR prometa iz točke 34 teh smernic. Vendar se domneva uporablja, če se tri podjetja pogajajo kolektivno, saj skupni promet treh podjetij presega prag prometa v višini 2 milijonov EUR. V tem primeru Komisija ne bo ukrepala proti kolektivnim pogajanjem in pogodbam v zvezi z delovnimi pogoji med samozaposlenimi tehniki brez zaposlenih in tremi podjetji za avtomobilske storitve.

4.2.   Kolektivne pogodbe, ki jih samozaposlene osebe sklenejo v skladu z nacionalno zakonodajo ali zakonodajo Unije

| (36) | V nekaterih primerih si je nacionalni zakonodajalec v okviru uresničevanja socialnih ciljev prizadeval obravnavati neravnovesje v pogajalski moči, s katerim se soočajo nekatere kategorije samozaposlenih oseb brez zaposlenih, tako da je (a) tem osebam priznal pravico do kolektivnih pogajanj ali da je (b) s področja uporabe nacionalnega konkurenčnega prava izključil kolektivne pogodbe, ki jih sklenejo samozaposlene osebe v določenih poklicih. Če taka nacionalna zakonodaja upošteva socialne cilje, Komisija ne bo ukrepala proti kolektivnim pogodbam v zvezi z delovnimi pogoji, ki vključujejo kategorije samozaposlenih oseb brez zaposlenih, za katere se uporablja nacionalna zakonodaja.







  Primer 7



  Okoliščine: z nacionalnim konkurenčnim pravom države članice A so s področja uporabe izključeni sporazumi, ki jih sklenejo nekatere samozaposlene osebe v kulturnem sektorju.

  Analiza: država članica A je določila sektorsko izjemo v okviru nacionalnega konkurenčnega prava v skladu s socialnimi cilji. To pomeni, da kolektivne pogodbe, sklenjene med posamezniki, za katere velja izjema, in podjetji, za katere ti opravljajo storitve, v skladu z nacionalnim konkurenčnim pravom ne veljajo za protikonkurenčne. Zato Komisija ne bo ukrepala proti kolektivnim pogodbam, ki jih sklenejo samozaposlene osebe brez zaposlenih in ki jih zajema nacionalni ukrep.


  Primer 8



  Okoliščine: delovno pravo države članice B določa pravico samozaposlenih avdiovizualnih prevajalcev do kolektivnih pogajanj s podjetji, za katere opravljajo storitve.

  Analiza: nacionalni zakonodajalec države članice B je nekaterim samozaposlenim osebam, in sicer samozaposlenim avdiovizualnim prevajalcem, izrecno dodelil pravico do kolektivnih pogajanj. Namen te nacionalne zakonodaje, ki želi doseči socialni cilj, je odpraviti neravnovesje v pogajalski moči med temi samozaposlenimi osebami in podjetji, za katera opravljajo storitve. Zato Komisija ne bo ukrepala proti kolektivnim pogodbam, ki jih sklenejo samozaposleni avdiovizualni prevajalci brez zaposlenih in ki jih zajema nacionalna zakonodaja. |
| --- | --- |

(36)

Primer 7

Okoliščine: z nacionalnim konkurenčnim pravom države članice A so s področja uporabe izključeni sporazumi, ki jih sklenejo nekatere samozaposlene osebe v kulturnem sektorju.

Analiza: država članica A je določila sektorsko izjemo v okviru nacionalnega konkurenčnega prava v skladu s socialnimi cilji. To pomeni, da kolektivne pogodbe, sklenjene med posamezniki, za katere velja izjema, in podjetji, za katere ti opravljajo storitve, v skladu z nacionalnim konkurenčnim pravom ne veljajo za protikonkurenčne. Zato Komisija ne bo ukrepala proti kolektivnim pogodbam, ki jih sklenejo samozaposlene osebe brez zaposlenih in ki jih zajema nacionalni ukrep.

Primer 8

Okoliščine: delovno pravo države članice B določa pravico samozaposlenih avdiovizualnih prevajalcev do kolektivnih pogajanj s podjetji, za katere opravljajo storitve.

Analiza: nacionalni zakonodajalec države članice B je nekaterim samozaposlenim osebam, in sicer samozaposlenim avdiovizualnim prevajalcem, izrecno dodelil pravico do kolektivnih pogajanj. Namen te nacionalne zakonodaje, ki želi doseči socialni cilj, je odpraviti neravnovesje v pogajalski moči med temi samozaposlenimi osebami in podjetji, za katera opravljajo storitve. Zato Komisija ne bo ukrepala proti kolektivnim pogodbam, ki jih sklenejo samozaposleni avdiovizualni prevajalci brez zaposlenih in ki jih zajema nacionalna zakonodaja.

| (37) | Podobno lahko zakonodaja Unije nekaterim samozaposlenim osebam brez zaposlenih prizna pravico, da se sklicujejo na kolektivne pogodbe, da bi odpravili neravnovesje v pogajalski moči v razmerju do nasprotnih strank. |
| --- | --- |

(37)

| (38) | To velja za Direktivo (EU) 2019/790 Evropskega parlamenta in Sveta (30) (znana kot Direktiva o avtorskih pravicah), ki določa načelo, da so avtorji in izvajalci (31) upravičeni do prejemanja primernega in sorazmernega plačila, kadar licencirajo ali prenesejo svoje izključne pravice za izkoriščanje svojih del ali drugih predmetov varstva, zaščitenih z avtorsko in sorodnimi pravicami (32). Avtorji in izvajalci so običajno v šibkejšem pogodbenem položaju kot njihove nasprotne stranke (33), Direktiva (EU) 2019/790 pa določa možnost okrepitve njihovega pogodbenega položaja, da se zagotovi pravično plačilo v njihovih pogodbah za izkoriščanje njihovih del (34). Direktiva (EU) 2019/790 državam članicam omogoča prožnost pri izvajanju tega načela z različnimi mehanizmi (vključno s kolektivnimi pogajanji), če so v skladu s pravom Unije (35). |
| --- | --- |

(38)

| (39) | Komisija v skladu z določbami Direktive (EU) 2019/790, na katere se sklicuje v točki 38 teh smernic, in brez poseganja v druge določbe navedene direktive ne bo ukrepala proti kolektivnim pogodbam, ki jih samozaposleni avtorji oziroma samozaposleni izvajalci brez zaposlenih sklenejo z nasprotnimi strankami v skladu z nacionalnimi ukrepi, ki so bili sprejeti na podlagi navedene direktive. |
| --- | --- |

(39)

| (40) | Točka 39 teh smernic se ne uporablja za kolektivna pogajanja, izvedena v okviru dejavnosti organizacij za kolektivno upravljanje pravic ali neodvisnih subjektov za upravljanje (36), saj za te dejavnosti še naprej velja Direktiva 2014/26/EU Evropskega parlamenta in Sveta (37), ki se uporablja brez poseganja v uporabo pravil Unije o konkurenci (38).







  Primer 9



  Okoliščine: podjetje Y izdaja časopise in revije. Več novinarjev, ki delajo kot samostojne osebe, prispeva članke za publikacije tega podjetja. To podjetje plačuje novinarje na podlagi člankov, objavljenih v posameznem časopisu ali reviji. Novinarji niso zadovoljni z višino plačila, ki ga prejemajo od podjetja Y, zato se z njim pogajajo in kolektivno dogovorijo o 20-odstotnem povečanju licenčnin (plačila), ki jih bo plačevalo to podjetje.

  Analiza: Komisija v skladu s temi smernicami ne bo ukrepala proti kolektivni pogodbi, ki so jo sklenili samozaposleni novinarji brez zaposlenih (samostojne osebe) in podjetje Y, saj je bila sklenjena v skladu z Direktivo (EU) 2019/790. |
| --- | --- |

(40)

Primer 9

Okoliščine: podjetje Y izdaja časopise in revije. Več novinarjev, ki delajo kot samostojne osebe, prispeva članke za publikacije tega podjetja. To podjetje plačuje novinarje na podlagi člankov, objavljenih v posameznem časopisu ali reviji. Novinarji niso zadovoljni z višino plačila, ki ga prejemajo od podjetja Y, zato se z njim pogajajo in kolektivno dogovorijo o 20-odstotnem povečanju licenčnin (plačila), ki jih bo plačevalo to podjetje.

Analiza: Komisija v skladu s temi smernicami ne bo ukrepala proti kolektivni pogodbi, ki so jo sklenili samozaposleni novinarji brez zaposlenih (samostojne osebe) in podjetje Y, saj je bila sklenjena v skladu z Direktivo (EU) 2019/790.

---

(1)  Ta opredelitev ne posega v opredelitev „kolektivne pogodbe“, ki se uporablja v državah članicah v okviru socialnega dialoga.

(2)  Izraz „digitalna platforma za delo“ je opredeljen v skladu s Predlogom direktive Evropskega parlamenta in Sveta o izboljšanju delovnih pogojev pri platformnem delu, COM(2021) 762 final (predlog direktive o platformnem delu). Komisija bo preučila potrebo po posodobitvi opredelitve v teh smernicah, če se bo opredelitev istega izraza v sprejeti različici direktive o platformnem delu bistveno razlikovala od nje.

(3)  Naslov VII, poglavje 1, oddelek 1, PDEU in Protokol št. 27 k PEU in PDEU.

(4)  Izboljšani delovni pogoji in ustrezna socialna zaščita so tudi temeljna načela evropskega stebra socialnih pravic, v skladu s katerim sta potrebna „posvetovanje s socialnimi partnerji glede zasnove in izvajanja ekonomskih, zaposlitvenih in socialnih politik v skladu z nacionalnimi praksami“ ter njihovo spodbujanje k „pogajanjem in sklenitvi kolektivnih pogodb v zadevah, ki jih zadevajo“. Glej evropski steber socialnih pravic, točka 8; https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/economy-works-people/jobs-growth-and-investment/european-pillar-social-rights/european-pillar-social-rights-20-principles_sl.

(5)  Sodba z dne 21. septembra 1999, Albany International BV/Stichting Bedrijfspensioenfonds Textielindustrie, C-67/96, ECLI: EU:C:1999:430, točka 59. Glej tudi sodbo z dne 4. decembra 2014, FNV Kunsten Informatie en Media/Staat der Nederlanden, C-413/13, ECLI:EU:C:2014:2411, točka 22; sodbo z dne 11. decembra 2007, International Transport Workers’ Federation in Finnish Seamen’s Union/Viking Line ABP in OÜ Viking Line Eesti, C-438/05, ECLI:EU:C:2007:772, točka 49; in sodbo z dne 9. julija 2009, 3F/Komisija Evropskih skupnosti, C-319/07, ECLI:EU:C:2009:435, točka 50.

(6)  Sodba z dne 4. decembra 2014, FNV Kunsten Informatie en Media/Staat der Nederlanden, C-413/13, ECLI:EU:C:2014:2411, točka 23; sodba z dne 21. septembra 1999, Albany International BV/Stichting Bedrijfspensioenfonds Textielindustrie, C-67/96, ECLI: EU:C:1999:430, točka 60; sodba z dne 21. septembra 1999, Brentjens' Handelsonderneming BV/Stichting Bedrijfspensioenfonds voor de Handel in Bouwmaterialen, C-115/97, ECLI:EU:C:1999:434, točka 57; sodba z dne 21. septembra 1999, Maatschappij Drijvende Bokken BV/Stichting Pensioenfonds voor de Vervoer- en Havenbedrijven, C-219/97, ECLI:EU:C:1999:437, točka 47; sodba z dne 12. septembra 2000, Pavel Pavlov in drugi/Stichting Pensioenfonds Medische Specialisten, C-180/98, ECLI:EU:C:2000:428, točka 67; sodba z dne 21. septembra 2000, Hendrik van der Woude/Stichting Beatrixoord, C-222/98, ECLI:EU:C:2000:475, točka 22; in sodba z dne 3. marca 2011, AG2R Prévoyance/Beaudout Père et Fils SARL, C-437/09, ECLI:EU:C:2011:112, točka 29.

(7)  Sodba z dne 23. aprila 1991, Klaus Höfner in Fritz Elser/Macrotron GmbH, C-41/90, ECLI:EU:C:1991:161, točka 21; sodba z dne 16. novembra 1995, Fédération Française des Sociétés d'Assurance, Société Paternelle-Vie, Union des Assurances de Paris-Vie in Caisse d'Assurance et de Prévoyance Mutuelle des Agriculteurs/Ministère de l'Agriculture et de la Pêche, C-244/94, ECLI:EU:C:1995:392, točka 14; in sodba z dne 11. decembra 1997, Job Centre coop. arl., C-55/96, ECLI:EU:C:1997:603, točka 21.

(8)  Sodba z dne 4. decembra 2014, FNV Kunsten Informatie en Media/Staat der Nederlanden, C-413/13, ECLI:EU:C:2014:2411, točka 27; sodba z dne 28. februarja 2013, Ordem dos Técnicos Oficiais de Contas/Autoridade da Concorrência, C-1/12, ECLI:EU:C:2013:127, točki 36 in 37; in sodba z dne 14. decembra 2006, Confederación Española de Empresarios de Estaciones de Servicio/Compañía Española de Petróleos SA, C-217/05, EU:C:2006:784, točka 45.

(9)  Sodba z dne 4. decembra 2014, FNV Kunsten Informatie en Media/Staat der Nederlanden, C-413/13, ECLI:EU:C:2014:2411, točke 30, 31 in 42.

(10)  Sodba z dne 4. decembra 2014, FNV Kunsten Informatie en Media/Staat der Nederlanden, C-413/13, ECLI:EU:C:2014:2411, točki 36 in 37.

(11)  Poleg tega so številne samozaposlene osebe brez zaposlenih med krizo zaradi COVID-19 postale še ranljivejše, saj je njihova izguba zaslužka še toliko večja zaradi šibkih ali neobstoječih državnih sistemov socialne varnosti in namenskih podpornih ukrepov. Glej Evropski parlament, Poročilo z dne 13. oktobra 2021 o položaju umetnikov in okrevanju kulturnega sektorja v EU (2020/2261(INI)), Odbor za kulturo in izobraževanje, https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/A-9-2021-0283_SL.html#title1.

(12)  V skladu z ustaljeno sodno prakso Sodišča je bistvena značilnost delovnega razmerja okoliščina, da oseba za „nek čas v korist druge osebe in po njenih navodilih opravlja delo, v zameno za katero prejme plačilo“. Opozoriti je treba, da se razvrstitev osebe kot „delavca“ ali „samozaposlene osebe“ določi predvsem za vsak primer posebej po nacionalnem pravu in ob upoštevanju sodne prakse Sodišča. Glej sodbo z dne 4. decembra 2014, FNV Kunsten Informatie en Media/Staat der Nederlanden, C-413/13, ECLI:EU:C:2014:2411, točka 34; sodba z dne 21. februarja 2013, L. N./Styrelsen for Videregående Uddannelser og Uddannelsesstøtte, C-46/12, ECLI:EU:C:2013:97, točka 40; sodba z dne 10. septembra 2014, Iraklis Haralambidis/Calogero Casilli, C-270/13, ECLI:EU:C:2014:2185, točka 28; in sodba z dne 16. julija 2020, Governo della Repubblica italiana (Status italijanskih mirovnih sodnikov), C-658/18, ECLI:EU:C:2020:572.

(13)  Členi 206 do 210 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (UL L 347, 20.12.2013, str. 671); člena 40 in 41 Uredbe (EU) št. 1379/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1184/2006 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 104/2000 (UL L 354, 28.12.2013, str. 1).

(14)  Sporočilo Komisije – Obvestilo – Smernice o uporabi člena 81(3) Pogodbe (UL C 101, 27.4.2004, str. 97, točka 34).

(15)  Smernice na primer zajemajo usklajevanje med nasprotnimi strankami pri odločanju o razponu plačila, o katerem lahko razpravljajo s samozaposlenimi osebami brez zaposlenih v okviru kolektivnih pogajanj. Tako usklajevanje je zajeto v smernicah, če je potrebno in sorazmerno za pogajanja o kolektivni pogodbi ali njeno sklenitev (točka 16) in ne pomeni protikonkurenčnega sporazuma (točka 17). Protikonkurenčni sporazum lahko na primer nastane, kadar nasprotne stranke uporabijo informacije, izmenjane prek takega usklajevanja, kot osnovo za enostransko določitev enakega plačila za svoje samozaposlene osebe brez zaposlenih. Ta praksa ni zajeta v teh smernicah, saj presega to, kar je potrebno in sorazmerno za sodelovanje v kolektivnih pogajanjih s samozaposlenimi osebami brez zaposlenih.

(16)  Člen 2(1) Direktive 2011/83/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o pravicah potrošnikov, spremembi Direktive Sveta 93/13/EGS in Direktive 1999/44/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive Sveta 85/577/EGS in Direktive 97/7/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 304, 22.11.2011, str. 64).

(17)  Omejevanje konkurence se lahko ugotovi tudi, če bi kolektivna pogodba urejala druga vprašanja, ki presegajo delovne pogoje, na primer delovni čas, v katerem bi vse tri platforme zagotavljale svoje storitve.

(18)  Sodba z dne 4. decembra 2014, FNV Kunsten Informatie en Media/Staat der Nederlanden, C-413/13, ECLI:EU:C:2014:2411; in sodba z dne 21. septembra 1999, Albany International BV/Stichting Bedrijfspensioenfonds Textielindustrie, C-67/96, ECLI:EU:C:1999:430.

(19)  Sodba z dne 4. decembra 2014, FNV Kunsten Informatie en Media/Staat der Nederlanden, C-413/13, ECLI:EU:C:2014:2411, točki 31 in 42.

(20)  Sodba z dne 4. decembra 2014, FNV Kunsten Informatie en Media/Staat der Nederlanden, C-413/13, ECLI:EU:C:2014:2411, točka 32.

(21)  Sodba z dne 4. decembra 2014, FNV Kunsten Informatie en Media/Staat der Nederlanden, C-413/13, ECLI:EU:C:2014:2411, točka 33; in sodba z dne 14. decembra 2006, Confederación Española de Empresarios de Estaciones de Servicio/Compañía Española de Petróleos SA, C-217/05, ECLI:EU:C:2006:784, točki 43 in 44.

(22)  Kategorije samozaposlenih oseb brez zaposlenih iz oddelkov 3 in 4, se lahko prekrivajo. Nekatere samozaposlene osebe brez zaposlenih torej lahko spadajo v več kot eno od teh kategorij.

(23)  Na primer, Nemčija na podlagi člena 12a zakona o kolektivnih pogodbah v različici, objavljeni 25. avgusta 1969 (zvezni uradni list I, str. 1323), kakor je bil nazadnje spremenjen s členom 8 zakona z dne 20. maja 2020 (zvezni uradni list I, str. 1055), ali Španija na podlagi člena 11 zakona 20/2007 z dne 11. julija 2007 o statusu samozaposlitve, uradni list št. 166 z dne 12. julija 2007, strani 29964 do 29978, sta se obe oprli na merilo ekonomske odvisnosti.

(24)  To velja tudi, kadar samozaposlena oseba brez zaposlenih opravlja storitve za nasprotno stranko manj kot eno leto.

(25)  Glej na primer člen 14 kolektivne pogodbe za delavce v gledališkem in plesnem sektorju na Nizozemskem, sklenjene med zvezo umetnikov (Kunstenbond) in nizozemskim združenjem za uprizoritvene umetnosti (Nederlandse Associatie voor Podiumkunsten) za obdobje od 1. januarja 2022 do 31. decembra 2023, na voljo na https://napk.nl/wp-content/uploads/2022/03/Cao-TD-2022-2023-V1_ENG_v.2.pdf ali člen 2 kolektivne pogodbe za poklicne novinarje, sklenjene med Gospodarsko zbornico Slovenije, Svetom RTV Slovenija in Združenjem radijskih postaj Slovenije ter Sindikatom novinarjev Slovenije, na voljo na http://www.pisrs.si/Pis.web/pregledPredpisa?id=KOLP49.

(26)  Za podroben pregled sodne prakse v devetih državah članicah EU, Švici in Združenem kraljestvu glej Hießl, C., „Case Law on the Classification of Platform Workers: Cross-European Comparative Analysis and Tentative Conclusions“, Comparative Labour Law & Policy Journal,2. maj 2021, https://papers.ssrn.com/sol3/papers.cfm?abstract_id=3839603.

(27)  Glej na primer španski kraljevi zakonski odlok št. 9/2021 z dne 11. maja 2021 o spremembi prečiščenega besedila statuta delavcev, odobrenega s kraljevim zakonodajnim odlokom št. 2/2015 z dne 23. oktobra 2015, za zagotovitev delavskih pravic oseb, ki se ukvarjajo z delom prek digitalnih platform, uradni list št. 113 z dne 12. maja 2021, strani 56733 do 56738, ali grški zakon 4808/2021 o varstvu dela – ustanovitev neodvisnega organa za inšpekcijo dela – ratifikacija Konvencije št. 190 Mednarodne organizacije dela o odpravi nasilja in nadlegovanja v svetu dela – ratifikacija Konvencije št. 187 Mednarodne organizacije dela o promocijskem okviru za varnost in zdravje pri delu – izvajanje Direktive (EU) 2019/1158 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja ter drugih določb ministrstva za delo in socialne zadeve in drugih nujnih ureditev, uradni list Α' 101/19-6-2021.

