# Jurnalul Oficial C 353/2022

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 353 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6515 septembrie 2022 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 353

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6515 septembrie 2022

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | II   Comunicări |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2022/C 353/01 | Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.10651 – FAERCH / PACCOR) (
  1
  ) | 1 |

Cuprins

Pagina

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2022/C 353/01

Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.10651 – FAERCH / PACCOR) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2022/C 353/02 | Rata de schimb a monedei euro — 14 septembrie 2022 | 2 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2022/C 353/02

Rata de schimb a monedei euro — 14 septembrie 2022

2

---

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | ALTE ACTE |
| | Comisia Europeană |
| 2022/C 353/03 | Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei din | 3 |

V   Anunțuri

ALTE ACTE

Comisia Europeană

2022/C 353/03

Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei din

3

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 15.9.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 353/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 353/1

---

Nonopoziție la o concentrare notificată

(Cazul M.10651 – FAERCH / PACCOR)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2022/C 353/01)

La 11 august 2022, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața internă. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1). Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32022M10651. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32022M10651. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană.

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 15.9.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 353/2 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 353/2

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

14 septembrie 2022

(2022/C 353/02)

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 0,9990 |
| JPY | yen japonez | 143,08 |
| DKK | coroana daneză | 7,4366 |
| GBP | lira sterlină | 0,86498 |
| SEK | coroana suedeză | 10,6750 |
| CHF | franc elvețian | 0,9612 |
| ISK | coroana islandeză | 139,70 |
| NOK | coroana norvegiană | 10,1125 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 24,527 |
| HUF | forint maghiar | 402,90 |
| PLN | zlot polonez | 4,7163 |
| RON | leu românesc nou | 4,9297 |
| TRY | lira turcească | 18,2397 |
| AUD | dolar australian | 1,4873 |
| CAD | dolar canadian | 1,3177 |
| HKD | dolar Hong Kong | 7,8405 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,6675 |
| SGD | dolar Singapore | 1,4039 |
| KRW | won sud-coreean | 1 391,97 |
| ZAR | rand sud-african | 17,4342 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 6,9550 |
| HRK | kuna croată | 7,5195 |
| IDR | rupia indoneziană | 14 903,93 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,5225 |
| PHP | peso Filipine | 57,054 |
| RUB | rubla rusească | |
| THB | baht thailandez | 36,608 |
| BRL | real brazilian | 5,1827 |
| MXN | peso mexican | 20,0280 |
| INR | rupie indiană | 79,4220 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

0,9990

JPY

yen japonez

143,08

DKK

coroana daneză

7,4366

GBP

lira sterlină

0,86498

SEK

coroana suedeză

10,6750

CHF

franc elvețian

0,9612

ISK

coroana islandeză

139,70

NOK

coroana norvegiană

10,1125

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

24,527

HUF

forint maghiar

402,90

PLN

zlot polonez

4,7163

RON

leu românesc nou

4,9297

TRY

lira turcească

18,2397

AUD

dolar australian

1,4873

CAD

dolar canadian

1,3177

HKD

dolar Hong Kong

7,8405

NZD

dolar neozeelandez

1,6675

SGD

dolar Singapore

1,4039

KRW

won sud-coreean

1 391,97

ZAR

rand sud-african

17,4342

CNY

yuan renminbi chinezesc

6,9550

HRK

kuna croată

7,5195

IDR

rupia indoneziană

14 903,93

MYR

ringgit Malaiezia

4,5225

PHP

peso Filipine

57,054

RUB

rubla rusească

THB

baht thailandez

36,608

BRL

real brazilian

5,1827

MXN

peso mexican

20,0280

INR

rupie indiană

79,4220

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

V Anunțuri

ALTE ACTE

Comisia Europeană

| 15.9.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 353/3 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 353/3

---

Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei din

(2022/C 353/03)

Prezenta comunicare este publicată în conformitate cu articolul 17 alineatul (5) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei (1).

COMUNICARE PRIVIND APROBAREA UNEI MODIFICĂRI STANDARD

„Cataluña / Catalunya”

PDO-ES-A1549-AM06

Data comunicării: 20.6.2022

DESCRIEREA ȘI MOTIVELE MODIFICĂRII APROBATE

1.   Majorarea valorii randamentului la extracție

DESCRIERE:

Randamentul la extracție a fost majorat de la 70 la 74 de litri de vin pentru 100 kg de struguri culeși.

Această modificare vizează punctul 3 din caietul de sarcini al produsului și punctele 5.1 și 5.2 din documentul unic.

Aceasta este o modificare standard deoarece nu îndeplinește niciunul dintre criteriile prevăzute la articolul 14 alineatul (1) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33.