(28)  Te smernice se ne bi smele razlagati tako, da določajo (pozitivno) prednostno nalogo izvrševanja Komisije v zvezi s kolektivnimi pogajanji in sporazumi med samozaposlenimi osebami brez zaposlenih in njihovimi nasprotnimi strankami v primerih, ko tako neravnovesje v pogajalski moči ne obstaja.

(29)  Izračunano v skladu s Prilogo, naslov 1, k Priporočilu Komisije z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, malih in srednje velikih podjetij (UL L 124, 20.5.2003, str. 36).

(30)  Direktiva (EU) 2019/790 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o avtorski in sorodnih pravicah na enotnem digitalnem trgu in spremembi direktiv 96/9/ES in 2001/29/ES (UL L 130, 17.5.2019, str. 92).

(31)  Člen 18 Direktive (EU) 2019/790 se uporablja za vse avtorje in izvajalce, razen za avtorje računalniškega programa v smislu člena 2 Direktive 2009/24/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o pravnem varstvu računalniških programov (UL L 111, 5.5.2009, str. 16). Člen 23(2) Direktive (EU) 2019/790.

(32)  Uvodna izjava 72 in člen 18(1) Direktive (EU) 2019/790. Glej tudi uvodno izjavo 73 te direktive, v skladu s katero mora biti plačilo avtorjev in izvajalcev„ ustrezno in sorazmerno z dejansko ali potencialno ekonomsko vrednostjo licenciranih ali prenesenih pravic ob upoštevanju prispevka avtorja ali izvajalca k celotnemu delu ali drugemu predmetu varstva ter vseh drugih okoliščin primera, kot so tržne prakse ali dejansko izkoriščanje dela“.

(33)  Uvodna izjava 72 Direktive (EU) 2019/790.

(34)  Kolektivna pogajanja se lahko uporabljajo tudi v primerih iz člena 19(5), člena 20(1) in člena 22(5) Direktive (EU) 2019/790.

(35)  Uvodna izjava 73 in člen 18(2) Direktive (EU) 2019/790. Zlasti je v uvodni izjavi 73 navedeno, da bi morale imeti „[d]ržave članice [...] možnost izvajati načelo ustreznega in sorazmernega plačila prek različnih obstoječih ali na novo uvedenih mehanizmov, ki bi lahko vključevali kolektivna pogajanja in druge mehanizme, pod pogojem, da so ti mehanizmi skladni z veljavnim pravom Unije“.

(36)  „Organizacija za kolektivno upravljanje pravic“ pomeni vsako organizacijo, ki je z zakonom ali z dodelitvijo, licenco ali katerim koli drugim pogodbenim dogovorom pooblaščena za upravljanje avtorske ali sorodnih pravic v imenu več kot enega imetnika pravic in v skupno korist teh imetnikov pravic, pri čemer je to njen edini ali glavni namen, in ki izpolnjuje eno ali obe naslednji merili: (a) je v lasti ali pod nadzorom svojih članov; (b) je organizirana na nepridobitni osnovi.

„Neodvisni subjekt za upravljanje“ pomeni vsako organizacijo, ki je z zakonom ali z dodelitvijo, licenco ali katerim koli drugim pogodbenim dogovorom pooblaščena za upravljanje avtorske ali sorodnih pravic v imenu več kot enega imetnika pravic in v skupno korist teh imetnikov pravic, pri čemer je to njen edini ali glavni namen, in ki: (a) ni v celoti ali deloma v neposredni ali posredni lasti ali pod nadzorom imetnikov pravic in (b) je organizirana na pridobitni osnovi. Člen 3, točki (a) in (b), Direktive 2014/26/EU (glej opombo 37).

(37)  Direktiva 2014/26/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o kolektivnem upravljanju avtorske in sorodnih pravic ter izdajanju več ozemeljskih licenc za pravice za glasbena dela za spletno uporabo na notranjem trgu (UL L 84, 20.3.2014, str. 72).

(38)  Uvodna izjava 56 Direktive 2014/26/EU.

---

| 30.9.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 374/14 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 374/14

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.10629 – CSL / VIFOR PHARMA)

(Besedilo velja za EGP)

(2022/C 374/03)

Komisija se je 31. maja 2022 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32022M10629. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32022M10629. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 30.9.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 374/15 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 374/15

---

Menjalni tečaji eura (1)

29. september 2022

(2022/C 374/04)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 0,9706 |
| JPY | japonski jen | 140,46 |
| DKK | danska krona | 7,4365 |
| GBP | funt šterling | 0,89485 |
| SEK | švedska krona | 10,9580 |
| CHF | švicarski frank | 0,9538 |
| ISK | islandska krona | 140,10 |
| NOK | norveška krona | 10,4518 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 24,687 |
| HUF | madžarski forint | 421,93 |
| PLN | poljski zlot | 4,8570 |
| RON | romunski leu | 4,9481 |
| TRY | turška lira | 18,0000 |
| AUD | avstralski dolar | 1,4982 |
| CAD | kanadski dolar | 1,3294 |
| HKD | hongkonški dolar | 7,6192 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7040 |
| SGD | singapurski dolar | 1,3961 |
| KRW | južnokorejski won | 1 388,34 |
| ZAR | južnoafriški rand | 17,4466 |
| CNY | kitajski juan | 6,9223 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,5280 |
| IDR | indonezijska rupija | 14 735,97 |
| MYR | malezijski ringit | 4,4992 |
| PHP | filipinski peso | 56,860 |
| RUB | ruski rubelj | |
| THB | tajski bat | 36,946 |
| BRL | brazilski real | 5,2521 |
| MXN | mehiški peso | 19,5779 |
| INR | indijska rupija | 79,3140 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

0,9706

JPY

japonski jen

140,46

DKK

danska krona

7,4365

GBP

funt šterling

0,89485

SEK

švedska krona

10,9580

CHF

švicarski frank

0,9538

ISK

islandska krona

140,10

NOK

norveška krona

10,4518

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

24,687

HUF

madžarski forint

421,93

PLN

poljski zlot

4,8570

RON

romunski leu

4,9481

TRY

turška lira

18,0000

AUD

avstralski dolar

1,4982

CAD

kanadski dolar

1,3294

HKD

hongkonški dolar

7,6192

NZD

novozelandski dolar

1,7040

SGD

singapurski dolar

1,3961

KRW

južnokorejski won

1 388,34

ZAR

južnoafriški rand

17,4466

CNY

kitajski juan

6,9223

HRK

hrvaška kuna

7,5280

IDR

indonezijska rupija

14 735,97

MYR

malezijski ringit

4,4992

PHP

filipinski peso

56,860

RUB

ruski rubelj

THB

tajski bat

36,946

BRL

brazilski real

5,2521

MXN

mehiški peso

19,5779

INR

indijska rupija

79,3140

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 30.9.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 374/16 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 374/16

---

Povzetek sklepov Evropske komisije o avtorizacijah za dajanje v promet in uporabo in/ali za uporabo snovi iz Priloge XIV k Uredbi (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH)

(Objavljeno v skladu s členom 64(9) Uredbe (ES) št. 1907/2006 (1)
  )

(Besedilo velja za EGP)

(2022/C 374/05)

Sklep o dodelitvi avtorizacije

| Sklic na sklep (2) | Datum sprejetja sklepa | Ime snovi | Imetnik avtorizacije | Številka avtorizacije | Dovoljena uporaba | Potek roka za preverjanje | Razlogi za sklep |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| C(2022) 6701 | 23. septembra 2022 | Kromov trioksid
  št. ES 215-607-8, št. CAS 1333-82-0 | Salzgitter Flachstahl GmbH, Eisenhüttenstraße 99, 38239 Salzgitter, Nemčija | REACH/22/32/0 | Funkcionalno kromiranje z uporabo kromovega trioksida v zaprtih reaktorskih sistemih za vzpostavitev „konvencionalne“ trde kromove prevleke na valjih za obdelavo, ki se uporabljajo v jeklarski industriji za predhodno proizvodnjo hladnovaljane visokokakovostne teksturirane pločevine. | 31. december 2032 | V skladu s členom 60(4) Uredbe (ES) št. 1907/2006 socialno-ekonomske koristi prevladajo nad tveganjem za zdravje ljudi in okolje zaradi uporabe snovi in na voljo ni nobene ustrezne alternativne snovi ali tehnologije. |
| REACH/22/32/1 | Funkcionalno kromiranje Pretex® z uporabo kromovega trioksida v zaprtih reaktorskih sistemih za vzpostavitev prilagodljivih polkrogelnih površinskih struktur na valjih za obdelavo, ki se uporabljajo v jeklarski industriji za proizvodnjo hladnovaljane visokokakovostne teksturirane pločevine. |

Sklic na sklep (2)

Datum sprejetja sklepa

Ime snovi

Imetnik avtorizacije

Številka avtorizacije

Dovoljena uporaba

Potek roka za preverjanje

Razlogi za sklep

C(2022) 6701

23. septembra 2022

Kromov trioksid

št. ES 215-607-8, št. CAS 1333-82-0

Salzgitter Flachstahl GmbH, Eisenhüttenstraße 99, 38239 Salzgitter, Nemčija

REACH/22/32/0

Funkcionalno kromiranje z uporabo kromovega trioksida v zaprtih reaktorskih sistemih za vzpostavitev „konvencionalne“ trde kromove prevleke na valjih za obdelavo, ki se uporabljajo v jeklarski industriji za predhodno proizvodnjo hladnovaljane visokokakovostne teksturirane pločevine.

31. december 2032

V skladu s členom 60(4) Uredbe (ES) št. 1907/2006 socialno-ekonomske koristi prevladajo nad tveganjem za zdravje ljudi in okolje zaradi uporabe snovi in na voljo ni nobene ustrezne alternativne snovi ali tehnologije.

REACH/22/32/1

Funkcionalno kromiranje Pretex® z uporabo kromovega trioksida v zaprtih reaktorskih sistemih za vzpostavitev prilagodljivih polkrogelnih površinskih struktur na valjih za obdelavo, ki se uporabljajo v jeklarski industriji za proizvodnjo hladnovaljane visokokakovostne teksturirane pločevine.

---

(1)  UL L 396, 30.12.2006, str. 1.

(2)  Sklep je dostopen na spletišču Evropske komisije na naslovu: Avtorizacija (europa.eu).

---

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

| 30.9.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 374/17 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 374/17

---

Informacije o zaprtju ribolova, ki jih sporočijo države članice

(2022/C 374/06)

V skladu s členom 35(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Unije za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1) je bila sprejeta odločitev o zaprtju ribolova, kot je določeno v preglednici:

| Datum in čas zaprtja | 16.8.2022 |
| --- | --- |
| Trajanje | 16.8.2022–31.12.2022 |
| Država članica | Irska |
| Stalež ali skupina staležev | ALB/AN05N |
| Vrsta | Beli tun (Thunnus alalunga) |
| Območje | Atlantski ocean severno od 5° S |
| Vrste ribiških plovil | — |
| Referenčna številka | 05/TQ109 |

Datum in čas zaprtja

16.8.2022

Trajanje

16.8.2022–31.12.2022

Država članica

Irska

Stalež ali skupina staležev

ALB/AN05N

Vrsta

Beli tun (Thunnus alalunga)

Območje

Atlantski ocean severno od 5° S

Vrste ribiških plovil

—

Referenčna številka

05/TQ109

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

---

V Objave

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 30.9.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 374/18 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 374/18

---

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2022/C 374/07)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„Alsace grand cru Muenchberg“

PDO-FR-A0417-AM02

Datum obvestila: 20. julij 2022

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1.   Dodatna navedba

V oddelku 1 točke II poglavja I specifikacije proizvoda sta bili dodani naslednji imeni v rabi „Sylvaner“ in „Pinot noir“ ter ustrezni sorti vinske trte „sylvaner B“ oziroma „pinot noir N“.

Ime v rabi „Sylvaner“ je bilo dodano zaradi popravka izpusta v prvi različici specifikacije proizvoda. V točki 1(b) oddelka X poglavja I te prve različice je navedeno, da se dovoljene sorte vinske trte „lahko vinificirajo in tržijo s svojimi imeni“, vendar ustrezno ime v rabi ni bilo dodano na seznam možnih imen v rabi. Z nacionalno odločbo, sprejeto pred potrditvijo prve različice specifikacije proizvoda, je bila k dovoljenim sortam vinske trte za pridelavo vin z označbo porekla „Alsace grand cru Zotzenberg“ dodana sorta sylvaner B, pri čemer so se upoštevali lokalni običaji in sloves teh vin.

V specifikacijo proizvoda je bilo dodano ime v rabi „Pinot noir“, saj se je na nacionalni ravni obravnavala vloga za priznanje mirnih rdečih vin za določene označbe porekla „Alsace grand cru“. Ta vloga za priznanje rdečega vina temelji na preteklosti, slovesu in lastnostih vin iz grozdja sorte pinot noir N, ki se prideluje na parcelah, razmejenih za te označbe „Alsace grand cru“. Sorta pinot noir N je edina dovoljena sorta vinske trte za ta rdeča vina.

V točki 1 oddelka II poglavja I specifikacije proizvoda za sorte vinske trte muscats à petits grains, ki ustrezajo imenu v rabi „Muscat“, sta bili imenu teh sort dodani besedi „blancs“ (beli) in „roses“ (rožnati) zaradi popravka izpusta v prejšnji različici specifikacije proizvoda.

Te spremembe ne vplivajo na enotni dokument.

2.   Vrste proizvodov

V oddelku III poglavja I specifikacije proizvoda je bilo spremenjeno besedilo zaradi navedbe, da kontrolirane označbe porekla iz veljavne specifikacije proizvoda niso več izključno označbe, namenjene za mirna bela vina.

Kontrolirani označbi porekla „Alsace grand cru“, namenjeni za mirna bela in rdeča vina, sta poimensko navedeni („Alsace grand cru Hengst“ in „Alsace grand cru Kirchberg de Barr“).

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

3.   Geografsko območje

V točki 1 oddelka IV poglavja I specifikacije proizvoda je bil dodan odstavek zaradi navedbe datumov, ko je pristojni nacionalni odbor INAO potrdil geografsko območje, in navedbe vira, tj. uradnega geografskega kodeksa iz leta 2021, za opredelitev obsega območja, kot je vključeno v specifikacijo proizvoda. Ta navedba omogoča, da je razmejitev območja pravno varna.

Zaradi uvedbe sklica na uradni geografski kodeks iz leta 2021 je bil posodobljen seznam imen občin. Tako sta bili črtani občini Kientzheim in Sigolsheim, saj je njuno ozemlje odslej priključeno občini Kaysersberg Vignoble.

Te redakcijske spremembe ne spreminjajo obsega geografskega območja.

V točki 1 sta bila prav tako dodana naslednja stavka:

„Zemljevidi geografskega območja so na voljo na spletišču nacionalnega inštituta za poreklo in kakovost (INAO – Institut national de l‘origine et de la qualité).

Za delno vključeno občino se na občini hrani zemljevid, ki opredeljuje meje geografskega območja.“

Zaradi teh sprememb je spremenjena točka 6 enotnega dokumenta.

4.   Razmejeno območje parcel

Razmejeno območje parcel

V točki 2 oddelka IV poglavja I specifikacije proizvoda:

| — | je bila v prvem odstavku zaradi popravka izpusta dodana informacija „6. in 7. september 2006“, kar ustreza datumu, ko je pristojni nacionalni organ odobril razmejeno območje parcel, |
| --- | --- |

—

je bila v prvem odstavku zaradi popravka izpusta dodana informacija „6. in 7. september 2006“, kar ustreza datumu, ko je pristojni nacionalni organ odobril razmejeno območje parcel,

| — | je bilo v drugem odstavku spremenjeno besedilo, da bi se upoštevale spremembe imen občin, izvedene v točki 1 oddelka IV, |
| --- | --- |

—

je bilo v drugem odstavku spremenjeno besedilo, da bi se upoštevale spremembe imen občin, izvedene v točki 1 oddelka IV,

| — | je bil posodobljen stolpec „občine“ preglednice, da ustreza imenom občin iz točke 1 oddelka IV. |
| --- | --- |

—

je bil posodobljen stolpec „občine“ preglednice, da ustreza imenom občin iz točke 1 oddelka IV.

Te spremembe ne vplivajo na enotni dokument.

5.   Območje v neposredni bližini

Območje v neposredni bližini

V točki 3 oddelka IV poglavja I specifikacije proizvoda je bil spremenjen odstavek zaradi navedbe vira, tj. uradnega geografskega kodeksa iz leta 2021, za opredelitev obsega območja, kot je vključeno v specifikacijo proizvoda. Ta navedba omogoča, da je razmejitev območja pravno varna.

Zaradi uvedbe sklica na uradni geografski kodeks iz leta 2021 je bil posodobljen seznam imen občin. Zato je črtano ime občine Kaysersberg in dodano ime občine Kaysersberg Vignoble ter pri tem navedeno, da je ta občina vključena delno, in sicer samo ozemlje pooblaščene občine Kaysersberg.

Te redakcijske spremembe ne spreminjajo obsega območja v neposredni bližini.

Zaradi teh sprememb je spremenjena točka 9 enotnega dokumenta.

6.   Trsni izbor

Trsni izbor

V točki 1 oddelka V poglavja I specifikacije proizvoda sta bili dodani besedni zvezi „— za bela vina:“ in „— za rdeča vina: iz sorte pinot noir N“, saj se je na nacionalni ravni obravnavala vloga za priznanje mirnih rdečih vin za nekatere označbe porekla „Alsace grand cru“. Sorta pinot noir N je edina dovoljena sorta vinske trte za ta rdeča vina. To je tudi edina sorta vinske trte, iz katere je dovoljeno pridelati rdeča vina z označbo porekla „Alsace“.

V točki 1(a), (b) in (e) oddelka V in točki 2(b) oddelka V sta bili imenu sort vinske trte muscats à petits grains dodani besedi „blancs“ in „roses“, da se popravi izpust v prejšnji različici specifikacije proizvoda.

Ta sprememba ne spreminja enotnega dokumenta.

7.   Gostota zasaditve

Gostota zasaditve

V točki 1(a) oddelka VI poglavja I specifikacije proizvoda sta bili dodani besedni zvezi „Za pridelavo belega vina“ in „Za pridelavo rdečega vina“, da se najmanjša gostota zasaditve loči po barvi vina. Navedene so gostote za označbe, iz katerih se lahko proizvede rdeče vino.

To dodajanje ne spreminja enotnega dokumenta.

V točki 1(a) oddelka VI poglavja I specifikacije proizvoda je bil določen datum začetka uporabe pravila o možnosti prilagoditve gostote z izkrčitvijo, tj. „25. oktober 2011“, s čimer se nadomešča besedilo „na datum potrditve veljavne specifikacije proizvoda“.

Zaradi te spremembe je spremenjena točka 5 enotnega dokumenta.

8.   Pravila rezi

Pravila rezi

V točki 1(b) oddelka VI poglavja I specifikacije proizvoda je pri belih vinih črtano pravilo o številu očes na trs na kvadratni meter talne površine, ki se je razlikovalo glede na sorte vinske trte, namesto tega pa je navedeno enotno pravilo o 18 očesih na trs.

Zaradi te spremembe se lahko uskladi besedilo specifikacij proizvodov alzaških označb porekla in poenostavijo metode nadzora.

Enotni dokument je spremenjen v točki 5.

Na začetek stavka je bilo dodano „Za bela vina“, saj se je na nacionalni ravni obravnavala vloga za priznanje mirnih rdečih vin za nekatere označbe porekla „Alsace grand cru“.

Dodana so bila pravila rezi za rdeče vino, največje število očes na trs pa je 14. To je manjše od števila, dovoljenega za pridelavo belih vin. To pravilo omogoča skladnost z donosi in pridelavo kakovostnega grozdja.

Te zadnje spremembe ne vplivajo na enotni dokument.

9.   Pravila o oblikovanju v špalir in višini listja

Pravila o oblikovanju v špalir in višini listja

V točki 1(c) oddelka VI poglavja I specifikacije proizvoda je bila črtana največja višina nosilne žice zavese in spremenjen način merjenja višine listja, privezanega na žice.

Te spremembe omogočajo, da se med rastjo upošteva višina listja, kar se je prej izvajalo le pri obveznosti glede uporabljenih sredstev.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

10.   Največja povprečna obremenitev na parcelo

Največja povprečna obremenitev na parcelo

V točki 1(d) oddelka VI poglavja I specifikacije proizvoda je bila zmanjšana vrednost največje povprečne obremenitve na parcelo za bela vina, in sicer z 10 000 kilogramov na hektar na 8 500 kilogramov na hektar, kar je skladno z zmanjšanjem donosa za ta vina.

V skladu z donosi belih in rdečih vin je bila določena vrednost za rdeča vina, ki je manjša od vrednosti za bela vina.

Te spremembe ne vplivajo na enotni dokument.

11.   Zrelost grozdja in najmanjši volumenski delež naravnega alkohola

Zrelost grozdja in najmanjši volumenski delež naravnega alkohola

V točki 2(a) oddelka VII poglavja I specifikacije proizvoda je bila spremenjena preglednica zaradi upoštevanja vloge za priznanje mirnih rdečih vin, ki se na nacionalni ravni obravnava za nekatere označbe porekla „Alsace grand cru“.

Za te označbe „Alsace grand cru“ za rdeča vina so bile določene najnižje vsebnosti sladkorja v grozdju ob trgatvi in njihov najmanjši volumenski delež naravnega alkohola.

Ti navedbi ne vplivata na enotni dokument.

Za bela vina so bile najnižje vsebnosti sladkorja v grozdju povišane za 2 ali 3 grame na liter mošta zaradi ohranjanja enake razlike 1 vol. % od vsake vrednosti najmanjšega volumenskega deleža naravnega alkohola kot v prejšnji različici specifikacije proizvoda. Organ za zaščito in upravljanje, ki je izbral način izračuna za spremembo gramov sladkorja v alkohol, je za bela vina uporabil vrednost 17 gramov sladkorja za 1 vol. %, v prvotni različici specifikacije proizvoda pa vrednost 16,83. To vrednost 17 je med pripravo prve različice specifikacije proizvoda priporočil pristojni nacionalni odbor INAO.

Te spremembe ne vplivajo na enotni dokument.

12.   Donos

Donos

V točkah 1 in 2 oddelka VIII poglavja I specifikacije proizvoda so bili zmanjšani donosi in največji donosi, kar omogoča boljši nadzor nad kakovostjo pridelave za bela vina in bela vina z izrazom „vendanges tardives“ po hierarhični razvrstitvi označb alzaške regije.

Točka 5 enotnega dokumenta je spremenjena za največje donose.

Za vina brez izrazov je bilo dodano „Bela vina“, saj se je na nacionalni ravni obravnavala vloga za priznanje mirnih rdečih vin za nekatere označbe porekla „Alsace grand cru“.

Donosi in največji donosi za rdeča vina so določeni v skladu s hierarhično razvrstitvijo označb alzaške regije, torej pri manjših vrednostih kot za označbe grand cru.

grand cru

Te zadnje spremembe ne vplivajo na enotni dokument.

13.   Jabolčno-mlečnokislinsko vrenje, vsebnost fermentirnih sladkorjev za rdeča vina

Jabolčno-mlečnokislinsko vrenje, vsebnost fermentirnih sladkorjev za rdeča vina

V točki 1(c) oddelka IX poglavja I specifikacije proizvoda je bilo določeno, da se za rdeča vina dokonča jabolčno-mlečnokislinsko vrenje.

Za zagotovitev nadzora nad tem pravilom je bilo določeno, da ustekleničena vina vsebujejo največ 0,4 grama jabolčne kisline na liter.

V točki 1(d) oddelka IX specifikacije proizvoda je bilo za rdeča vina določeno, da po vrenju vsebujejo največ 2 grama fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) na liter.

Enotni dokument ni spremenjen.

14.   Prepoved povečanja najmanjšega volumenskega deleža naravnega alkohola za rdeča vina

Prepoved povečanja najmanjšega volumenskega deleža naravnega alkohola za rdeča vina

V točki 1(e) oddelka IX poglavja I specifikacije proizvoda je bilo določeno, da se rdeča vina ne smejo obogatiti. Ta omejitev, ki se uporablja za obdelavo, je skladna z razmejitvijo parcel za pridelavo grozdja, najmanjšo gostoto zasaditve, pravili rezi in majhnimi vrednostmi donosov.

Enotni dokument ni spremenjen.

15.   Vrelna zmogljivost za vinifikacijo

Vrelna zmogljivost za vinifikacijo

V točki 1(g) oddelka IX poglavja I specifikacije proizvoda je bil zmanjšan koeficient za izračun vrelne zmogljivosti za vinifikacijo.

Ni treba, da je razmerje med pridelkom v prejšnji trgatvi in vrelno zmogljivostjo tako veliko.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

16.   Datum konca zorenja in dajanja na potrošniški trg za rdeča vina

Datum konca zorenja in dajanja na potrošniški trg za rdeča vina

V točki 2 oddelka IX poglavja I specifikacije proizvoda je bilo določeno, da rdeča vina zorijo najmanj do 1. oktobra leta, ki sledi letu trgatve. Za vina iz grozdja sorte pinot noir N s teh območij je potrebno najkrajše obdobje, da se dobro izrazijo njihove lastnosti.

V točki 5(a) oddelka IX poglavja I specifikacije proizvoda je bilo navedeno, da se lahko rdeča vina po obdobju zorenja dajo na potrošniške trge šele od 1. oktobra leta, ki sledi letu trgatve.

Te spremembe ne vplivajo na enotni dokument.

17.   Nadzor ustekleničenih serij

Nadzor ustekleničenih serij

V točki 3(b) oddelka IX poglavja I specifikacije proizvoda je bilo črtano pravilo o shranjevanju steklenic z vinskimi vzorci za nadzor ustekleničenih serij.

To pravilo je nadzorni ukrep, katerega izvajanje se prenese v načrt nadzora označbe.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

18.   Skladiščenje ustekleničenih vin

Skladiščenje ustekleničenih vin

V točki 4 oddelka IX poglavja I specifikacije proizvoda so bile določene značilnosti kraja skladiščenja ustekleničenih vin.

To omogoča, da izvajalci dejavnosti bolje razumejo to pravilo, in olajšuje nadzor nad njim.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

19.   Človeški dejavniki, ki prispevajo k povezavi z geografskim območjem

Človeški dejavniki, ki prispevajo k povezavi z geografskim območjem

V točki 1(b) oddelka X poglavja I specifikacije proizvoda je bilo spremenjeno besedilo, da se upošteva vloga za priznanje mirnih rdečih vin za označbi porekla „Alsace grand cru Hengst“ in „Alsace grand cru Kirchberg de Barr“:

| — | za kontrolirano označbo porekla „Alsace grand cru Hengst“ so bile dodane naslednje informacije: priznana je bila leta 2022 za rdeča vina in je dovoljena le sorta pinot noir N, najmanjša gostota zasaditve je 5 500 trsov na hektar za pridelavo rdečega vina, ki se ne sme obogatiti in zori najmanj 10 mesecev. |
| --- | --- |

—

za kontrolirano označbo porekla „Alsace grand cru Hengst“ so bile dodane naslednje informacije: priznana je bila leta 2022 za rdeča vina in je dovoljena le sorta pinot noir N, najmanjša gostota zasaditve je 5 500 trsov na hektar za pridelavo rdečega vina, ki se ne sme obogatiti in zori najmanj 10 mesecev.

| — | za kontrolirano označbo porekla „Alsace grand cru Kirchberg de Barr“ so bile dodane naslednje informacije: priznana leta 2022 za rdeča vina, dovoljena je le sorta pinot noir N, najmanjša gostota zasaditve je 5 000 trsov na hektar za pridelavo rdečega vina, ki se ne sme obogatiti in zori najmanj 10 mesecev. |
| --- | --- |

—

za kontrolirano označbo porekla „Alsace grand cru Kirchberg de Barr“ so bile dodane naslednje informacije: priznana leta 2022 za rdeča vina, dovoljena je le sorta pinot noir N, najmanjša gostota zasaditve je 5 000 trsov na hektar za pridelavo rdečega vina, ki se ne sme obogatiti in zori najmanj 10 mesecev.

V točki 1(b) oddelka X specifikacije proizvoda so bile črtane informacije, da je bilo o priznanju obeh označb porekla odločeno za bele sorte vinske trte, in so bile dodane besede „za bela vina“, kadar je to potrebno za razumljivost besedila.

Ta sprememba ne spreminja enotnega dokumenta.

Imenu sort vinske trte muscats à petits grains sta bili dodani besedi „blancs“ in „roses“, da se popravi izpust v prejšnji različici specifikacije proizvoda. Ta dodatek ne vpliva na enotni dokument.

20.   Opis vina

Opis vina

V točki 2 oddelka X poglavja I specifikacije proizvoda je bil dodan opis videza belih vin za njihovo natančnejšo opredelitev.

Glede prvih dveh opisanih vrst vina je bilo dodano: „Obe vrsti vina sta zelo intenzivne barve, ki sega do zlato rumene.“

Glede drugih dveh opisanih vrst vina je bilo dodano: „Obe vrsti vina sta zelo intenzivne barve, ki sega do jantarno rumene.“

Spremenjena je točka 4 enotnega dokumenta.

Za označbi porekla „Alsace grand cru Hengst“ in „Alsace grand cru Kirchberg de Barr“ je bil dodan opis glavnih organoleptičnih lastnosti rdečih vin.

Ti opisi ne vplivajo na enotni dokument.

21.   Povezava z geografskim območjem

Povezava z geografskim območjem

V točki 3 oddelka X poglavja I specifikacije proizvoda so za označbo porekla „Alsace grand cru Hengst“ elementi o povezavi med geografskim poreklom in lastnostmi vina, ki se lahko uporabljajo tudi za rdeča vina s to označbo, dopolnjeni z informacijami, značilnimi za rdeča vina.

Enotni dokument ni spremenjen.

22.   Prehodni ukrepi

Prehodni ukrepi

V točki 2 oddelka XI poglavja I specifikacije proizvoda je bila v skladu s spremembami v oddelku VI poglavja I črtana največja višina nosilne žice zavese in zmanjšano največje število očes na trs.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

23.   Obvezna navedba vsebnosti sladkorja na etiketi in drugih nosilcih podatkov za bela vina

Obvezna navedba vsebnosti sladkorja na etiketi in drugih nosilcih podatkov za bela vina

V točki 2(d) oddelka XII poglavja I specifikacije proizvoda je bilo namesto prejšnjega besedila vstavljeno novo, da bi doslej neobvezna navedba vsebnosti sladkorja, kot je opredeljena v Uredbi (EU) 2019/33, postala obvezna.

Ta navedba potrošnikom omogoča boljšo razumljivost te vrste vina.

To novo pravilo pa ne velja za vina s tradicionalnima izrazoma „vendanges tardives“ in „sélection de grains nobles“.

Dopolnjena je bila točka 9 enotnega dokumenta.

Začetna podtočka (d) v točki 2 oddelka XII specifikacije proizvoda je bila spremenjena v (e).

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

24.   Predhodna izjava o namembnosti parcele

Predhodna izjava o namembnosti parcele

V točki 1 oddelka I poglavja II specifikacije proizvoda je bilo dodano pojasnilo pravil za predhodno izjavo o namembnosti parcele, ki ga izvajalec dejavnosti predloži organu za zaščito in upravljanje označb porekla „Alsace grand cru“, če opusti svoj del pridelave s to označbo.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime

Ime

Alsace grand cru Muenchberg

2.   Vrsta geografske označbe

Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

4.   Opis vina

Opis vina

KRATEK OPIS

Vina so mirna bela vina.

Vina imajo najmanj 12,5-odstotni volumenski delež naravnega alkohola za sorti gewurztraminer Rs in pinot gris G ter 11-odstotni volumenski delež za druge sorte vinske trte. Volumenski delež skupnega alkohola vin iz sort gewurztraminer Rs in pinot gris G po obogatitvi ne sme presegati 15 %, vin iz drugih sort vinske trte pa ne 14 %.

Druge analitske lastnosti so določene z zakonodajo Unije.

Za odlična bela starana vina je značilna izrazita svežina, ki izhaja iz visoke vsebnosti vinske kisline v povezavi z dobro zrelim grozdjem. Ime označbe se lahko dopolni z imenom v rabi, če so vina pridobljena izključno iz sort vinske trte, za katera se lahko uporablja zadevno ime. Vsebujejo veliko barvil, so zelo kompleksna in bogata z ekstrakti različnih okusov. Imajo zelo dolg pookus, sčasoma pa postanejo še kompleksnejša.

Ločimo: — suha, mineralna vina, — aromatična, sadna, oljnata in bogata vina. Obe vrsti vina sta zelo intenzivne barve, ki sega do zlato rumene.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | v miliekvivalentih na liter |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

v miliekvivalentih na liter

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

2.   Označba, dopolnjena z izrazom „vendanges tardives“ (pozna trgatev)

Označba, dopolnjena z izrazom „vendanges tardives“ (pozna trgatev)

KRATEK OPIS

Vina imajo najmanj 16-odstotni volumenski delež naravnega alkohola za sorti gewurztraminer Rs in pinot gris G ter 14,5-odstotni volumenski delež za druge sorte vinske trte.

Druge analitske lastnosti so določene z zakonodajo Unije.

Vina, označena z izrazom „vendanges tardives“ (pozna trgatev), imajo pogosto zelo eksotične arome po kandiranem sadju in svež zaton. So zelo koncentrirana in imajo zelo obstojen vonj. Ta vina so zelo intenzivne barve, ki sega do jantarno rumene.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | v miliekvivalentih na liter |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

v miliekvivalentih na liter

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

3.   Označba, dopolnjena z izrazom „sélection de grains nobles“ (plemeniti jagodni izbor)

Označba, dopolnjena z izrazom „sélection de grains nobles“ (plemeniti jagodni izbor)

KRATEK OPIS

Vina imajo najmanj 18,2-odstotni volumenski delež naravnega alkohola za sorti gewurztraminer Rs in pinot gris G ter 16,4-odstotni volumenski delež za druge sorte vinske trte.

Druge analitske lastnosti so določene z zakonodajo Unije.

Vina, označena z izrazom „sélection de grains nobles“ (plemeniti jagodni izbor), so bolj koncentrirana, močnejša in imajo neredko arome sadnih želejev. So zelo koncentrirana in imajo zelo obstojen vonj. Ta vina so zelo intenzivne barve, ki sega do jantarno rumene.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | v miliekvivalentih na liter |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

v miliekvivalentih na liter

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5.   Enološki postopki

Enološki postopki

5.1.   Posebni enološki postopki

Posebni enološki postopki

1.   Gojitvene oblike: gostota zasaditve

Gojitvene oblike: gostota zasaditve

Pridelovalna praksa

Najmanjša gostota zasaditve vinske trte je 4 500 trsov na hektar.

Razdalja med vrstami ne sme biti večja od 2 metrov.

Razmik med trsi v isti vrsti je najmanj 0,75 metra in največ 1,50 metra.

Od 25. oktobra 2011 z izkrčitvijo vrst na parceli med največjimi vrstami ne sme nastati razmik, širši od 3 metrov.

2.   Gojitvene oblike: pravila rezi

Gojitvene oblike: pravila rezi

Pridelovalna praksa

Vinska trta se obrezuje z rezjo na enojni ali dvojni guyot in z največ 18 očesi na trs.

3.   Trgatev

Trgatev

Pridelovalna praksa

Vina so pridelana iz ročno trganega grozdja.

4.   Povečanje najmanjšega volumenskega deleža naravnega alkohola:

Povečanje najmanjšega volumenskega deleža naravnega alkohola:

Posebni enološki postopek

Povečanje najmanjšega povprečnega volumenskega deleža naravnega alkohola ne sme preseči

| | 0,5 vol. % za vina iz sort gewurztraminer B in pinot gris G ter |
| --- | --- |

0,5 vol. % za vina iz sort gewurztraminer B in pinot gris G ter

| | 1,5 vol. % za vina iz drugih sort vinske trte. |
| --- | --- |

1,5 vol. % za vina iz drugih sort vinske trte.

Vina, za katera se lahko uporabi izraz „vendanges tardives“ (pozna trgatev) ali „sélection de grains nobles“ (plemeniti jagodni izbor), se ne smejo obogatiti.

5.   Obdelava

Obdelava

Omejitve pri obdelavi

Uporaba lesenih trsk je prepovedana.

6.   Zorenje vina

Zorenje vina

Posebni enološki postopek

Vina zorijo najmanj do 1. junija leta, ki sledi letu trgatve.

Vina, za katera se lahko uporabi izraz „vendanges tardives“ ali „sélection de grains nobles“, zorijo najmanj do 1. junija drugega leta po letu trgatve.

5.2.   Največji donosi

Največji donosi

1.   Donos – označba, ki je lahko dopolnjena z izrazom „vendanges tardives“

Donos – označba, ki je lahko dopolnjena z izrazom „vendanges tardives“

60 hektolitrov na hektar

2.   Donos – označba, ki je lahko dopolnjena z izrazom „sélection de grains nobles“

Donos – označba, ki je lahko dopolnjena z izrazom „sélection de grains nobles“

48 hektolitrov na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Razmejeno geografsko območje

Trgatev, vinifikacija, obdelava in zorenje vina potekajo na ozemlju naslednjih občin po uradnem geografskem kodeksu iz leta 2021:

| — | departma Haut-Rhin: celotne občine: Ammerschwihr, Beblenheim, Bennwihr, Bergheim, Bergholtz, Eguisheim, Gueberschwihr, Guebwiller, Hattstatt, Hunawihr, Ingersheim, Katzenthal, Mittelwihr, Niedermorschwihr, Orschwihr, Pfaffenheim, Ribeauvillé, Riquewihr, Rodern, Rouffach, Saint-Hippolyte, Soultzmatt, Thann, Turckheim, Vieux-Thann, Voegtlinshoffen, Westhalten, Wettolsheim, Wintzenheim, Wuenheim in Zellenberg, |
| --- | --- |

—

departma Haut-Rhin: celotne občine: Ammerschwihr, Beblenheim, Bennwihr, Bergheim, Bergholtz, Eguisheim, Gueberschwihr, Guebwiller, Hattstatt, Hunawihr, Ingersheim, Katzenthal, Mittelwihr, Niedermorschwihr, Orschwihr, Pfaffenheim, Ribeauvillé, Riquewihr, Rodern, Rouffach, Saint-Hippolyte, Soultzmatt, Thann, Turckheim, Vieux-Thann, Voegtlinshoffen, Westhalten, Wettolsheim, Wintzenheim, Wuenheim in Zellenberg,

del občine: Kaysersberg Vignoble (samo ozemlji pooblaščenih občin Kientzheim in Sigolsheim),

| — | departma Bas-Rhin: Andlau, Barr, Bergbieten, Blienschwiller, Dahlenheim, Dambach-la-Ville, Eichhoffen, Kintzheim, Marlenheim, Mittelbergheim, Molsheim, Nothalten, Scharrachbergheim-Irmstett in Wolxheim. |
| --- | --- |

—

departma Bas-Rhin: Andlau, Barr, Bergbieten, Blienschwiller, Dahlenheim, Dambach-la-Ville, Eichhoffen, Kintzheim, Marlenheim, Mittelbergheim, Molsheim, Nothalten, Scharrachbergheim-Irmstett in Wolxheim.

Pri delno vključenih občinah se na zadevni občini hrani zemljevid, ki opredeljuje meje geografskega območja.

Zemljevidi geografskega območja so na voljo na spletišču nacionalnega inštituta za poreklo in kakovost (INAO – Institut national de l‘origine et de la qualité).

7.   Sorte vinske trte

Sorte vinske trte

| | Gewurztraminer Rs |
| --- | --- |

Gewurztraminer Rs

| | Muscat ottonel B – muscat, moscato |
| --- | --- |

Muscat ottonel B – muscat, moscato

| | Muscat à petits grains blancs B – muscat, moscato |
| --- | --- |

Muscat à petits grains blancs B – muscat, moscato

| | Muscat à petits grains roses Rs – muscat, moscato |
| --- | --- |

Muscat à petits grains roses Rs – muscat, moscato

| | Pinot gris G |
| --- | --- |

Pinot gris G

| | Riesling B |
| --- | --- |

Riesling B

8.   Opis povezave

Opis povezave

Kontrolirana označba porekla „Alsace grand cru Muenchberg“, ki uživa ugodne podnebne razmere, značilne za alzaško vinorodno območje, leži na eni najboljših leg tega območja. Na vinorodnem območju, umeščenem v slikovito alzaško pokrajino, se pridelujejo zelo izrazna vina s poudarjenim značajem in edinstveno osebnostjo.

Zaščita, ki jo daje hrib Ungersberg, in drobnost tal se izražata v teh vinih, ki imajo veliko aromatično moč. Peščenjak prinaša prefinjenost, ognjeniški pepel pa moč in obstojnost okusa.

Vina Muenchberg zaznamuje značilna močna mineralnost, ki se s staranjem povečuje.