MOTIVE:

Evoluțiile tehnologice din sector permit acum obținerea unor fracțiuni de must și vin mai mari din strugurii culeși, fără compromiterea calității finale a produsului. Două exemple clare în acest sens sunt posibilitatea de a se recurge la enzime pectolitice și prezența deja generalizată la scară largă în crame a preselor pneumatice.

2.   Aplicarea randamentului de producție maxim în cazul soiurilor garnacha roja și xarello rosado

DESCRIERE:

Soiurile roșii au o limită de randament maximă de 10 000 kg/ha, care este majorată până la 12 000 kg/ha în cazul soiurilor Garnacha roja sau Garnacha gris și Xarello rosado, aceasta fiind limita în cazul soiurilor albe.

Această modificare vizează punctul 5 din caietul de sarcini al produsului și punctul 5.2 din documentul unic.

Aceasta este o modificare standard deoarece nu îndeplinește niciunul dintre criteriile prevăzute la articolul 14 alineatul (1) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33.

MOTIVE:

Cele două soiuri de struguri în cauză sunt clasificate ca soiuri cu boabe roșii, dar care sunt, de fapt, fermentate în alb (ca în cazul vinurilor albe, fără contact cu pielițele). Așadar, este mai logic să se aplice același randament de producție maxim care este stabilit și pentru soiurile de struguri albi, mai degrabă decât cel stabilit pentru strugurii roșii.

3.   Introducerea în etichetare a mențiunii „catalunya vinyeró”

DESCRIERE:

Sunt prevăzute dispoziții privind mențiunea „CATALUNYA VINYERÓ”, pentru a putea fi evidențiați viticultorii producători. Pot solicita dreptul de a utiliza această mențiune viticultorii producători a căror producție de vin este obținută în întregime doar din strugurii produși pe propriile plantații de viță-de-vie.

Această modificare vizează punctul 8.3 din caietul de sarcini al produsului și punctul 9 din documentul unic.

Aceasta este o modificare standard deoarece nu îndeplinește niciunul dintre criteriile prevăzute la articolul 14 alineatul (1) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33.

MOTIVE:

În conformitate cu articolul 20 alineatul (6) din Legea nr. 2/2020 din 5 martie 2020 privind viticultura și vinicultura în Catalonia, caietul de sarcini trebuie să prevadă o denumire specifică pentru viticultorii și producătorii care își cultivă strugurii pe care îi prelucrează pentru a produce vin. Un alt scop este diferențierea vinurilor elaborate de către înșiși producătorii de struguri.

DOCUMENT UNIC

1.   Denumirea (denumirile)

Cataluña

Catalunya

2.   Tipul indicației geografice

DOP – Denumire de origine protejată

3.   Categoriile de produse vitivinicole

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

| 3. | Vin licoros |
| --- | --- |

3.

Vin licoros

| 8. | Vin petiant |
| --- | --- |

8.

Vin petiant

4.   Descrierea vinului/vinurilor

1.   Vin alb

DESCRIERE TEXTUALĂ SUCCINTĂ

Vinuri cu profil modern și inovatoare. Culoarea variază de la nuanțe de galben pal cu tonalități verzui la nuanțe de auriu intense. Aceste vinuri au o intensitate aromatică medie-înaltă și sunt mai mult sau mai puțin structurate, în funcție de producția de struguri a viței-de-vie. Prezintă o aciditate moderată, o tărie alcoolică bună și un final care invită consumatorul să mai bea. Când vinul este tânăr, predomină notele fructate și/sau florale, dar învechirea în recipiente de lemn conferă vinului arome terțiare caracterizate de note de vanilie și de prăjit. Vinurile tinere sunt lejere și proaspete, în vreme ce vinurile mai mature sunt mai onctuoase și prezintă note ce amintesc de baricurile în care au învechit.

| * | Conținutul maxim de dioxid de sulf: 200 mg/l dacă conținutul de zaharuri este mai mic de 5 g/l și 250 mg/l dacă conținutul de zaharuri este de minimum 5 g/l. |
| --- | --- |

*

| * | În cazul valorilor-limită nespecificate, este respectată legislația în vigoare. |
| --- | --- |

*

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | 10 |
| Aciditatea totală minimă | 3,5 în grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | 13,33 |
| Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