Izvrstne podnebne razmere pozno jeseni, ugodne za zgoščevanje grozdnega soka na trti in razvoj plemenite plesni, omogočajo pridelavo vin iz prezrelega grozdja.

Zorenje, določeno v specifikaciji proizvoda, omogoča izboljšanje vina.

Alzaški vinogradniki s sprejetjem strogih pravil proizvodnje, kot sta dobra izpostavljenost površine listov in ročna trgatev, ohranjajo značilne lastnosti vin, priznanih zaradi svoje kompleksnosti in primernosti za dolgo shranjevanje.

Vina spadajo v vina najvišje kakovosti te regije. So bolj cenjena kot vina s kontrolirano označbo porekla „Alsace“.

9.   Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Območje v neposredni bližini

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za vinifikacijo, obdelavo in zorenje vina, obsega ozemlje naslednjih občin po uradnem geografskem kodeksu iz leta 2021:

| — | departma Haut-Rhin: celotne občine: Bergholtz-Zell, Berrwiller, Buhl, Cernay, Colmar, Gundolsheim, Hartmanswiller, Herrlisheim, Houssen, Husseren-les-Châteaux, Jungholtz, Leimbach, Obermorschwihr, Osenbach, Ostheim, Rorschwihr, Soultz, Steinbach, Uffholtz, Walbach, Wattwiller, Wihr-au-Val in Zimmerbach, |
| --- | --- |

—

departma Haut-Rhin: celotne občine: Bergholtz-Zell, Berrwiller, Buhl, Cernay, Colmar, Gundolsheim, Hartmanswiller, Herrlisheim, Houssen, Husseren-les-Châteaux, Jungholtz, Leimbach, Obermorschwihr, Osenbach, Ostheim, Rorschwihr, Soultz, Steinbach, Uffholtz, Walbach, Wattwiller, Wihr-au-Val in Zimmerbach,

del občine: Kaysersberg Vignoble (samo ozemlje pooblaščene občine Kaysersberg),

| — | departma Bas-Rhin: Albé, Avolsheim, Balbronn, Bernardswiller, Bernardvillé, Bischoffsheim, Boersch, Bourgheim, Châtenois, Cleebourg, Dachstein, Dangolsheim, Dieffenthal, Dorlisheim, Epfig, Ergersheim, Ernolsheim-Bruche, Fessenheim-le-Bas, Flexbourg, Furdenheim, Gertwiller, Gimbrett-Berstett, Goxwiller, Heiligenstein, Itterswiller, Kienheim, Kirchheim, Kuttolsheim, Mittelhausen, Mutzig, Nordheim, Oberhoffen-les-Wissenbourg, Obernai, Odratzheim, Orschwiller, Osthoffen, Ottrott, Petersbach, Reichsfeld, Riedseltz, Rosenwiller, Rosheim, Rott, Saint-Nabor, Saint-Pierre, Scherwiller, Seebach, Soultz-les-Bains, Steinseltz, Stotzheim, Strasbourg, Traenheim, Villé, Wangen, Westhoffen, Wissembourg in Zellwiller. |
| --- | --- |

—

departma Bas-Rhin: Albé, Avolsheim, Balbronn, Bernardswiller, Bernardvillé, Bischoffsheim, Boersch, Bourgheim, Châtenois, Cleebourg, Dachstein, Dangolsheim, Dieffenthal, Dorlisheim, Epfig, Ergersheim, Ernolsheim-Bruche, Fessenheim-le-Bas, Flexbourg, Furdenheim, Gertwiller, Gimbrett-Berstett, Goxwiller, Heiligenstein, Itterswiller, Kienheim, Kirchheim, Kuttolsheim, Mittelhausen, Mutzig, Nordheim, Oberhoffen-les-Wissenbourg, Obernai, Odratzheim, Orschwiller, Osthoffen, Ottrott, Petersbach, Reichsfeld, Riedseltz, Rosenwiller, Rosheim, Rott, Saint-Nabor, Saint-Pierre, Scherwiller, Seebach, Soultz-les-Bains, Steinseltz, Stotzheim, Strasbourg, Traenheim, Villé, Wangen, Westhoffen, Wissembourg in Zellwiller.

Pakiranje na območju

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

pakiranje na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Vina se stekleničijo v tako imenovano rensko ali alzaško steklenico (višja steklenica valjasto stožčaste oblike z dolgim vratom), ki ustreza določbam uredbe št.°55-673 z dne 20. maja 1955, odloka z dne 13. maja 1959 in uredbe z dne 19. marca 1963, druge vrste steklenic pa se ne smejo uporabljati.

Vina se od sprejetja zakona z dne 5. julija 1972 obvezno stekleničijo v departmajih Bas-Rhin in Haut-Rhin v rensko ali alzaško steklenico, opisano v uredbi iz leta 1955.

Navedba letnika

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Letnik je treba obvezno navesti skupaj z imenom označbe, v prijavah pridelka grozdja in zalog, v spremnih dokumentih, v oglasih, prospektih, na etiketah, računih ali na kakršni koli embalaži.

Ime v rabi

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Ime kontrolirane označbe porekla se lahko dopolni z enim od imen v rabi, če so vina pridobljena izključno iz sort vinske trte, za katera se lahko uporablja zadevno ime.

Na isti etiketi je prepovedano navesti dve ali več imen v rabi.

Ta imena v rabi so:

| | Gewurztraminer, |
| --- | --- |

Gewurztraminer,

| | Muscat, |
| --- | --- |

Muscat,

| | Muscat Ottonel, |
| --- | --- |

Muscat Ottonel,

| | Pinot gris in |
| --- | --- |

Pinot gris in

| | Riesling. |
| --- | --- |

Riesling.

Tradicionalna izraza „vendanges tardives“ (pozna trgatev) in „sélection de grains nobles“ (plemeniti jagodni izbor).

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Na vinih, za katera se lahko uporabi izraz „vendanges tardives“ ali „sélection de grains nobles“, se obvezno navedeta:

| — | letnik |
| --- | --- |

—

letnik

| — | in eno od imen v rabi. |
| --- | --- |

—

in eno od imen v rabi.

Navedba vsebnosti sladkorja

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Bela vina, za katera se v skladu s to specifikacijo proizvoda uporablja ena od 51 kontroliranih označb porekla „Alsace Grand Cru – kraj“, razen izrazov „vendanges tardives“ (pozna trgatev) in „sélection de grains nobles“ (plemeniti jagodni izbor), in ki so predstavljena pod navedeno označbo, se ne smejo oglaševati, odposlati, dati v promet ali prodati, ne da bi bila v oglasih, prospektih, na etiketah, računih in kakršni koli embalaži z razločno pisavo navedena vsebnost sladkorja, kot je opredeljena v predpisih EU.

Povezava na specifikacijo proizvoda

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-4cec3ff9-abd4-4253-a1db-245ddd809faa

---

(1)  UL L 9, 11.1.2019, str. 2.

1

---

| 30.9.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 374/30 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 374/30

---

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2022/C 374/08)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„Alsace grand cru Brand“

PDO-FR-A0340-AM02

Datum obvestila: 20. julij 2022

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1.   Dodatna navedba

V oddelku 1 točke II poglavja I specifikacije proizvoda sta bili dodani naslednji imeni v rabi „Sylvaner“ in „Pinot noir“ ter ustrezni sorti vinske trte „sylvaner B“ oziroma „pinot noir N“.

Ime v rabi „Sylvaner“ je bilo dodano zaradi popravka izpusta v prvi različici specifikacije proizvoda. V točki 1(b) oddelka X poglavja I te prve različice je navedeno, da se dovoljene sorte vinske trte „lahko vinificirajo in tržijo s svojimi imeni“, vendar ustrezno ime v rabi ni bilo dodano na seznam možnih imen v rabi. Z nacionalno odločbo, sprejeto pred potrditvijo prve različice specifikacije proizvoda, je bila k dovoljenim sortam vinske trte za pridelavo vin z označbo porekla „Alsace grand cru Zotzenberg“ dodana sorta sylvaner B, pri čemer so se upoštevali lokalni običaji in sloves teh vin.

V specifikacijo proizvoda je bilo dodano ime v rabi „Pinot noir“, saj se je na nacionalni ravni obravnavala vloga za priznanje mirnih rdečih vin za določene označbe porekla „Alsace grand cru“. Ta vloga za priznanje rdečega vina temelji na preteklosti, slovesu in lastnostih vin iz grozdja sorte pinot noir N, ki se prideluje na parcelah, razmejenih za te označbe „Alsace grand cru“. Sorta pinot noir N je edina dovoljena sorta vinske trte za ta rdeča vina.

V točki 1 oddelka II poglavja I specifikacije proizvoda za sorte vinske trte muscats à petits grains, ki ustrezajo imenu v rabi „Muscat“, sta bili imenu teh sort dodani besedi „blancs“ (beli) in „roses“ (rožnati) zaradi popravka izpusta v prejšnji različici specifikacije proizvoda.

Te spremembe ne vplivajo na enotni dokument.

2.   Vrste proizvodov

V oddelku III poglavja I specifikacije proizvoda je bilo spremenjeno besedilo zaradi navedbe, da kontrolirane označbe porekla iz veljavne specifikacije proizvoda niso več izključno označbe, namenjene za mirna bela vina.

Kontrolirani označbi porekla „Alsace grand cru“, namenjeni za mirna bela in rdeča vina, sta poimensko navedeni („Alsace grand cru Hengst“ in „Alsace grand cru Kirchberg de Barr“).

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

3.   Geografsko območje

V točki 1 oddelka IV poglavja I specifikacije proizvoda je bil dodan odstavek zaradi navedbe datumov, ko je pristojni nacionalni odbor INAO potrdil geografsko območje, in navedbe vira, tj. uradnega geografskega kodeksa iz leta 2021, za opredelitev obsega območja, kot je vključeno v specifikacijo proizvoda. Ta navedba omogoča, da je razmejitev območja pravno varna.

Zaradi uvedbe sklica na uradni geografski kodeks iz leta 2021 je bil posodobljen seznam imen občin. Tako sta bili črtani občini Kientzheim in Sigolsheim, saj je njuno ozemlje odslej priključeno občini Kaysersberg Vignoble.

Te redakcijske spremembe ne spreminjajo obsega geografskega območja.

V točki 1 sta bila prav tako dodana naslednja stavka:

„Zemljevidi geografskega območja so na voljo na spletišču nacionalnega inštituta za poreklo in kakovost (INAO – Institut national de l‘origine et de la qualité).

Za delno vključeno občino se na občini hrani zemljevid, ki opredeljuje meje geografskega območja.“

Zaradi teh sprememb se je spremenila točka 6 enotnega dokumenta.

4.   Razmejeno območje parcel

Razmejeno območje parcel

V točki 2 oddelka IV poglavja I specifikacije proizvoda:

| — | je v prvem odstavku zaradi popravka izpusta dodana informacija „6. in 7. september 2006“, kar ustreza datumu, ko je pristojni nacionalni organ odobril razmejeno območje parcel, |
| --- | --- |

—

je v prvem odstavku zaradi popravka izpusta dodana informacija „6. in 7. september 2006“, kar ustreza datumu, ko je pristojni nacionalni organ odobril razmejeno območje parcel,

| — | je bilo v drugem odstavku spremenjeno besedilo, da bi se upoštevale spremembe imen občin, izvedene v točki 1 oddelka IV, |
| --- | --- |

—

je bilo v drugem odstavku spremenjeno besedilo, da bi se upoštevale spremembe imen občin, izvedene v točki 1 oddelka IV,

| — | je bil posodobljen stolpec „občine“ preglednice, da ustreza imenom občin iz točke 1 oddelka IV. |
| --- | --- |

—

je bil posodobljen stolpec „občine“ preglednice, da ustreza imenom občin iz točke 1 oddelka IV.

Te spremembe ne vplivajo na enotni dokument.

5.   Območje v neposredni bližini

Območje v neposredni bližini

V točki 3 oddelka IV poglavja I specifikacije proizvoda je bil spremenjen odstavek zaradi navedbe vira, tj. uradnega geografskega kodeksa iz leta 2021, za opredelitev obsega območja, kot je vključeno v specifikacijo proizvoda. Ta navedba omogoča, da je razmejitev območja pravno varna.

Zaradi uvedbe sklica na uradni geografski kodeks iz leta 2021 je bil posodobljen seznam imen občin. Zato je črtano ime občine Kaysersberg in dodano ime občine Kaysersberg Vignoble ter pri tem navedeno, da je ta občina vključena delno, in sicer samo ozemlje pooblaščene občine Kaysersberg.

Te redakcijske spremembe ne spreminjajo obsega območja v neposredni bližini.

Zaradi teh sprememb je spremenjena točka 9 enotnega dokumenta.

6.   Trsni izbor

Trsni izbor

V točki 1 oddelka V poglavja I specifikacije proizvoda sta dodani besedni zvezi „— za bela vina:“ in „— za rdeča vina: iz sorte pinot noir N“, saj se je na nacionalni ravni obravnavala vloga za priznanje mirnih rdečih vin za nekatere označbe porekla „Alsace grand cru“. Sorta pinot noir N je edina dovoljena sorta vinske trte za ta rdeča vina. To je tudi edina sorta vinske trte, iz katere je dovoljeno pridelati rdeča vina z označbo porekla „Alsace“.

V točki 1(a), (b) in (e) oddelka V in točki 2(b) oddelka V sta bili imenu sort vinske trte muscats à petits grains dodani besedi „blancs“ in „roses“, da se popravi izpust v prejšnji različici specifikacije proizvoda.

Ta sprememba ne spreminja enotnega dokumenta.

7.   Gostota zasaditve

Gostota zasaditve

V točki 1(a) oddelka VI poglavja I specifikacije proizvoda sta bili dodani besedni zvezi „Za pridelavo belega vina“ in „Za pridelavo rdečega vina“, da se najmanjša gostota zasaditve loči po barvi vina. Navedene so gostote za označbe, iz katerih se lahko proizvede rdeče vino.

To dodajanje ne spreminja enotnega dokumenta.

V točki 1(a) oddelka VI poglavja I specifikacije proizvoda je bil določen datum začetka uporabe pravila o možnosti prilagoditve gostote z izkrčitvijo, tj. „25. oktober 2011“, s čimer se nadomešča besedilo „na datum potrditve veljavne specifikacije proizvoda“.

Zaradi te spremembe je spremenjena točka 5 enotnega dokumenta.

8.   Pravila rezi

Pravila rezi

V točki 1(b) oddelka VI poglavja I specifikacije proizvoda je pri belih vinih črtano pravilo o številu očes na trs na kvadratni meter talne površine, ki se je razlikovalo glede na sorte vinske trte, namesto tega pa je navedeno enotno pravilo o 18 očesih na trs.

Zaradi te spremembe se lahko uskladi besedilo specifikacij proizvodov alzaških označb porekla in poenostavijo metode nadzora.

Enotni dokument je spremenjen v točki 5.

Na začetek stavka je bilo dodano „Za bela vina“, saj se je na nacionalni ravni obravnavala vloga za priznanje mirnih rdečih vin za nekatere označbe porekla „Alsace grand cru“.

Dodana so bila pravila rezi za rdeče vino, največje število očes na trs pa je 14. To je manjše od števila, dovoljenega za pridelavo belih vin. To pravilo omogoča skladnost z donosi in pridelavo kakovostnega grozdja.

Te zadnje spremembe ne vplivajo na enotni dokument.

9.   Pravila o oblikovanju v špalir in višini listja

Pravila o oblikovanju v špalir in višini listja

V točki 1(c) oddelka VI poglavja I specifikacije proizvoda je bila črtana največja višina nosilne žice zavese in spremenjen način merjenja višine listja, privezanega na žice.

Te spremembe omogočajo, da se med rastjo upošteva višina listja, kar se je prej izvajalo le pri obveznosti glede uporabljenih sredstev.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

10.   Največja povprečna obremenitev na parcelo

Največja povprečna obremenitev na parcelo

V točki 1(d) oddelka VI poglavja I specifikacije proizvoda je bila zmanjšana vrednost največje povprečne obremenitve na parcelo za bela vina, in sicer z 10 000 kilogramov na hektar na 8 500 kilogramov na hektar, kar je skladno z zmanjšanjem donosa za ta vina.

V skladu z donosi belih in rdečih vin je bila določena vrednost za rdeča vina, ki je manjša od vrednosti za bela vina.

Te spremembe ne vplivajo na enotni dokument.

11.   Zrelost grozdja in najmanjši volumenski delež naravnega alkohola

Zrelost grozdja in najmanjši volumenski delež naravnega alkohola

V točki 2(a) oddelka VII poglavja I specifikacije proizvoda je bila spremenjena preglednica zaradi upoštevanja vloge za priznanje mirnih rdečih vin, ki se na nacionalni ravni obravnava za nekatere označbe porekla „Alsace grand cru“.

Za te označbe „Alsace grand cru“ za rdeča vina so bile določene najnižje vsebnosti sladkorja v grozdju ob trgatvi in njihov najmanjši volumenski delež naravnega alkohola.

Ti navedbi ne vplivata na enotni dokument.

Za bela vina so bile najnižje vsebnosti sladkorja v grozdju povišane za 2 ali 3 grame na liter mošta zaradi ohranjanja enake razlike 1 vol. % od vsake vrednosti najmanjšega volumenskega deleža naravnega alkohola kot v prejšnji različici specifikacije proizvoda. Organ za zaščito in upravljanje, ki je izbral način izračuna za spremembo gramov sladkorja v alkohol, je za bela vina uporabil vrednost 17 gramov sladkorja za 1 vol. %, v prvotni različici specifikacije proizvoda pa vrednost 16,83. To vrednost 17 je med pripravo prve različice specifikacije proizvoda priporočil pristojni nacionalni odbor INAO.

Te spremembe ne vplivajo na enotni dokument.

12.   Donos

Donos

V točkah 1 in 2 oddelka VIII poglavja I specifikacije proizvoda so bili zmanjšani donosi in največji donosi, kar omogoča boljši nadzor nad kakovostjo pridelave za bela vina in bela vina z izrazom „vendanges tardives“ po hierarhični razvrstitvi označb alzaške regije.

Točka 5 enotnega dokumenta je spremenjena za največje donose.

Za vina brez izrazov je dodano „Bela vina“, saj se je na nacionalni ravni obravnavala vloga za priznanje mirnih rdečih vin za nekatere označbe porekla „Alsace grand cru“.

Donosi in največji donosi za rdeča vina so določeni v skladu s hierarhično razvrstitvijo označb alzaške regije, torej pri manjših vrednostih kot za označbe grand cru.

grand cru

Te zadnje spremembe ne vplivajo na enotni dokument.

13.   Jabolčno-mlečnokislinsko vrenje, vsebnost fermentirnih sladkorjev za rdeča vina

Jabolčno-mlečnokislinsko vrenje, vsebnost fermentirnih sladkorjev za rdeča vina

V točki 1(c) oddelka IX poglavja I specifikacije proizvoda je bilo določeno, da se za rdeča vina dokonča jabolčno-mlečnokislinsko vrenje.

Za zagotovitev nadzora nad tem pravilom je bilo določeno, da ustekleničena vina vsebujejo največ 0,4 grama jabolčne kisline na liter.

V točki 1(d) oddelka IX specifikacije proizvoda je bilo za rdeča vina določeno, da po vrenju vsebujejo največ 2 grama fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) na liter.

Enotni dokument ni spremenjen.

14.   Prepoved povečanja najmanjšega volumenskega deleža naravnega alkohola za rdeča vina

Prepoved povečanja najmanjšega volumenskega deleža naravnega alkohola za rdeča vina

V točki 1(e) oddelka IX poglavja I specifikacije proizvoda je bilo določeno, da se rdeča vina ne smejo obogatiti. Ta omejitev, ki se uporablja za obdelavo, je skladna z razmejitvijo parcel za pridelavo grozdja, najmanjšo gostoto zasaditve, pravili rezi in majhnimi vrednostmi donosov.

Enotni dokument ni spremenjen.

15.   Vrelna zmogljivost za vinifikacijo

Vrelna zmogljivost za vinifikacijo

V točki 1(g) oddelka IX poglavja I specifikacije proizvoda je bil zmanjšan koeficient za izračun vrelne zmogljivosti za vinifikacijo.

Ni treba, da je razmerje med pridelkom v prejšnji trgatvi in vrelno zmogljivostjo tako veliko.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

16.   Datum konca zorenja in dajanja na potrošniški trg za rdeča vina

Datum konca zorenja in dajanja na potrošniški trg za rdeča vina

V točki 2 oddelka IX poglavja I specifikacije proizvoda je bilo določeno, da rdeča vina zorijo najmanj do 1. oktobra leta, ki sledi letu trgatve. Za vina iz grozdja sorte pinot noir N s teh območij je potrebno najkrajše obdobje, da se dobro izrazijo njihove lastnosti.

V točki 5(a) oddelka IX poglavja I specifikacije proizvoda je bilo navedeno, da se lahko rdeča vina po obdobju zorenja dajo na potrošniške trge šele od 1. oktobra leta, ki sledi letu trgatve.

Te spremembe ne vplivajo na enotni dokument.

17.   Nadzor ustekleničenih serij

Nadzor ustekleničenih serij

V točki 3(b) oddelka IX poglavja I specifikacije proizvoda je bilo črtano pravilo o shranjevanju steklenic z vinskimi vzorci za nadzor ustekleničenih serij.

To pravilo je nadzorni ukrep, katerega izvajanje se prenese v načrt nadzora označbe.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

18.   Skladiščenje ustekleničenih vin

Skladiščenje ustekleničenih vin

V točki 4 oddelka IX poglavja I specifikacije proizvoda so bile določene značilnosti kraja skladiščenja ustekleničenih vin.

To omogoča, da izvajalci dejavnosti bolje razumejo to pravilo, in olajšuje nadzor nad njim.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

19.   Človeški dejavniki, ki prispevajo k povezavi z geografskim območjem

Človeški dejavniki, ki prispevajo k povezavi z geografskim območjem

V točki 1(b) oddelka X poglavja I specifikacije proizvoda je bilo spremenjeno besedilo, da se upošteva vloga za priznanje mirnih rdečih vin za označbi porekla „Alsace grand cru Hengst“ in „Alsace grand cru Kirchberg de Barr“:

| — | za kontrolirano označbo porekla „Alsace grand cru Hengst“ so bile dodane naslednje informacije: priznana je bila leta 2022 za rdeča vina in je dovoljena le sorta pinot noir N, najmanjša gostota zasaditve je 5 500 trsov na hektar za pridelavo rdečega vina, ki se ne sme obogatiti in zori najmanj 10 mesecev. |
| --- | --- |

—

za kontrolirano označbo porekla „Alsace grand cru Hengst“ so bile dodane naslednje informacije: priznana je bila leta 2022 za rdeča vina in je dovoljena le sorta pinot noir N, najmanjša gostota zasaditve je 5 500 trsov na hektar za pridelavo rdečega vina, ki se ne sme obogatiti in zori najmanj 10 mesecev.

| — | za kontrolirano označbo porekla „Alsace grand cru Kirchberg de Barr“ so dodane naslednje informacije: priznana leta 2022 za rdeča vina, dovoljena je le sorta pinot noir N, najmanjša gostota zasaditve je 5 000 trsov na hektar za pridelavo rdečega vina, ki se ne sme obogatiti in zori najmanj 10 mesecev. |
| --- | --- |

—

za kontrolirano označbo porekla „Alsace grand cru Kirchberg de Barr“ so dodane naslednje informacije: priznana leta 2022 za rdeča vina, dovoljena je le sorta pinot noir N, najmanjša gostota zasaditve je 5 000 trsov na hektar za pridelavo rdečega vina, ki se ne sme obogatiti in zori najmanj 10 mesecev.

V točki 1(b) oddelka X specifikacije proizvoda so črtane informacije, da je bilo o priznanju obeh označb porekla odločeno za bele sorte vinske trte, in so dodane besede „za bela vina“, kadar je to potrebno za razumljivost besedila.

Ta sprememba ne spreminja enotnega dokumenta.

Imenu sort vinske trte muscats à petits grains sta dodani besedi „blancs“ in „roses“, da se popravi izpust v prejšnji različici specifikacije proizvoda. Ta dodatek ne vpliva na enotni dokument.

20.   Opis vina

Opis vina

V točki 2 oddelka X poglavja I specifikacije proizvoda je bil dodan opis videza belih vin za njihovo natančnejšo opredelitev.

Glede prvih dveh opisanih vrst vina je bilo dodano: „Obe vrsti vina sta zelo intenzivne barve, ki sega do zlato rumene.“

Glede drugih dveh opisanih vrst vina je bilo dodano: „Obe vrsti vina sta zelo intenzivne barve, ki sega do jantarno rumene.“

Spremenjena je točka 4 enotnega dokumenta.

Za označbi porekla „Alsace grand cru Hengst“ in „Alsace grand cru Kirchberg de Barr“ je dodan opis glavnih organoleptičnih lastnosti rdečih vin.

Ti opisi ne vplivajo na enotni dokument.

21.   Povezava z geografskim območjem

Povezava z geografskim območjem

V točki 3 oddelka X poglavja I specifikacije proizvoda so za označbo porekla „Alsace grand cru Hengst“ elementi o povezavi med geografskim poreklom in lastnostmi vina, ki se lahko uporabljajo tudi za rdeča vina s to označbo, dopolnjeni z informacijami, značilnimi za rdeča vina.

Enotni dokument ni spremenjen.

22.   Prehodni ukrepi

Prehodni ukrepi

V točki 2 oddelka XI poglavja I specifikacije proizvoda je bila v skladu s spremembami v oddelku VI poglavja I črtana največja višina nosilne žice zavese in zmanjšano največje število očes na trs.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

23.   Obvezna navedba vsebnosti sladkorja na etiketi in drugih nosilcih podatkov za bela vina

Obvezna navedba vsebnosti sladkorja na etiketi in drugih nosilcih podatkov za bela vina

V točki 2(d) oddelka XII poglavja I specifikacije proizvoda je bilo namesto prejšnjega besedila vstavljeno novo, da bi doslej neobvezna navedba vsebnosti sladkorja, kot je opredeljena v Uredbi (EU) 2019/33, postala obvezna.

Ta navedba potrošnikom omogoča boljšo razumljivost te vrste vina.

To novo pravilo pa ne velja za vina s tradicionalnima izrazoma „vendanges tardives“ in „sélection de grains nobles“.

Dopolnjena je bila točka 9 enotnega dokumenta.

Začetna podtočka (d) v točki 2 oddelka XII specifikacije proizvoda je bila spremenjena v (e).

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

24.   Predhodna izjava o namembnosti parcele

Predhodna izjava o namembnosti parcele

V točki 1 oddelka I poglavja II specifikacije proizvoda je bilo dodano pojasnilo pravil za predhodno izjavo o namembnosti parcele, ki ga izvajalec dejavnosti predloži organu za zaščito in upravljanje označb porekla „Alsace grand cru“, če opusti svoj del pridelave s to označbo.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime

Ime

Alsace grand cru Brand

2.   Vrsta geografske označbe

Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

4.   Opis vina

Opis vina

KRATEK OPIS

Vina so mirna bela vina.

Vina imajo najmanj 12,5-odstotni volumenski delež naravnega alkohola za sorti gewurztraminer Rs in pinot gris G ter 11-odstotni volumenski delež za druge sorte vinske trte. Volumenski delež skupnega alkohola vin iz sort gewurztraminer Rs in pinot gris G po obogatitvi ne sme presegati 15 %, vin iz drugih sort vinske trte pa ne 14 %.

Druge analitske lastnosti so določene z zakonodajo Unije.

Za odlična bela starana vina je značilna izrazita svežina, ki izhaja iz visoke vsebnosti vinske kisline v povezavi z dobro zrelim grozdjem. Ime označbe se lahko dopolni z imenom v rabi, če so vina pridobljena izključno iz sort vinske trte, za katera se lahko uporablja zadevno ime. Vsebujejo veliko barvil, so zelo kompleksna in bogata z ekstrakti različnih okusov. Imajo zelo dolg pookus, sčasoma pa postanejo še kompleksnejša.

Ločimo: — suha, mineralna vina, — aromatična, sadna, oljnata in bogata vina. Obe vrsti vina sta zelo intenzivne barve, ki sega do zlato rumene.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | v miliekvivalentih na liter |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

v miliekvivalentih na liter

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

2.   Označba, dopolnjena z izrazom „vendanges tardives“ (pozna trgatev)

Označba, dopolnjena z izrazom „vendanges tardives“ (pozna trgatev)

KRATEK OPIS

Vina imajo najmanj 16-odstotni volumenski delež naravnega alkohola za sorti gewurztraminer Rs in pinot gris G ter 14,5-odstotni volumenski delež za druge sorte vinske trte.

Druge analitske lastnosti so določene z zakonodajo Unije.

Vina, označena z izrazom „vendanges tardives“ (pozna trgatev), imajo pogosto zelo eksotične arome po kandiranem sadju in svež zaton. So zelo koncentrirana in imajo zelo obstojen vonj. Ta vina so zelo intenzivne barve, ki sega do jantarno rumene.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | v miliekvivalentih na liter |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

v miliekvivalentih na liter

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

3.   Označba, dopolnjena z izrazom „sélection de grains nobles“ (plemeniti jagodni izbor)

Označba, dopolnjena z izrazom „sélection de grains nobles“ (plemeniti jagodni izbor)

KRATEK OPIS

Vina imajo najmanj 18,2-odstotni volumenski delež naravnega alkohola za sorti gewurztraminer Rs in pinot gris G ter 16,4-odstotni volumenski delež za druge sorte vinske trte.

Druge analitske lastnosti so določene z zakonodajo Unije.

Vina, označena z izrazom „sélection de grains nobles“ (plemeniti jagodni izbor), so bolj koncentrirana, močnejša in imajo neredko arome sadnih želejev. So zelo koncentrirana in imajo zelo obstojen vonj. Ta vina so zelo intenzivne barve, ki sega do jantarno rumene.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | v miliekvivalentih na liter |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

v miliekvivalentih na liter

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5.   ENOLOŠKI POSTOPKI

ENOLOŠKI POSTOPKI

5.1.   Posebni enološki postopki

Posebni enološki postopki

1.   Gojitvene oblike: gostota zasaditve

Gojitvene oblike: gostota zasaditve

Pridelovalna praksa

Najmanjša gostota zasaditve vinske trte je 4 500 trsov na hektar.

Razdalja med vrstami ne sme biti večja od 2 metrov.

Razmik med trsi v isti vrsti je najmanj 0,75 metra in največ 1,50 metra.

Od 25. oktobra 2011 z izkrčitvijo vrst na parceli med največjimi vrstami ne sme nastati razmik, širši od 3 metrov.

2.   Gojitvene oblike: pravila rezi

Gojitvene oblike: pravila rezi

Pridelovalna praksa

Vinska trta se obrezuje z rezjo na enojni ali dvojni guyot in z največ 18 očesi na trs.

3.   Trgatev

Trgatev

Pridelovalna praksa

Vina so pridelana iz ročno trganega grozdja.

4.   Povečanje najmanjšega volumenskega deleža naravnega alkohola

Povečanje najmanjšega volumenskega deleža naravnega alkohola

Posebni enološki postopek

Povečanje najmanjšega povprečnega volumenskega deleža naravnega alkohola ne sme preseči

| | 0,5 vol. % za vina iz sort gewurztraminer B in pinot gris G ter |
| --- | --- |

0,5 vol. % za vina iz sort gewurztraminer B in pinot gris G ter

| | 1,5 vol. % za vina iz drugih sort vinske trte. |
| --- | --- |

1,5 vol. % za vina iz drugih sort vinske trte.

Vina, za katera se lahko uporabi izraz „vendanges tardives“ (pozna trgatev) ali „sélection de grains nobles“ (plemeniti jagodni izbor), se ne smejo obogatiti.

5.   Obdelava

Obdelava

Omejitve pri obdelavi

Uporaba lesenih trsk je prepovedana.

6.   Zorenje vina

Zorenje vina

Posebni enološki postopek

Vina zorijo najmanj do 1. junija leta, ki sledi letu trgatve.

Vina, za katera se lahko uporabi izraz „vendanges tardives“ ali „sélection de grains nobles“, zorijo najmanj do 1. junija drugega leta po letu trgatve.

5.2.   Največji donosi

Največji donosi

1.   Donos – označba, ki je lahko dopolnjena z izrazom „vendanges tardives“

Donos – označba, ki je lahko dopolnjena z izrazom „vendanges tardives“

60 hektolitrov na hektar

2.   Donos – označba, ki je lahko dopolnjena z izrazom „sélection de grains nobles“

Donos – označba, ki je lahko dopolnjena z izrazom „sélection de grains nobles“

48 hektolitrov na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Razmejeno geografsko območje

Trgatev, vinifikacija, obdelava in zorenje vina potekajo na ozemlju naslednjih občin po uradnem geografskem kodeksu iz leta 2021:

| — | departma Haut-Rhin: celotne občine: Ammerschwihr, Beblenheim, Bennwihr, Bergheim, Bergholtz, Eguisheim, Gueberschwihr, Guebwiller, Hattstatt, Hunawihr, Ingersheim, Katzenthal, Mittelwihr, Niedermorschwihr, Orschwihr, Pfaffenheim, Ribeauvillé, Riquewihr, Rodern, Rouffach, Saint-Hippolyte, Soultzmatt, Thann, Turckheim, Vieux-Thann, Voegtlinshoffen, Westhalten, Wettolsheim, Wintzenheim, Wuenheim in Zellenberg, |
| --- | --- |

—

departma Haut-Rhin: celotne občine: Ammerschwihr, Beblenheim, Bennwihr, Bergheim, Bergholtz, Eguisheim, Gueberschwihr, Guebwiller, Hattstatt, Hunawihr, Ingersheim, Katzenthal, Mittelwihr, Niedermorschwihr, Orschwihr, Pfaffenheim, Ribeauvillé, Riquewihr, Rodern, Rouffach, Saint-Hippolyte, Soultzmatt, Thann, Turckheim, Vieux-Thann, Voegtlinshoffen, Westhalten, Wettolsheim, Wintzenheim, Wuenheim in Zellenberg,

del občine: Kaysersberg Vignoble (samo ozemlji pooblaščenih občin Kientzheim in Sigolsheim),

| — | departma Bas-Rhin: Andlau, Barr, Bergbieten, Blienschwiller, Dahlenheim, Dambach-la-Ville, Eichhoffen, Kintzheim, Marlenheim, Mittelbergheim, Molsheim, Nothalten, Scharrachbergheim-Irmstett in Wolxheim. |
| --- | --- |

—

departma Bas-Rhin: Andlau, Barr, Bergbieten, Blienschwiller, Dahlenheim, Dambach-la-Ville, Eichhoffen, Kintzheim, Marlenheim, Mittelbergheim, Molsheim, Nothalten, Scharrachbergheim-Irmstett in Wolxheim.

Pri delno vključenih občinah se na zadevni občini hrani zemljevid, ki opredeljuje meje geografskega območja.

Zemljevidi geografskega območja so na voljo na spletišču nacionalnega inštituta za poreklo in kakovost (INAO – Institut national de l‘origine et de la qualité).

7.   Sorte vinske trte

Sorte vinske trte

| | Gewurztraminer Rs |
| --- | --- |

Gewurztraminer Rs

| | Muscat ottonel B – muscat, moscato |
| --- | --- |

Muscat ottonel B – muscat, moscato

| | Muscat à petits grains blancs B – muscat, moscato |
| --- | --- |

Muscat à petits grains blancs B – muscat, moscato

| | Muscat à petits grains roses Rs – muscat, moscato |
| --- | --- |

Muscat à petits grains roses Rs – muscat, moscato

| | Pinot gris G |
| --- | --- |

Pinot gris G

| | Riesling B |
| --- | --- |

Riesling B

8.   Opis povezave

Opis povezave

Kontrolirana označba porekla „Alsace grand cru Brand“, ki uživa ugodne podnebne razmere, značilne za alzaško vinorodno območje, leži na eni najboljših leg tega območja. Na vinorodnem območju, umeščenem v slikovito alzaško pokrajino, se pridelajo zelo izrazita vina posebnega značaja in edinstvenega značaja.

Zaradi finosti granitnih tal in fena so vina aromatična, zelo močna in intenzivna. Silikatna tla prispevajo k temu, da se lepo in jasno izrazi vsebnost kislin (steinglitz). Zaznati je mogoče včasih poprasto noto, slastnost in grenko strukturo.

steinglitz

Izvrstne podnebne razmere pozno jeseni, ugodne za zgoščevanje grozdnega soka na trti in razvoj plemenite plesni, omogočajo pridelavo vin iz prezrelega grozdja.

Zorenje, določeno v specifikaciji proizvoda, omogoča izboljšanje vina.

Alzaški vinogradniki s sprejetjem strogih pravil proizvodnje, kot sta dobra izpostavljenost površine listov in ročna trgatev, ohranjajo značilne lastnosti vin, priznanih zaradi svoje kompleksnosti in primernosti za dolgo shranjevanje.

Vina spadajo v vina najvišje kakovosti te regije. So bolj cenjena kot vina s kontrolirano označbo porekla „Alsace“.

Temu, danes priznanemu kraju, je pel hvalo že Médard Barth v delu „Der Rebbau des Elsass und die Absatzgebieten seiner Weine“ iz leta 1958.

9.   Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Območje v neposredni bližini

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za vinifikacijo, obdelavo in zorenje vina, obsega ozemlje naslednjih občin po uradnem geografskem kodeksu iz leta 2021:

| — | departma Haut-Rhin: celotne občine: Bergholtz-Zell, Berrwiller, Buhl, Cernay, Colmar, Gundolsheim, Hartmanswiller, Herrlisheim, Houssen, Husseren-les-Châteaux, Jungholtz, Leimbach, Obermorschwihr, Osenbach, Ostheim, Rorschwihr, Soultz, Steinbach, Uffholtz, Walbach, Wattwiller, Wihr-au-Val in Zimmerbach, |
| --- | --- |

—

departma Haut-Rhin: celotne občine: Bergholtz-Zell, Berrwiller, Buhl, Cernay, Colmar, Gundolsheim, Hartmanswiller, Herrlisheim, Houssen, Husseren-les-Châteaux, Jungholtz, Leimbach, Obermorschwihr, Osenbach, Ostheim, Rorschwihr, Soultz, Steinbach, Uffholtz, Walbach, Wattwiller, Wihr-au-Val in Zimmerbach,

del občine: Kaysersberg Vignoble (samo ozemlje pooblaščene občine Kaysersberg),

| — | departma Bas-Rhin: Albé, Avolsheim, Balbronn, Bernardswiller, Bernardvillé, Bischoffsheim, Boersch, Bourgheim, Châtenois, Cleebourg, Dachstein, Dangolsheim, Dieffenthal, Dorlisheim, Epfig, Ergersheim, Ernolsheim-Bruche, Fessenheim-le-Bas, Flexbourg, Furdenheim, Gertwiller, Gimbrett-Berstett, Goxwiller, Heiligenstein, Itterswiller, Kienheim, Kirchheim, Kuttolsheim, Mittelhausen, Mutzig, Nordheim, Oberhoffen-les-Wissenbourg, Obernai, Odratzheim, Orschwiller, Osthoffen, Ottrott, Petersbach, Reichsfeld, Riedseltz, Rosenwiller, Rosheim, Rott, Saint-Nabor, Saint-Pierre, Scherwiller, Seebach, Soultz-les-Bains, Steinseltz, Stotzheim, Strasbourg, Traenheim, Villé, Wangen, Westhoffen, Wissembourg in Zellwiller. |
| --- | --- |

—

departma Bas-Rhin: Albé, Avolsheim, Balbronn, Bernardswiller, Bernardvillé, Bischoffsheim, Boersch, Bourgheim, Châtenois, Cleebourg, Dachstein, Dangolsheim, Dieffenthal, Dorlisheim, Epfig, Ergersheim, Ernolsheim-Bruche, Fessenheim-le-Bas, Flexbourg, Furdenheim, Gertwiller, Gimbrett-Berstett, Goxwiller, Heiligenstein, Itterswiller, Kienheim, Kirchheim, Kuttolsheim, Mittelhausen, Mutzig, Nordheim, Oberhoffen-les-Wissenbourg, Obernai, Odratzheim, Orschwiller, Osthoffen, Ottrott, Petersbach, Reichsfeld, Riedseltz, Rosenwiller, Rosheim, Rott, Saint-Nabor, Saint-Pierre, Scherwiller, Seebach, Soultz-les-Bains, Steinseltz, Stotzheim, Strasbourg, Traenheim, Villé, Wangen, Westhoffen, Wissembourg in Zellwiller.

Pakiranje na območju

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

pakiranje na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Vina se stekleničijo v tako imenovano rensko ali alzaško steklenico (višja steklenica valjasto stožčaste oblike z dolgim vratom), ki ustreza določbam uredbe št.°55-673 z dne 20. maja 1955, odloka z dne 13. maja 1959 in uredbe z dne 19. marca 1963, druge vrste steklenic pa se ne smejo uporabljati.

Vina se od sprejetja zakona z dne 5. julija 1972 obvezno stekleničijo v departmajih Bas-Rhin in Haut-Rhin v rensko ali alzaško steklenico, opisano v uredbi iz leta 1955.

Navedba letnika

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Letnik je treba obvezno navesti skupaj z imenom označbe, v prijavah pridelka grozdja in zalog, v spremnih dokumentih, v oglasih, prospektih, na etiketah, računih ali na kakršni koli embalaži.