10

Aciditatea totală minimă

3,5 în grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

13,33

Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

2.   Vin roze

DESCRIERE TEXTUALĂ SUCCINTĂ

Vinuri cu profil modern și inovatoare. Culoarea poate varia de la roșu aprins cu irizații violacee la nuanțele cojii de ceapă, trecând prin nuanțe intermediare de portocaliu. Aceste vinuri prezintă o intensitate aromatică medie-înaltă, sunt mai mult sau mai puțin structurate, în funcție de producția de struguri a viței-de-vie, și au o aciditate moderată, o tărie alcoolică bună și un final care invită consumatorul să mai bea. Sunt lejere, proaspete și echilibrate.

| * | Conținutul maxim de dioxid de sulf: 200 mg/l dacă conținutul de zaharuri este mai mic de 5 g/l și 250 mg/l dacă conținutul de zaharuri este de minimum 5 g/l. |
| --- | --- |

*

| * | În cazul valorilor-limită nespecificate, este respectată legislația în vigoare. |
| --- | --- |

*

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | 10,5 |
| Aciditatea totală minimă | 3,5 în grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | 13,33 |
| Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

10,5

Aciditatea totală minimă

3,5 în grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

13,33

Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

3.   Vin roșu

DESCRIERE TEXTUALĂ SUCCINTĂ

În funcție de gradul de învechire, culoarea acestor vinuri variază de la cireșiu intens cu note violacee la rubiniu pal cu nuanțe ocru. Aceste vinuri au o intensitate aromatică medie-înaltă și sunt mai mult sau mai puțin structurate, în funcție de producția de struguri a viței-de-vie. Prezintă o aciditate moderată, o tărie alcoolică bună și un final care invită consumatorul să mai bea. Vinurile tinere sunt savuroase și lejere. Cele fermentate și/sau învechite în baricuri sunt rotunde, suave, dar structurate și cu o persistență mai bună.

| * | Aciditatea volatilă poate depăși 1mEq/l pentru fiecare grad de tărie alcoolică ce depășește 11 % și pentru fiecare an de învechire, până la maximum 20 mEq/l. |
| --- | --- |

*

| * | Conținutul maxim de dioxid de sulf: 150 mg/l dacă conținutul de zaharuri este mai mic de 5 g/l și 200 mg/l dacă conținutul de zaharuri este de minimum 5 g/l. |
| --- | --- |

*

| * | În cazul valorilor-limită nespecificate, este respectată legislația în vigoare. |
| --- | --- |

*

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | 11,5 |
| Aciditatea totală minimă | 3,5 în grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | 13,33 |
| Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

11,5

Aciditatea totală minimă

3,5 în grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

13,33

Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

4.   Vin petiant

DESCRIERE TEXTUALĂ SUCCINTĂ

Caracteristicile sunt aceleași cu cele descrise în paragrafele anterioare pentru culoarea în cauză, fiind adăugată prezența bulelor. Vinurile sunt echilibrate și proaspete, precum și ușor pișcăcioase, datorită degajării de dioxid de carbon.

| * | Conținutul maxim de dioxid de sulf: 200 mg/l în cazul vinurilor albe și roze și 150 mg/l în cazul vinurilor roșii, dacă conținutul de zaharuri este mai mic de 5 g/l; 250 mg/l în cazul vinurilor albe și roze și 200 mg/l în cazul vinurilor roșii, dacă conținutul de zaharuri este de minimum 5 g/l. |
| --- | --- |

*

| * | În cazul valorilor-limită nespecificate, este respectată legislația în vigoare. |
| --- | --- |

*

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | 7 |
| Aciditatea totală minimă | 3,5 în grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | 13,33 |
| Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

7

Aciditatea totală minimă

3,5 în grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

13,33

Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

5.   Vin licoros

DESCRIERE TEXTUALĂ SUCCINTĂ

Culorile vinurilor licoroase variază de la cele mai opace și intense la cele mai evoluate descrise în cazul vinului alb și în cazul vinului roșu, ajungând până la tonalități chihlimbarii, în funcție de gradul de învechire. Aceste vinuri sunt ușor calde, cu arome mai fructate dacă nu au fost maturate în recipiente de lemn și cu note de aldehide și de fructe uscate dacă au fost învechite. Sunt calde, onctuoase și cu final lung.

| * | Aciditatea volatilă poate depăși 1mEq/l pentru fiecare grad de tărie alcoolică ce depășește 11 % și pentru fiecare an de învechire, până la maximum 20 mEq/l. |
| --- | --- |

*

| * | Conținutul maxim de dioxid de sulf: 150 mg/l dacă conținutul de zaharuri este mai mic de 5 g/l și 200 mg/l dacă conținutul de zaharuri este de minimum 5 g/l. |
| --- | --- |

*

| * | În cazul valorilor-limită nespecificate, este respectată legislația în vigoare. |
| --- | --- |

*

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | 15 |
| Aciditatea totală minimă | 3,5 în grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | 13,33 |
| Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