Ime v rabi

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Ime kontrolirane označbe porekla se lahko dopolni z enim od imen v rabi, če so vina pridobljena izključno iz sort vinske trte, za katera se lahko uporablja zadevno ime.

Na isti etiketi je prepovedano navesti dve ali več imen v rabi.

Ta imena v rabi so:

| | Gewurztraminer, |
| --- | --- |

Gewurztraminer,

| | Muscat, |
| --- | --- |

Muscat,

| | Muscat Ottonel, |
| --- | --- |

Muscat Ottonel,

| | Pinot gris in |
| --- | --- |

Pinot gris in

| | Riesling. |
| --- | --- |

Riesling.

Tradicionalna izraza „vendanges tardives“ (pozna trgatev) in „sélection de grains nobles“ (plemeniti jagodni izbor).

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Na vinih, za katera se lahko uporabi izraz „vendanges tardives“ ali „sélection de grains nobles“, se obvezno navedeta:

| — | letnik, |
| --- | --- |

—

letnik,

| — | in eno od imen v rabi. |
| --- | --- |

—

in eno od imen v rabi.

Navedba vsebnosti sladkorja

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Bela vina, za katera se v skladu s to specifikacijo proizvoda uporablja ena od 51 kontroliranih označb porekla „Alsace Grand Cru – kraj“, razen izrazov „vendanges tardives“ (pozna trgatev) in „sélection de grains nobles“ (plemeniti jagodni izbor), in ki so predstavljena pod navedeno označbo, se ne smejo oglaševati, odposlati, dati v promet ali prodati, ne da bi bila v oglasih, prospektih, na etiketah, računih in kakršni koli embalaži z razločno pisavo navedena vsebnost sladkorja, kot je opredeljena v predpisih EU.

Povezava na specifikacijo proizvoda

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-4cec3ff9-abd4-4253-a1db-245ddd809faa

---

(1)  UL L 9, 11.1.2019, str. 2.

1

---

| 30.9.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 374/41 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 374/41

---

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2022/C 374/09)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„Alsace grand cru Zinnkoepflé“

PDO-FR-A0635-AM02

Datum obvestila: 20. julij 2022

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1.   Dodatna navedba

V oddelku 1 točke II poglavja I specifikacije proizvoda sta bili dodani naslednji imeni v rabi „Sylvaner“ in „Pinot noir“ ter ustrezni sorti vinske trte „sylvaner B“ oziroma „pinot noir N“.

Ime v rabi „Sylvaner“ je bilo dodano zaradi popravka izpusta v prvi različici specifikacije proizvoda. V točki 1(b) oddelka X poglavja I te prve različice je navedeno, da se dovoljene sorte vinske trte „lahko vinificirajo in tržijo s svojimi imeni“, vendar ustrezno ime v rabi ni bilo dodano na seznam možnih imen v rabi. Z nacionalno odločbo, sprejeto pred potrditvijo prve različice specifikacije proizvoda, je bila k dovoljenim sortam vinske trte za pridelavo vin z označbo porekla „Alsace grand cru Zotzenberg“ dodana sorta sylvaner B, pri čemer so se upoštevali lokalni običaji in sloves teh vin.

V specifikacijo proizvoda je bilo dodano ime v rabi „Pinot noir“, saj se je na nacionalni ravni obravnavala vloga za priznanje mirnih rdečih vin za določene označbe porekla „Alsace grand cru“. Ta vloga za priznanje rdečega vina temelji na preteklosti, slovesu in lastnostih vin iz grozdja sorte pinot noir N, ki se prideluje na parcelah, razmejenih za te označbe „Alsace grand cru“. Sorta pinot noir N je edina dovoljena sorta vinske trte za ta rdeča vina.

V točki 1 oddelka II poglavja I specifikacije proizvoda za sorte vinske trte muscats à petits grains, ki ustrezajo imenu v rabi „Muscat“, sta bili imenu teh sort dodani besedi „blancs“ (beli) in „roses“ (rožnati) zaradi popravka izpusta v prejšnji različici specifikacije proizvoda.

Te spremembe ne vplivajo na enotni dokument.

2.   Vrste proizvodov

V oddelku III poglavja I specifikacije proizvoda je bilo spremenjeno besedilo zaradi navedbe, da kontrolirane označbe porekla iz veljavne specifikacije proizvoda niso več izključno označbe, namenjene za mirna bela vina.

Kontrolirani označbi porekla „Alsace grand cru“, namenjeni za mirna bela in rdeča vina, sta poimensko navedeni („Alsace grand cru Hengst“ in „Alsace grand cru Kirchberg de Barr“).

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

3.   Geografsko območje

V točki 1 oddelka IV poglavja I specifikacije proizvoda je bil dodan odstavek zaradi navedbe datumov, ko je pristojni nacionalni odbor INAO potrdil geografsko območje, in navedbe vira, tj. uradnega geografskega kodeksa iz leta 2021, za opredelitev obsega območja, kot je vključeno v specifikacijo proizvoda. Ta navedba omogoča, da je razmejitev območja pravno varna.

Zaradi uvedbe sklica na uradni geografski kodeks iz leta 2021 je bil posodobljen seznam imen občin. Tako sta bili črtani občini Kientzheim in Sigolsheim, saj je njuno ozemlje odslej priključeno občini Kaysersberg Vignoble.

Te redakcijske spremembe ne spreminjajo obsega geografskega območja.

V točki 1 sta bila prav tako dodana naslednja stavka:

„Zemljevidi geografskega območja so na voljo na spletišču nacionalnega inštituta za poreklo in kakovost (INAO – Institut national de l‘origine et de la qualité).

Za delno vključeno občino se na občini hrani zemljevid, ki opredeljuje meje geografskega območja.“

Zaradi teh sprememb se je spremenila točka 6 enotnega dokumenta.

4.   Razmejeno območje parcel

Razmejeno območje parcel

V točki 2 oddelka IV poglavja I specifikacije proizvoda:

| — | je bila v prvem odstavku zaradi popravka izpusta dodana informacija „6. in 7. september 2006“, kar ustreza datumu, ko je pristojni nacionalni organ odobril razmejeno območje parcel, |
| --- | --- |

—

je bila v prvem odstavku zaradi popravka izpusta dodana informacija „6. in 7. september 2006“, kar ustreza datumu, ko je pristojni nacionalni organ odobril razmejeno območje parcel,

| — | je bilo v drugem odstavku spremenjeno besedilo, da bi se upoštevale spremembe imen občin, izvedene v točki 1 oddelka IV, |
| --- | --- |

—

je bilo v drugem odstavku spremenjeno besedilo, da bi se upoštevale spremembe imen občin, izvedene v točki 1 oddelka IV,

| — | je bil posodobljen stolpec „občine“ preglednice, da ustreza imenom občin iz točke 1 oddelka IV. |
| --- | --- |

—

je bil posodobljen stolpec „občine“ preglednice, da ustreza imenom občin iz točke 1 oddelka IV.

Te spremembe ne vplivajo na enotni dokument.

5.   Območje v neposredni bližini

Območje v neposredni bližini

V točki 3 oddelka IV poglavja I specifikacije proizvoda je bil spremenjen odstavek zaradi navedbe vira, tj. uradnega geografskega kodeksa iz leta 2021, za opredelitev obsega območja, kot je vključeno v specifikacijo proizvoda. Ta navedba omogoča, da je razmejitev območja pravno varna.

Zaradi uvedbe sklica na uradni geografski kodeks iz leta 2021 je bil posodobljen seznam imen občin. Zato je bilo črtano ime občine Kaysersberg in dodano ime občine Kaysersberg Vignoble ter pri tem navedeno, da je ta občina vključena delno, in sicer samo ozemlje pooblaščene občine Kaysersberg.

Te redakcijske spremembe ne spreminjajo obsega območja v neposredni bližini.

Zaradi teh sprememb je spremenjena točka 9 enotnega dokumenta.

6.   Trsni izbor

Trsni izbor

V točki 1 oddelka V poglavja I specifikacije proizvoda sta bili dodani besedni zvezi „— za bela vina:“ in „— za rdeča vina: iz sorte pinot noir N“, saj se je na nacionalni ravni obravnavala vloga za priznanje mirnih rdečih vin za nekatere označbe porekla „Alsace grand cru“. Sorta pinot noir N je edina dovoljena sorta vinske trte za ta rdeča vina. To je tudi edina sorta vinske trte, iz katere je dovoljeno pridelati rdeča vina z označbo porekla „Alsace“.

V točki 1(a), (b) in (e) oddelka V in točki 2(b) oddelka V specifikacije proizvoda sta bili imenu sort vinske trte muscats à petits grains dodani besedi „blancs“ in „roses“, da se popravi izpust v prejšnji različici specifikacije proizvoda.

Ta sprememba ne spreminja enotnega dokumenta.

7.   Gostota zasaditve

Gostota zasaditve

V točki 1(a) oddelka VI poglavja I specifikacije proizvoda sta bili dodani besedni zvezi „Za pridelavo belega vina“ in „Za pridelavo rdečega vina“, da se najmanjša gostota zasaditve loči po barvi vina. Navedene so gostote za označbe, iz katerih se lahko proizvede rdeče vino.

To dodajanje ne spreminja enotnega dokumenta.

V točki 1(a) oddelka VI poglavja I specifikacije proizvoda je bil določen datum začetka uporabe pravila o možnosti prilagoditve gostote z izkrčitvijo, tj. „25. oktober 2011“, s čimer se nadomešča besedilo „na datum potrditve veljavne specifikacije proizvoda“.

Zaradi te spremembe je spremenjena točka 5 enotnega dokumenta.

8.   Pravila rezi

Pravila rezi

V točki 1(b) oddelka VI poglavja I specifikacije proizvoda je pri belih vinih črtano pravilo o številu očes na trs na kvadratni meter talne površine, ki se je razlikovalo glede na sorte vinske trte, namesto tega pa je navedeno enotno pravilo o 18 očesih na trs.

Zaradi te spremembe se lahko uskladi besedilo specifikacij proizvodov alzaških označb porekla in poenostavijo metode nadzora.

Enotni dokument je spremenjen v točki 5.

Na začetek stavka je bilo dodano „Za bela vina“, saj se je na nacionalni ravni obravnavala vloga za priznanje mirnih rdečih vin za nekatere označbe porekla „Alsace grand cru“.

Dodana so bila pravila rezi za rdeče vino, največje število očes na trs pa je 14. To je manjše od števila, dovoljenega za pridelavo belih vin. To pravilo omogoča skladnost z donosi in pridelavo kakovostnega grozdja.

Te zadnje spremembe ne vplivajo na enotni dokument.

9.   Pravila o oblikovanju v špalir in višini listja

Pravila o oblikovanju v špalir in višini listja

V točki 1(c) oddelka VI poglavja I specifikacije proizvoda je bila črtana največja višina nosilne žice zavese in spremenjen način merjenja višine listja, privezanega na žice.

Te spremembe omogočajo, da se med rastjo upošteva višina listja, kar se je prej izvajalo le pri obveznosti glede uporabljenih sredstev.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

10.   Največja povprečna obremenitev na parcelo

Največja povprečna obremenitev na parcelo

V točki 1(d) oddelka VI poglavja I specifikacije proizvoda je bila zmanjšana vrednost največje povprečne obremenitve na parcelo za bela vina, in sicer z 10 000 kilogramov na hektar na 8 500 kilogramov na hektar, kar je skladno z zmanjšanjem donosa za ta vina.

V skladu z donosi belih in rdečih vin je bila določena vrednost za rdeča vina, ki je manjša od vrednosti za bela vina.

Te spremembe ne vplivajo na enotni dokument.

11.   Zrelost grozdja in najmanjši volumenski delež naravnega alkohola

Zrelost grozdja in najmanjši volumenski delež naravnega alkohola

V točki 2(a) oddelka VII poglavja I specifikacije proizvoda je bila spremenjena preglednica zaradi upoštevanja vloge za priznanje mirnih rdečih vin, ki se na nacionalni ravni obravnava za nekatere označbe porekla „Alsace grand cru“.

Za te označbe „Alsace grand cru“ za rdeča vina so bile določene najnižje vsebnosti sladkorja v grozdju ob trgatvi in njihov najmanjši volumenski delež naravnega alkohola.

Ti navedbi ne vplivata na enotni dokument.

Za bela vina so bile najnižje vsebnosti sladkorja v grozdju povišane za 2 ali 3 grame na liter mošta zaradi ohranjanja enake razlike 1 vol. % od vsake vrednosti najmanjšega volumenskega deleža naravnega alkohola kot v prejšnji različici specifikacije proizvoda. Organ za zaščito in upravljanje, ki je izbral način izračuna za spremembo gramov sladkorja v alkohol, je za bela vina uporabil vrednost 17 gramov sladkorja za 1 vol. %, v prvotni različici specifikacije proizvoda pa vrednost 16,83. To vrednost 17 je med pripravo prve različice specifikacije proizvoda priporočil pristojni nacionalni odbor INAO.

Te spremembe ne vplivajo na enotni dokument.

12.   Donos

Donos

V točkah 1 in 2 oddelka VIII poglavja I specifikacije proizvoda so bili zmanjšani donosi in največji donosi, kar omogoča boljši nadzor nad kakovostjo pridelave za bela vina in bela vina z izrazom „vendanges tardives“ po hierarhični razvrstitvi označb alzaške regije.

Točka 5 enotnega dokumenta je spremenjena za največje donose.

Za vina brez izrazov je bilo dodano „Bela vina“, saj se je na nacionalni ravni obravnavala vloga za priznanje mirnih rdečih vin za nekatere označbe porekla „Alsace grand cru“.

Donosi in največji donosi za rdeča vina so določeni v skladu s hierarhično razvrstitvijo označb alzaške regije, torej pri manjših vrednostih kot za označbe grand cru.

grand cru

Te zadnje spremembe ne vplivajo na enotni dokument.

13.   Jabolčno-mlečnokislinsko vrenje, vsebnost fermentirnih sladkorjev za rdeča vina

Jabolčno-mlečnokislinsko vrenje, vsebnost fermentirnih sladkorjev za rdeča vina

V točki 1(c) oddelka IX poglavja I specifikacije proizvoda je bilo določeno, da se za rdeča vina dokonča jabolčno-mlečnokislinsko vrenje.

Za zagotovitev nadzora nad tem pravilom je bilo določeno, da ustekleničena vina vsebujejo največ 0,4 grama jabolčne kisline na liter.

V točki 1(d) oddelka IX specifikacije proizvoda je bilo za rdeča vina določeno, da po vrenju vsebujejo največ 2 grama fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) na liter.

Enotni dokument ni spremenjen.

14.   Prepoved povečanja najmanjšega volumenskega deleža naravnega alkohola za rdeča vina

Prepoved povečanja najmanjšega volumenskega deleža naravnega alkohola za rdeča vina

V točki 1(e) oddelka IX poglavja I specifikacije proizvoda je bilo določeno, da se rdeča vina ne smejo obogatiti. Ta omejitev, ki se uporablja za obdelavo, je skladna z razmejitvijo parcel za pridelavo grozdja, najmanjšo gostoto zasaditve, pravili rezi in majhnimi vrednostmi donosov.

Enotni dokument ni spremenjen.

15.   Vrelna zmogljivost za vinifikacijo

Vrelna zmogljivost za vinifikacijo

V točki 1(g) oddelka IX poglavja I specifikacije proizvoda je bil zmanjšan koeficient za izračun vrelne zmogljivosti za vinifikacijo.

Ni treba, da je razmerje med pridelkom v prejšnji trgatvi in vrelno zmogljivostjo tako veliko.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

16.   Datum konca zorenja in dajanja na potrošniški trg za rdeča vina

Datum konca zorenja in dajanja na potrošniški trg za rdeča vina

V točki 2 oddelka IX poglavja I specifikacije proizvoda je bilo določeno, da rdeča vina zorijo najmanj do 1. oktobra leta, ki sledi letu trgatve. Za vina iz grozdja sorte pinot noir N s teh območij je potrebno najkrajše obdobje, da se dobro izrazijo njihove lastnosti.

V točki 5(a) oddelka IX poglavja I specifikacije proizvoda je bilo navedeno, da se lahko rdeča vina po obdobju zorenja dajo na potrošniške trge šele od 1. oktobra leta, ki sledi letu trgatve.

Te spremembe ne vplivajo na enotni dokument.

17.   Nadzor ustekleničenih serij

Nadzor ustekleničenih serij

V točki 3(b) oddelka IX poglavja I specifikacije proizvoda je bilo črtano pravilo o shranjevanju steklenic z vinskimi vzorci za nadzor ustekleničenih serij.

To pravilo je nadzorni ukrep, katerega izvajanje se prenese v načrt nadzora označbe.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

18.   Skladiščenje ustekleničenih vin

Skladiščenje ustekleničenih vin

V točki 4 oddelka IX poglavja I specifikacije proizvoda so bile določene značilnosti kraja skladiščenja ustekleničenih vin.

To omogoča, da izvajalci dejavnosti bolje razumejo to pravilo, in olajšuje nadzor nad njim.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

19.   Človeški dejavniki, ki prispevajo k povezavi z geografskim območjem

Človeški dejavniki, ki prispevajo k povezavi z geografskim območjem

V točki 1(b) oddelka X poglavja I specifikacije proizvoda je bilo spremenjeno besedilo, da se upošteva vloga za priznanje mirnih rdečih vin za označbi porekla „Alsace grand cru Hengst“ in „Alsace grand cru Kirchberg de Barr“:

| — | za kontrolirano označbo porekla „Alsace grand cru Hengst“ so bile dodane naslednje informacije: priznana je bila leta 2022 za rdeča vina in je dovoljena le sorta pinot noir N, najmanjša gostota zasaditve je 5 500 trsov na hektar za pridelavo rdečega vina, ki se ne sme obogatiti in zori najmanj 10 mesecev. |
| --- | --- |

—

za kontrolirano označbo porekla „Alsace grand cru Hengst“ so bile dodane naslednje informacije: priznana je bila leta 2022 za rdeča vina in je dovoljena le sorta pinot noir N, najmanjša gostota zasaditve je 5 500 trsov na hektar za pridelavo rdečega vina, ki se ne sme obogatiti in zori najmanj 10 mesecev.

| — | za kontrolirano označbo porekla „Alsace grand cru Kirchberg de Barr“ so dodane naslednje informacije: priznana leta 2022 za rdeča vina, dovoljena je le sorta pinot noir N, najmanjša gostota zasaditve je 5 000 trsov na hektar za pridelavo rdečega vina, ki se ne sme obogatiti in zori najmanj 10 mesecev. |
| --- | --- |

—

za kontrolirano označbo porekla „Alsace grand cru Kirchberg de Barr“ so dodane naslednje informacije: priznana leta 2022 za rdeča vina, dovoljena je le sorta pinot noir N, najmanjša gostota zasaditve je 5 000 trsov na hektar za pridelavo rdečega vina, ki se ne sme obogatiti in zori najmanj 10 mesecev.

V točki 1(b) oddelka X specifikacije proizvoda so črtane informacije, da je bilo o priznanju obeh označb porekla odločeno za bele sorte vinske trte, in so dodane besede „za bela vina“, ko je to potrebno za razumljivost besedila.

Te spremembe ne spreminjajo enotnega dokumenta.

Imenu sort vinske trte muscats à petits grains sta bili dodani besedi „blancs“ in „roses“, da se popravi izpust v prejšnji različici specifikacije proizvoda. Ta dodatek ne vpliva na enotni dokument.

20.   Opis vina

Opis vina

V točki 2 oddelka X poglavja I specifikacije proizvoda je bil dodan opis videza belih vin za njihovo natančnejšo opredelitev.

Glede prvih dveh opisanih vrst vina je bilo dodano: „Obe vrsti vina sta zelo intenzivne barve, ki sega do zlato rumene.“

Glede drugih dveh opisanih vrst vina je bilo dodano: „Obe vrsti vina sta zelo intenzivne barve, ki sega do jantarno rumene.“

Spremenjena je točka 4 enotnega dokumenta.

Za označbi porekla „Alsace grand cru Hengst“ in „Alsace grand cru Kirchberg de Barr“ je bil dodan opis glavnih organoleptičnih lastnosti rdečih vin.

Ti opisi ne vplivajo na enotni dokument.

21.   Povezava z geografskim območjem

Povezava z geografskim območjem

V točki 3 oddelka X poglavja I specifikacije proizvoda so za označbo porekla „Alsace grand cru Hengst“ elementi o povezavi med geografskim poreklom in lastnostmi vina, ki se lahko uporabljajo tudi za rdeča vina s to označbo, dopolnjeni z informacijami, značilnimi za rdeča vina.

Enotni dokument ni spremenjen.

22.   Prehodni ukrepi

Prehodni ukrepi

V točki 2 oddelka XI poglavja I specifikacije proizvoda je bila v skladu s spremembami v oddelku VI poglavja I črtana največja višina nosilne žice zavese in zmanjšano največje število očes na trs.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

23.   Obvezna navedba vsebnosti sladkorja na etiketi in drugih nosilcih podatkov za bela vina

Obvezna navedba vsebnosti sladkorja na etiketi in drugih nosilcih podatkov za bela vina

V točki 2(d) oddelka XII poglavja I specifikacije proizvoda je bilo namesto prejšnjega besedila vstavljeno novo, da bi doslej neobvezna navedba vsebnosti sladkorja, kot je opredeljena v Uredbi (EU) 2019/33, postala obvezna.

Ta navedba potrošnikom omogoča boljšo razumljivost te vrste vina.

To novo pravilo pa ne velja za vina s tradicionalnima izrazoma „vendanges tardives“ in „sélection de grains nobles“.

Dopolnjena je bila točka 9 enotnega dokumenta.

Začetna podtočka (d) v točki 2 oddelka XII specifikacije proizvoda je bila spremenjena v (e).

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

24.   Predhodna izjava o namembnosti parcele

Predhodna izjava o namembnosti parcele

V točki 1 oddelka I poglavja II specifikacije proizvoda je bilo dodano pojasnilo pravil za predhodno izjavo o namembnosti parcele, ki ga izvajalec dejavnosti predloži organu za zaščito in upravljanje označb porekla „Alsace grand cru“, če opusti svoj del pridelave s to označbo.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime

Ime

Alsace grand cru Zinnkoepflé

2.   Vrsta geografske označbe

Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

4.   Opis vina

Opis vina

KRATEK OPIS

Vina so mirna bela vina.

Vina imajo najmanj 12,5-odstotni volumenski delež naravnega alkohola za sorti gewurztraminer Rs in pinot gris G ter 11-odstotni volumenski delež za druge sorte vinske trte. Volumenski delež skupnega alkohola vin iz sort gewurztraminer Rs in pinot gris G po obogatitvi ne sme presegati 15 %, vin iz drugih sort vinske trte pa ne 14 %.

Druge analitske lastnosti so določene z zakonodajo Unije.

Za odlična bela starana vina je značilna izrazita svežina, ki izhaja iz visoke vsebnosti vinske kisline v povezavi z dobro zrelim grozdjem. Ime označbe se lahko dopolni z imenom v rabi, če so vina pridobljena izključno iz sort vinske trte, za katera se lahko uporablja zadevno ime. Vsebujejo veliko barvil, so zelo kompleksna in bogata z ekstrakti različnih okusov. Imajo zelo dolg pookus, sčasoma pa postanejo še kompleksnejša.

Ločimo: — suha, mineralna vina, — aromatična, sadna, oljnata in bogata vina. Obe vrsti vina sta zelo intenzivne barve, ki sega do zlato rumene.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | v miliekvivalentih na liter |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

v miliekvivalentih na liter

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

2.   Označba, dopolnjena z izrazom „vendanges tardives“ (pozna trgatev)

Označba, dopolnjena z izrazom „vendanges tardives“ (pozna trgatev)

KRATEK OPIS

Vina imajo najmanj 16-odstotni volumenski delež naravnega alkohola za sorti gewurztraminer Rs in pinot gris G ter 14,5-odstotni volumenski delež za druge sorte vinske trte.

Druge analitske lastnosti so določene z zakonodajo Unije.

Vina, označena z izrazom „vendanges tardives“ (pozna trgatev), imajo pogosto zelo eksotične arome po kandiranem sadju in svež zaton. So zelo koncentrirana in imajo zelo obstojen vonj. Ta vina so zelo intenzivne barve, ki sega do jantarno rumene.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | v miliekvivalentih na liter |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

v miliekvivalentih na liter

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

3.   Označba, dopolnjena z izrazom „sélection de grains nobles“ (plemeniti jagodni izbor)

Označba, dopolnjena z izrazom „sélection de grains nobles“ (plemeniti jagodni izbor)

KRATEK OPIS

Vina imajo najmanj 18,2-odstotni volumenski delež naravnega alkohola za sorti gewurztraminer Rs in pinot gris G ter 16,4-odstotni volumenski delež za druge sorte vinske trte.

Druge analitske lastnosti so določene z zakonodajo Unije.

Vina, označena z izrazom „sélection de grains nobles“ (plemeniti jagodni izbor), so bolj koncentrirana, močnejša in imajo neredko arome sadnih želejev. So zelo koncentrirana in imajo zelo obstojen vonj. Ta vina so zelo intenzivne barve, ki sega do jantarno rumene.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | v miliekvivalentih na liter |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

v miliekvivalentih na liter

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5.   Enološki postopki

Enološki postopki

5.1.   Posebni enološki postopki

Posebni enološki postopki

1.   Gojitvene oblike: gostota zasaditve

Gojitvene oblike: gostota zasaditve

Posebni enološki postopek

Najmanjša gostota zasaditve vinske trte je 4 500 trsov na hektar.

Razdalja med vrstami ne sme biti večja od 2 metrov.

Razmik med trsi v isti vrsti je najmanj 0,75 metra in največ 1,50 metra.

Od 25. oktobra 2011 z izkrčitvijo vrst na parceli med največjimi vrstami ne sme nastati razmik, širši od 3 metrov.

2.   Gojitvene oblike: pravila rezi

Gojitvene oblike: pravila rezi

Pridelovalna praksa

Vinska trta se obrezuje z rezjo na enojni ali dvojni guyot in z največ 18 očesi na trs.

3.   Trgatev

Trgatev

Pridelovalna praksa

Vina so pridelana iz ročno trganega grozdja.

4.   Povečanje najmanjšega volumenskega deleža naravnega alkohola:

Povečanje najmanjšega volumenskega deleža naravnega alkohola:

Posebni enološki postopek

Povečanje najmanjšega povprečnega volumenskega deleža naravnega alkohola ne sme preseči

| | 0,5 vol. % za vina iz sort gewurztraminer B in pinot gris G ter |
| --- | --- |

0,5 vol. % za vina iz sort gewurztraminer B in pinot gris G ter

| | 1,5 vol. % za vina iz drugih sort vinske trte. |
| --- | --- |

1,5 vol. % za vina iz drugih sort vinske trte.

Vina, za katera se lahko uporabi izraz „vendanges tardives“ (pozna trgatev) ali „sélection de grains nobles“ (plemeniti jagodni izbor), se ne smejo obogatiti.

5.   Obdelava

Obdelava

Omejitve pri obdelavi

Uporaba lesenih trsk je prepovedana.

6.   Zorenje vina

Zorenje vina

Posebni enološki postopek

Vina zorijo najmanj do 1. junija leta, ki sledi letu trgatve.

Vina, za katera se lahko uporabi izraz „vendanges tardives“ ali „sélection de grains nobles“, zorijo najmanj do 1. junija drugega leta po letu trgatve.

5.2.   Največji donosi

Največji donosi

1.   Označba, ki je lahko dopolnjena z izrazom „vendanges tardives“ (pozna trgatev)

Označba, ki je lahko dopolnjena z izrazom „vendanges tardives“ (pozna trgatev)

60 hektolitrov na hektar

2.   Označba, dopolnjena z izrazom „sélection de grains nobles“ (plemeniti jagodni izbor)

Označba, dopolnjena z izrazom „sélection de grains nobles“ (plemeniti jagodni izbor)

48 hektolitrov na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Razmejeno geografsko območje

Trgatev, vinifikacija, obdelava in zorenje vina potekajo na ozemlju naslednjih občin po uradnem geografskem kodeksu iz leta 2021:

| — | departma Haut-Rhin: celotne občine: Ammerschwihr, Beblenheim, Bennwihr, Bergheim, Bergholtz, Eguisheim, Gueberschwihr, Guebwiller, Hattstatt, Hunawihr, Ingersheim, Katzenthal, Mittelwihr, Niedermorschwihr, Orschwihr, Pfaffenheim, Ribeauvillé, Riquewihr, Rodern, Rouffach, Saint-Hippolyte, Soultzmatt, Thann, Turckheim, Vieux-Thann, Voegtlinshoffen, Westhalten, Wettolsheim, Wintzenheim, Wuenheim in Zellenberg, |
| --- | --- |

—

departma Haut-Rhin: celotne občine: Ammerschwihr, Beblenheim, Bennwihr, Bergheim, Bergholtz, Eguisheim, Gueberschwihr, Guebwiller, Hattstatt, Hunawihr, Ingersheim, Katzenthal, Mittelwihr, Niedermorschwihr, Orschwihr, Pfaffenheim, Ribeauvillé, Riquewihr, Rodern, Rouffach, Saint-Hippolyte, Soultzmatt, Thann, Turckheim, Vieux-Thann, Voegtlinshoffen, Westhalten, Wettolsheim, Wintzenheim, Wuenheim in Zellenberg,

del občine: Kaysersberg Vignoble (samo ozemlji pooblaščenih občin Kientzheim in Sigolsheim),

| — | departma Bas-Rhin: Andlau, Barr, Bergbieten, Blienschwiller, Dahlenheim, Dambach-la-Ville, Eichhoffen, Kintzheim, Marlenheim, Mittelbergheim, Molsheim, Nothalten, Scharrachbergheim-Irmstett in Wolxheim. |
| --- | --- |

—

departma Bas-Rhin: Andlau, Barr, Bergbieten, Blienschwiller, Dahlenheim, Dambach-la-Ville, Eichhoffen, Kintzheim, Marlenheim, Mittelbergheim, Molsheim, Nothalten, Scharrachbergheim-Irmstett in Wolxheim.

Pri delno vključenih občinah se na zadevni občini hrani zemljevid, ki opredeljuje meje geografskega območja.

Zemljevidi geografskega območja so na voljo na spletišču nacionalnega inštituta za poreklo in kakovost (INAO – Institut national de l‘origine et de la qualité).

7.   Sorte vinske trte

Sorte vinske trte

| | Gewurztraminer Rs |
| --- | --- |

Gewurztraminer Rs

| | Muscat ottonel B – muscat, moscato |
| --- | --- |

Muscat ottonel B – muscat, moscato

| | Muscat à petits grains blancs B – muscat, moscato |
| --- | --- |

Muscat à petits grains blancs B – muscat, moscato

| | Muscat à petits grains roses Rs – muscat, moscato |
| --- | --- |

Muscat à petits grains roses Rs – muscat, moscato

| | Pinot gris G |
| --- | --- |

Pinot gris G

| | Riesling B |
| --- | --- |

Riesling B

8.   Opis povezave

Opis povezave

Kontrolirana označba porekla „Alsace grand cru Zinnkoepflé“, ki uživa ugodne podnebne razmere, značilne za alzaško vinorodno območje, leži na eni najboljših leg tega območja. Na vinorodnem območju, umeščenem v slikovito alzaško pokrajino, se pridelujejo zelo izrazna vina s poudarjenim značajem in edinstveno osebnostjo.

Podtalje iz školjčnega apnenca, strma pobočja in šibke padavine dajejo vina z začimbnimi, rahlo dimnimi in slanimi notami, ki spodbujajo izločanje sline. Vina so krepka in darežljiva, podprta z lepo kislinsko strukturo, brez težav so primerna za shranjevanje nad deset let.

Izvrstne podnebne razmere pozno jeseni, ugodne za zgoščevanje grozdnega soka na trti in razvoj plemenite plesni, omogočajo pridelavo vin iz prezrelega grozdja.

Zorenje, določeno v specifikaciji proizvoda, omogoča izboljšanje vina.

Alzaški vinogradniki s sprejetjem strogih pravil proizvodnje, kot sta dobra izpostavljenost površine listov in ročna trgatev, ohranjajo značilne lastnosti vin, priznanih zaradi svoje kompleksnosti in primernosti za dolgo shranjevanje.

Vina spadajo v vina najvišje kakovosti te regije. Ta vina so bolje ovrednotena kot vina s kontrolirano označbo porekla „Alsace“.

9.   Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Območje v neposredni bližini

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za vinifikacijo, obdelavo in zorenje vina, obsega ozemlje naslednjih občin po uradnem geografskem kodeksu iz leta 2021:

| — | departma Haut-Rhin: celotne občine: Bergholtz-Zell, Berrwiller, Buhl, Cernay, Colmar, Gundolsheim, Hartmanswiller, Herrlisheim, Houssen, Husseren-les-Châteaux, Jungholtz, Leimbach, Obermorschwihr, Osenbach, Ostheim, Rorschwihr, Soultz, Steinbach, Uffholtz, Walbach, Wattwiller, Wihr-au-Val in Zimmerbach, |
| --- | --- |

—

departma Haut-Rhin: celotne občine: Bergholtz-Zell, Berrwiller, Buhl, Cernay, Colmar, Gundolsheim, Hartmanswiller, Herrlisheim, Houssen, Husseren-les-Châteaux, Jungholtz, Leimbach, Obermorschwihr, Osenbach, Ostheim, Rorschwihr, Soultz, Steinbach, Uffholtz, Walbach, Wattwiller, Wihr-au-Val in Zimmerbach,

del občine: Kaysersberg Vignoble (samo ozemlje pooblaščene občine Kaysersberg),

| — | departma Bas-Rhin: Albé, Avolsheim, Balbronn, Bernardswiller, Bernardvillé, Bischoffsheim, Boersch, Bourgheim, Châtenois, Cleebourg, Dachstein, Dangolsheim, Dieffenthal, Dorlisheim, Epfig, Ergersheim, Ernolsheim-Bruche, Fessenheim-le-Bas, Flexbourg, Furdenheim, Gertwiller, Gimbrett-Berstett, Goxwiller, Heiligenstein, Itterswiller, Kienheim, Kirchheim, Kuttolsheim, Mittelhausen, Mutzig, Nordheim, Oberhoffen-les-Wissenbourg, Obernai, Odratzheim, Orschwiller, Osthoffen, Ottrott, Petersbach, Reichsfeld, Riedseltz, Rosenwiller, Rosheim, Rott, Saint-Nabor, Saint-Pierre, Scherwiller, Seebach, Soultz-les-Bains, Steinseltz, Stotzheim, Strasbourg, Traenheim, Villé, Wangen, Westhoffen, Wissembourg in Zellwiller. |
| --- | --- |

—

departma Bas-Rhin: Albé, Avolsheim, Balbronn, Bernardswiller, Bernardvillé, Bischoffsheim, Boersch, Bourgheim, Châtenois, Cleebourg, Dachstein, Dangolsheim, Dieffenthal, Dorlisheim, Epfig, Ergersheim, Ernolsheim-Bruche, Fessenheim-le-Bas, Flexbourg, Furdenheim, Gertwiller, Gimbrett-Berstett, Goxwiller, Heiligenstein, Itterswiller, Kienheim, Kirchheim, Kuttolsheim, Mittelhausen, Mutzig, Nordheim, Oberhoffen-les-Wissenbourg, Obernai, Odratzheim, Orschwiller, Osthoffen, Ottrott, Petersbach, Reichsfeld, Riedseltz, Rosenwiller, Rosheim, Rott, Saint-Nabor, Saint-Pierre, Scherwiller, Seebach, Soultz-les-Bains, Steinseltz, Stotzheim, Strasbourg, Traenheim, Villé, Wangen, Westhoffen, Wissembourg in Zellwiller.

Pakiranje na območju

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

pakiranje na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Vina se stekleničijo v tako imenovano rensko ali alzaško steklenico (višja steklenica valjasto stožčaste oblike z dolgim vratom), ki ustreza določbam uredbe št.°55-673 z dne 20. maja 1955, odloka z dne 13. maja 1959 in uredbe z dne 19. marca 1963, druge vrste steklenic pa se ne smejo uporabljati.

Vina se od sprejetja zakona z dne 5. julija 1972 obvezno stekleničijo v departmajih Bas-Rhin in Haut-Rhin v rensko ali alzaško steklenico, opisano v uredbi iz leta 1955.

Navedba letnika

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Letnik je treba obvezno navesti skupaj z imenom označbe, v prijavah pridelka grozdja in zalog, v spremnih dokumentih, v oglasih, prospektih, na etiketah, računih ali na kakršni koli embalaži.

Ime v rabi

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Ime kontrolirane označbe porekla se lahko dopolni z enim od imen v rabi, če so vina pridobljena izključno iz sort vinske trte, za katera se lahko uporablja zadevno ime.

Na isti etiketi je prepovedano navesti dve ali več imen v rabi.

Ta imena v rabi so:

| | Gewurztraminer, |
| --- | --- |

Gewurztraminer,

| | Muscat, |
| --- | --- |

Muscat,

| | Muscat Ottonel, |
| --- | --- |

Muscat Ottonel,

| | Pinot gris, |
| --- | --- |

Pinot gris,

| | Riesling. |
| --- | --- |

Riesling.

Tradicionalna izraza „vendanges tardives“ (pozna trgatev) in „sélection de grains nobles“ (plemeniti jagodni izbor).

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Na vinih, na katerih se lahko uporabita izraza „vendanges tardives“ ali „sélection de grains nobles“, se obvezno navedeta:

| — | letnik |
| --- | --- |

—

letnik

| — | in eno od imen v rabi. |
| --- | --- |

—

in eno od imen v rabi.

Navedba vsebnosti sladkorja

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Bela vina, za katera se v skladu s to specifikacijo proizvoda uporablja ena od 51 kontroliranih označb porekla „Alsace Grand Cru – kraj“, razen izrazov „vendanges tardives“ (pozna trgatev) in „sélection de grains nobles“ (plemeniti jagodni izbor), in ki so predstavljena pod navedeno označbo, se ne smejo oglaševati, odposlati, dati v promet ali prodati, ne da bi bila v oglasih, prospektih, na etiketah, računih in kakršni koli embalaži z razločno pisavo navedena vsebnost sladkorja, kot je opredeljena v predpisih EU.

Povezava na specifikacijo proizvoda

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-4cec3ff9-abd4-4253-a1db-245ddd809faa

---

(1)  UL L 9, 11.1.2019, str. 2.

1

---

| 30.9.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 374/52 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 374/52

---

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2022/C 374/10)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O STANDARDNI SPREMEMBI, KI SPREMINJA ENOTNI DOKUMENT

„Bandol“

PDO-FR-A0485-AM01

Datum obvestila: 7. julij 2022

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1.   Geografsko območje

Poglavje I specifikacije proizvoda za označbo „Bandol“ je bilo spremenjeno v oddelku IV(2) (Območja, na katerih se izvajajo različni postopki), točka 1 (Geografsko območje), in sicer je bil vključen sklic na uradni geografski kodeks iz leta 2020, v katerem je na nacionalni ravni priznan in določen seznam občin po departmajih. Ta redakcijska sprememba omogoča, da se geografsko območje navede po uradnem geografskem kodeksu, v veljavni različici iz leta 2020, ki ga vsako leto objavi inštitut INSEE, in da je razmejitev geografskega območja pravno varna:

| „1° | – Geografsko območje
  Vse faze proizvodnje (trgatev, vinifikacija, obdelava in zorenje vin) potekajo na geografskem območju, in sicer na ozemlju naslednjih občin departmaja Var po uradnem geografskem kodeksu iz leta 2020: Bandol, Le Beausset, La Cadière-d’Azur, Le Castellet, Evenos, Ollioules, Sanary-sur-Mer in Saint-Cyr-sur-Mer.“ |
| --- | --- |

„1°

– Geografsko območje

Vse faze proizvodnje (trgatev, vinifikacija, obdelava in zorenje vin) potekajo na geografskem območju, in sicer na ozemlju naslednjih občin departmaja Var po uradnem geografskem kodeksu iz leta 2020: Bandol, Le Beausset, La Cadière-d’Azur, Le Castellet, Evenos, Ollioules, Sanary-sur-Mer in Saint-Cyr-sur-Mer.“

Ta sprememba je bila vključena v točko enotnega dokumenta z naslovom Razmejeno geografsko območje.

2.   Razmejeno območje parcel

Poglavje I specifikacije proizvoda za označbo „Bandol“ je bilo spremenjeno v oddelku IV(2) (Območja, na katerih se izvajajo različni postopki), točka 2 (Razmejeno območje parcel), in sicer so bili vključeni datumi, ko je nacionalni organ odobril parcele, na katerih se lahko prideluje grozdje za označbo.

Ta podrobnejša določitev ne vpliva na enotni dokument.

3.   Način gojenja – namakanje

Poglavje I specifikacije proizvoda za označbo „Bandol“ je bilo v oddelku VI (Obdelovanje vinograda) dopolnjeno s točko 3, da bi se dovolilo namakanje.

Uporaba namakanja je bila v enotnem dokumentu dodana v točki z naslovom Vinarske prakse.

4.   Datum dajanja vina v promet med odobrenimi skladišči

Poglavje I specifikacije proizvoda za označbo „Bandol“ je bilo spremenjeno v oddelku IX (Predelava, obdelava, zorenje, pakiranje in shranjevanje), in sicer so bili v točki 5(b) črtani datumi, ki določajo obdobje, v katerem je prepovedan promet z vinom med trgovci in prodajalci pred njegovim dajanjem na trg, da se omogoči promet z vinom med vsemi gospodarskimi subjekti in se odpravijo morebitna tveganja nelojalne konkurence.

To črtanje ne vpliva na enotni dokument.

5.   Prehodni ukrepi

Poglavje I specifikacije proizvoda za označbo „Bandol“ je bilo spremenjeno v oddelku XI (Prehodni ukrepi), in sicer sta bili črtani točki 1 in 3, ki se nanašata na zastarele prehodne določbe.

V točki 1 so bili določeni deleži v trsnem izboru, in sicer sorte mourvèdre do trgatve leta 2014 ter sort clairette in sauvignon do trgatve leta 2011. Ta določba ne vpliva na enotni dokument.

V točki 3 je bil določen datum začetka veljavnosti prepovedi črpalnih drozgalnikov, in sicer od 1. januarja 2013. Črtanje tega datuma ne vpliva na enotni dokument, je pa ta prepoved določena v specifikaciji proizvoda v oddelku IX in v enotnem dokumentu v točki z naslovom Posebni enološki postopki.

6.   Glavne točke, ki jih je treba preverjati

Preglednica v poglavju III specifikacije proizvoda je posodobljena z navedbo točk iz specifikacije proizvoda, ki jih je treba preverjati.

Ta posodobitev ne vpliva na enotni dokument.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime

Bandol

2.   Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

4.   Opis vina

1.   Analitski opis proizvodov

KRATEK OPIS

Vina z označbo „Bandol“ so mirna vina, ki so lahko rdeča, rosé ali bela vina.

Bela in rosé vina imajo najmanj 11,5-odstotni volumenski delež naravnega alkohola.

Rdeča vina imajo najmanj 12-odstotni volumenski delež naravnega alkohola.

Rdeča vina ob polnjenju vsebujejo največ 0,4 grama jabolčne kisline na liter.

Najvišja vsebnost fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) v vinih po vrenju je:

| — | 3 g/l za bela in rosé vina, |
| --- | --- |

—

3 g/l za bela in rosé vina,

| — | 3 g/l za rdeča vina z največ 14-odstotnim volumenskim deležem naravnega alkohola in |
| --- | --- |

—

3 g/l za rdeča vina z največ 14-odstotnim volumenskim deležem naravnega alkohola in

| — | 4 g/l za rdeča vina z več kot 14-odstotnim volumenskim deležem naravnega alkohola. |
| --- | --- |

—

4 g/l za rdeča vina z več kot 14-odstotnim volumenskim deležem naravnega alkohola.

Vina ustrezajo analitskim merilom, ki jih določajo evropski predpisi.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

2.   Organoleptični opis proizvodov

KRATEK OPIS

Rdeča vina so zorena vina, ki so proizvedena na podlagi majhnega donosa trt, starejših od sedem let, in ki se začnejo razvijati, ko 18 mesecev zorijo v lesu, najpogosteje v sodu. Značilne lastnosti jim daje sorta mourvèdre N, katere delež v zvrsti je najmanj 50-odstoten: to so močna, dobro strukturirana, tanična in zelo obstojna vina.

Vina rosé dobivajo vse pomembnejše mesto. Pridobivajo se z neposrednim stiskanjem, kratko maceracijo ali iztokom samotoka (saignée) in imajo svetlo barvo šipka. Obvezno je prisotna sorta mourvèdre N (najmanj 20 %, pogosto 30–40 %), ki daje tem vinom posebno strukturo, ki je bolj tanična kot pri drugih provansalskih vinih rosé in potrebuje nekoliko več časa, da se razvije, vendar omogoča daljše shranjevanje.

Bela vina, ki se pridelujejo predvsem iz sorte clairette B (najmanj 50 %), imajo svetlo slamnato rumeno barvo in cvetlične arome. Čeprav se pridelujejo v manjšem obsegu kot predhodni vrsti, prispevajo k ugledu in uravnoteženosti kontrolirane označbe porekla.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5.   Vinarske prakse

5.1.   Posebni enološki postopki

1.

Pridelovalna praksa

| — | Najmanjša gostota zasaditve vinske trte je 5 000 trsov na hektar. Razdalja med vrstami ne sme biti večja od 2,50 metra. |
| --- | --- |

—

Najmanjša gostota zasaditve vinske trte je 5 000 trsov na hektar. Razdalja med vrstami ne sme biti večja od 2,50 metra.

| — | Vsak trs ima na voljo največ 2 kvadratna metra površine. Ta površina se dobi tako, da se razdalja med vrstami pomnoži z razdaljo med trsi. |
| --- | --- |

—

Vsak trs ima na voljo največ 2 kvadratna metra površine. Ta površina se dobi tako, da se razdalja med vrstami pomnoži z razdaljo med trsi.

| — | Pri trtah, zasajenih na terasah, pa je lahko največja razdalja med vrhom strmine in prvo vrsto zgornje terase ter dnom strmine ali zidca in prvo vrsto spodnje terase 2,5 metra. |
| --- | --- |

—

Pri trtah, zasajenih na terasah, pa je lahko največja razdalja med vrhom strmine in prvo vrsto zgornje terase ter dnom strmine ali zidca in prvo vrsto spodnje terase 2,5 metra.

| — | Trte se obrezujejo s kratko rezjo (kotlasta ali kordonska oblika royat) z največ osmimi očesi na trs. Vsak reznik ima največ dve očesi. |
| --- | --- |

—

Trte se obrezujejo s kratko rezjo (kotlasta ali kordonska oblika royat) z največ osmimi očesi na trs. Vsak reznik ima največ dve očesi.

| — | Trte, starejše od 30 let, se lahko obrezujejo z največ 12 očesi na trs. |
| --- | --- |

—

Trte, starejše od 30 let, se lahko obrezujejo z največ 12 očesi na trs.

| — | Rez se opravi pred 1. majem. |
| --- | --- |

—

Rez se opravi pred 1. majem.

| — | Vina so pridelana iz ročno potrganega grozdja. Do kraja vinifikacije se pripeljejo celi grozdi. |
| --- | --- |

—

Vina so pridelana iz ročno potrganega grozdja. Do kraja vinifikacije se pripeljejo celi grozdi.

| — | Namakanje: v rastni dobi vinske trte je z odstopanjem v skladu z določbami člena D. 645-5 zakonika o kmetijstvu in morskem ribištvu namakanje dovoljeno samo ob dolgotrajni suši, ki ovira ustrezen fiziološki razvoj vinske trte in pravilno zorenje grozdja. |
| --- | --- |

—

Namakanje: v rastni dobi vinske trte je z odstopanjem v skladu z določbami člena D. 645-5 zakonika o kmetijstvu in morskem ribištvu namakanje dovoljeno samo ob dolgotrajni suši, ki ovira ustrezen fiziološki razvoj vinske trte in pravilno zorenje grozdja.

2.

Poseben enološki postopek

| — | Toplotna obdelava potrganega grozdja nad 40 °C je prepovedana. |
| --- | --- |

—

Toplotna obdelava potrganega grozdja nad 40 °C je prepovedana.

| — | Uporaba lesenih trsk je prepovedana. |
| --- | --- |

—

Uporaba lesenih trsk je prepovedana.

| — | Pri obdelavi vin rosé je uporaba oglja za enološko uporabo dovoljena za prešana mošt in mlado vino, ki je še v vrenju, v mejah 10 % količine vina rosé, ki jo proizvajalec vina proizvede v zadevni trgatvi, največji odmerek pa je 60 gramov na hektoliter. |
| --- | --- |

—

Pri obdelavi vin rosé je uporaba oglja za enološko uporabo dovoljena za prešana mošt in mlado vino, ki je še v vrenju, v mejah 10 % količine vina rosé, ki jo proizvajalec vina proizvede v zadevni trgatvi, največji odmerek pa je 60 gramov na hektoliter.

| — | Postopki obogatitve so prepovedani. |
| --- | --- |

—

Postopki obogatitve so prepovedani.

| — | Uporaba kontinuiranih vinifikatorjev, kontinuiranih stiskalnic, centrifugalnih pecljalnikov, vijačenih odcejalnikov premera manj kot 750 milimetrov in batnih črpalnih drozgalnikov je prepovedana.
  Poleg teh določb za enološke postopke veljajo obveznosti na ravni Unije ter iz zakonika o kmetijstvu in morskem ribištvu. |
| --- | --- |

—

Uporaba kontinuiranih vinifikatorjev, kontinuiranih stiskalnic, centrifugalnih pecljalnikov, vijačenih odcejalnikov premera manj kot 750 milimetrov in batnih črpalnih drozgalnikov je prepovedana.

Poleg teh določb za enološke postopke veljajo obveznosti na ravni Unije ter iz zakonika o kmetijstvu in morskem ribištvu.

5.2.   Največji donosi

| 1. | 40 hectolitres per hectare |
| --- | --- |

1.

40 hectolitres per hectare

6.   Razmejeno geografsko območje

Vse faze proizvodnje (trgatev, vinifikacija, obdelava in zorenje vin) potekajo na geografskem območju, in sicer na ozemlju naslednjih občin departmaja Var na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2020: Bandol, Le Beausset, La Cadière-d’Azur, Le Castellet, Evenos, Ollioules, Sanary-sur-Mer in Saint-Cyr-sur-Mer.

7.   Sorte vinske trte

Bourboulenc B – doucillon blanc

Carignan N

Cinsaut N – cinsault

Clairette B

Grenache N

Marsanne B

Mourvèdre N – monastrell

Sauvignon B – sauvignon blanc

Semillon B

Syrah N – shiraz

Ugni blanc B

Vermentino B – rolle

8.   Opis povezave

8.1.   Opis naravnih dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Geografsko območje je razmejeno na osem občin departmaja Var. Umeščeno je na sredino ogromnega amfiteatra, ki ga sestavlja več reliefnih tvorb, nastalih z erozijo in tektonskimi premiki apnenčastih usedlin, iz katerih so se na površje dvignili grebeni, pri čemer ta amfiteater ustvarja gričevnato pokrajino, ki je na severu zaprta, prek zaliva Bandol pa se odpira proti Sredozemskemu morju.

Ta izoblikovanost površja prinaša posebno sredozemsko podnebje, zaščiteno pred mistralom, hladnim severnim vetrom, ki piha v Provansi, ter na gričih in ob vznožjih gričev ustvarja razmere, za katere sta značilni povprečna osončenost 3 000 ur in letna količina padavin 650 milimetrov. Poleg teh že tako ugodnih podnebnih razmer tudi blažilni učinek odprtosti proti Sredozemskemu morju, ki zmanjšuje poletno pripeko in ponoči ohranja nekaj vlage, tako ustvarja optimalne razmere za zorenje grozdja, zlasti za sorto mourvèdre N, iz katere se pridelujejo rdeča vina, ki so obstojna in primerna za zorenje v lesu, kot tudi značilna vina rosé, pa tudi za sorto clairette B, iz katere se pridelujejo prefinjena in strukturirana bela vina.

Najznačilnejša tla so plitva, belkasta, z nizko vsebnostjo organskih snovi, včasih bogata s silikatnimi elementi, vedno z veliko kamenja in dobro odcedna, kar omogoča optimalno kroženje vode.

Pokrajina, ki jo oblikujejo zlasti vinogradi in oljčni nasadi, je rezultat vztrajnosti rodov pridelovalcev, ki so skozi stoletja znali izkoristiti zemljišča na gričih in ob njihovem vznožju, hkrati pa so ohranili zaščitno rastlinsko odejo na pobočjih. Da bi zadržali prst in z zemljišč odstranili kamenje, so zgradili brezštevilne suhe kamnite zidove in tako ustvarili terase (restanques), ki so značilne za to pokrajino.

8.2.   Opis človeških dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

V 4. stoletju pred našim štetjem so se Fokajci izkrcali na zavetnih obalah poznejše kolonije Terroeis in s seboj v amforah prinesli kulturo gojenja trte in pridelave vina. V času rimskega imperija je Terroeis postala Torrentum (med občinama Saint-Cyr in Bandol). Na številnih vinogradniških posestvih so še danes vidne sledi, ki so jih pustile nekdanje rimske villae, bogate z arheološkimi ostanki (žgalne peči za amfore, stiskalnice za vino itd.), ki pričajo o organizirani vinogradniški dejavnosti.

Vse od takrat o gojenju vinske trte in slovesu pridelanih vin pričajo številni ustni in pisni viri, od odlokov, ki so urejali promet z grozdjem in vini (leta 1363), do izjem od prepovedi zasaditev, odobrenih ob upoštevanju narave zemljišč in kakovosti pridelanih vin (leta 1731), ali arhitekture in krajevnih imen (Le Vigneret, Mourvèdriére itd.).

Zlasti velja omeniti Tolozana, ki je to pokrajino povezal z gojenjem trte v svoji študiji z naslovom Enologija Spodnje Provanse iz leta 1827: „Vinska regija Bandol sega od vznožja gorovja Cuges naravnost proti jugu in vse do zaliva Bandol, v skupni dolžini približno dvanajst kilometrov. To dolino sestavlja dvojno gričevje, ki se na zahodu razveji in obdaja veliko ravnino Saint-Cyr, njegova pobočja pa se položno spuščajo vse do obale zaliva Lecques. [...] Bregovi in celo griči so zasajeni z vinsko trto. “ Avtor doda še naslednje, kar priča o enotnosti območja: „Sorta grozdja, ki prevladuje povsod in ki je glavna sestavina bandolskih vin, je mourvèdre, zelo temno rdeče grozdje. “

Skozi zgodovino so se ta vina ohranila kot starana vina, ki so bila sčasoma samo še boljša, zlasti med dolgimi prevozi po morju. Znano je namreč, da je v zavetnem zalivu Bandol promet z vini, pridelanimi na tem geografskem območju, potekal s čolni, ki so se zasidrali pred obalo in natovorili sode z vinom, ki so bili z vročim žigom označeni s črko „B“.

V geografiji Provanse, grofije Venaissin, kneževine Orange in grofije Nice, ki je izšla leta 1787 (zvezek I, stran 280), je zapisano:

„Tla v Bandolu so zelo suha in kamnita. Glavni pridelek na tem območju je vrhunsko rdeče vino, najbolj iskano za Antile. Pristanišče Bandol naj bi bilo od vseh v Provansi najvarnejše in najpripravnejše.“

Mesto so kot pristanišče natovarjanja in trgovanja z vini iz Bandola omenjali tudi sodarji. Sklep mestnega sveta iz leta 1818 izpričuje, da je več kot 6 000 hektolitrov vina prek pristanišča Bandol odpotovalo v Italijo, na sever Evrope in v Ameriko. Ob koncu drugega francoskega cesarstva so v Bandolu letno proizvedli kar 80 000 sodov, namenjenih za skladiščenje in prevoz približno 160 000 hektolitrov!

To potrjuje, da je poleg samih pridelovalcev od pridelave in za pridelavo vina živela cela skupnost.

To vinorodno območje se ni izognilo epidemiji trtne uši, vendar jo je zaradi svoje zgodovine, slovesa in močne skupnosti lahko hitro premagalo ter ohranilo tradicionalne terasaste zasaditve s prilagojeno gojitveno obliko in gostoto zasaditve, ohranile pa so se tudi običajne sorte, med katerimi prevladuje mourvèdre N, ki se ji dodajajo zlasti sorti grenache N in cinsaut N za pridelavo rdečih in rosé vin ter sorte clairette B, bourboulenc B in ugni blanc B za pridelavo belih vin.

Ta skupnost je tako ohranila zgodovinsko stanje, potrdila svoje znanje in izkušnje ter utrdila sloves in kakovost vin Bandol, ki so pod kontrolirano označbo porekla priznana od 11. novembra 1941.

Vinorodno območje Bandol je leta 2009 obsegalo 1 580 hektarjev, na katerih so na leto v povprečju pridelali 50 000 hektolitrov vina, in sicer v treh zadrugah in na 54 posestvih. Rdeča vina so zorena vina, ki so proizvedena na podlagi majhnega donosa (največ 40 hektolitrov na hektar) trt, starejših od sedem let, in ki se začnejo razvijati, ko 18 mesecev zorijo v lesu, najpogosteje v sodu. Značilne lastnosti jim daje sorta mourvèdre N, katere delež v zvrsti je najmanj 50-odstoten: to so močna, dobro strukturirana, tanična in zelo obstojna vina.

8.3.   Vzročna medsebojna povezava

Vzročna medsebojna povezava

To geografsko območje ima zaradi sredozemskega podnebja z vplivom morja, topografije v obliki krnice, ki je odprta proti morju in ščiti pred severnimi vplivi (veter in temperatura), ter glinasto-apnenčastih tal z veliko kamenja talno-podnebne značilnosti, ki na celotnemu vinorodnemu območju za pridelavo vina „Bandol“ ustvarjajo optimalne razmere, za rdečo pozno sorto mourvèdre N pa idealno ekološko nišo, ki ji omogoča, da doseže optimalno zrelost, ki vinom daje edinstvenost in uravnoteženost.

Ta posebna povezava med naravnim okoljem ter značilnostmi in kakovostjo proizvedenih vin je bila poudarjena že leta 1787.

„Zaradi podnebja, ki je v Bandolu in neposredni sosednji regiji še posebno milo in zaščiteno pred drugimi vplivi, apnenčasto-ilovnatega podtalja z velikim deležem kalcijevega karbonata, intenzivnega odbijanja sončnih žarkov na gričih, ki jih neposredna bližina morja ščiti pred ostrimi zimskimi zmrzalmi zaradi soli in joda, razpršenih v vlažnem zraku na tem privilegiranem območju, so vina s tega območja izvrsten proizvod, ki so ga novoprovansalski pesniki opevali kot sonce, ujeto v steklenici.“

(Geografija Provanse in grofije Venaissin, ACHARD M., 1787, citat J. M. Marchandiauja v delu „Ljudje in vina Bandola“ iz leta 1991.)

Razmejeno območje parcel tradicionalno zajema „značilna revna zemljišča, na katerih se je že davno uveljavil sloves vin iz Bandola“, pri čemer so izključena „rodovitna in naplavinska tla v dolinah, preveč rodovitne naplavine ob vznožjih gričev, borovi gozdovi in gozdna območja“.

Ta razmejitev omogoča optimalno vzgojo rastlin ter uravnavanje bujnosti in rodnosti, ki se kaže v praksah malih donosov z uporabo kratke rezi in upravljanjem gostote zasaditve, prilagojene značilnim terasam (restanques).

restanques

Z ohranjanjem tradicionalne ročne trgatve vinogradniki, ki pridelujejo vino „Bandol“, prispevajo k ohranjanju izvirnosti in značilnosti tega terasastega vinorodnega območja.

Rdeča vina „Bandol“, v katerih se prepletajo spretnosti pridelave, optimalne razmere za zorenje in zgodovinske zahteve po primernosti za prevoz, imajo strukturo, ki jim omogoča dolgo zorenje v lesu, in so tako zelo primerna za staranje.

Ker so optimalne razmere za vinogradništvo v tem ogromnem amfiteatru omogočile razvoj znanja in izkušenj v skupnosti proizvajalcev in potrošnikov, je bilo samo po sebi umevno, da so z uporabo tega znanja začeli proizvajati in ceniti bela in rosé vina, ki so sicer manj zaznamovala zgodovino kot rdeča vina, a so kljub temu vse bolj znana.

Tradicionalna pridelava rdečih vin iz grozdja sorte mourvèdre N, pridelanega na trtah, starih najmanj osem let, namreč omogoča, da se ta sorta uporabi v vinih rosé in s tem prispeva dobršen del njihove identitete.

Ta doslednost in tehnika, ki se zahtevata za proizvodnjo rdečih vin, se seveda uporabljata tudi pri belih sortah, kar daje belim vinom „Bandol“ strukturo in uravnoteženost, zato so primerna tudi za staranje, kar je značilnost vin iz Provanse.

Leta 2010 so bila vina „Bandol“ neizpodbitno poznana po celotni proizvodnji, rosé in bela vina pa so od takrat dosegla enak sloves kot rdeča vina. Velik del proizvodnje te kontrolirane označbe porekla se proda zunaj nacionalnih meja in izvozi, kar ji omogoča dobro dodano vrednost.

9.   Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede ime manjše geografske enote, če gre za kraj, zaveden v katastru, in če je ta kraj naveden v prijavi pridelka.

Ime kraja, zavedenega v katastru, je napisano takoj za imenom vinogradniškega gospodarstva ali trgovske znamke.

Povezava na specifikacijo proizvoda

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-b6ff2938-f986-4dc0-bc3f-de1aefad4c1a

---

(1)  UL L 9, 11.1.2019, str. 2.

1

---