15

Aciditatea totală minimă

3,5 în grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

13,33

Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

6.   Vin alb, roze sau roșu cu tărie alcoolică redusă („xispejant”)

DESCRIERE TEXTUALĂ SUCCINTĂ

Aceste vinuri sunt la fel cu vinurile tinere albe, roze și roșii deja descrise.

| * | Conținutul maxim de dioxid de sulf: 200 mg/l în cazul vinurilor albe și roze și 150 mg/l în cazul vinurilor roșii, dacă conținutul de zaharuri este mai mic de 5 g/l; 250 mg/l în cazul vinurilor albe și roze și 200 mg/l în cazul vinurilor roșii, dacă conținutul de zaharuri este de minimum 5 g/l; |
| --- | --- |

*

| * | În cazul valorilor-limită nespecificate, este respectată legislația în vigoare. |
| --- | --- |

*

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | 4,5 |
| Aciditatea totală minimă | 3,5 în grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | 13,33 |
| Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

4,5

Aciditatea totală minimă

3,5 în grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

13,33

Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

5.   Practici vitivinicole

5.1.   Practici oenologice specifice

1.   Restricție referitoare la elaborarea vinului

Recoltarea trebuie efectuată cu cea mai mare atenție. Vinurile cu DOP pot fi produse doar din struguri sănătoși care sunt suficient de pârguiți pentru a se obține vinuri cu o tărie alcoolică naturală de minimum 9,5 % vol. în cazul zonei CII și de minimum 10 % vol. în cazul zonei CIII (b), în conformitate cu legislația UE.

Ar trebui să se aplice o presiune adecvată pentru extragerea mustului sau a vinului și pentru separarea acestuia de pielițe, asigurându-se că la 100 kg de struguri recoltați nu se obțin mai mult de 74 de litri de vin.

5.2.   Producții/randamente maxime

| 1. | Soiuri albe
  12 000 de kilograme de struguri la hectar |
| --- | --- |

1.

12 000 de kilograme de struguri la hectar

| 2. | 88,8 hectolitri la hectar |
| --- | --- |

2.

88,8 hectolitri la hectar

| 3. | Soiuri roșii
  10 000 de kilograme de struguri la hectar |
| --- | --- |

3.

10 000 de kilograme de struguri la hectar

| 4. | 74 de hectolitri la hectar |
| --- | --- |

4.

74 de hectolitri la hectar

| 5. | Soiurile Xarello rosado și Garnatxa roja sau Garnatxa gris
  12 000 de kilograme de struguri la hectar |
| --- | --- |

5.

12 000 de kilograme de struguri la hectar

| 6. | 88,8 hectolitri la hectar |
| --- | --- |

6.

88,8 hectolitri la hectar

6.   Arealul geografic delimitat

Abrera

Agramunt, fostul district anexat Montclar

Aguilar de Segarra

Agullana

Aiguamúrcia

Albagés, l’

Albi, l’

Albiol, l’

Albons

Aleixar, l’

Alfarràs

Alcarràs: parcelele nr. 9022, 9017 și 9005 din poligonul cadastral nr. 6 și parcelele 3, 57, 9001, 9003, 9004, 9007 și 9027 din poligonul cadastral nr. 15

Albinyana

Alcover

Alella

Alforja

Algerri

Alió

Almacelles: parcelele nr. 25, 180, 193 și 196 din poligonul cadastral nr. 5

Almenar

Almoster

Alòs de Balaguer

Alpicat

Altafulla

Ametlla de Mar, l’

Almetlla de Segarra, l’

Arbeca

Arboç, l’

Arenys de Mar

Arenys de Munt

Argentera, l’

Argentona

Arnes

Artés

Artesa de Segre

Ascó

Avinyó

Avinyonet de Penedès

Avinyonet de Puigventós

Badalona

Balaguer

Balsareny

Banyeres del Penedès

Barberà de la Conca

Barcelona, parcela nr. 1 din poligonul cadastral nr. 1

Baronia de Rialb

Batea

Begues

Begur

Belianes

Bellaguarda

Bellcaire d’Empordà

Bellmunt del Priorat

Bellprat

Bellvei

Benissanet

Bigues i Riells

Bisbal d’Empordà, la

Bisbal del Penedès, la

Bisbal de Falset, la

Biure

Blancafort

Boadella i les Escaules

Bonastre

Borges Blanques, las: parcelele nr. 30 și 96 din poligonul cadastral nr. 9, parcelele nr. 114, 165 și 167 din poligonul cadastral nr. 21 și parcelele nr. 118, 119 și 120 din poligonul cadastral nr. 22

Borges del Camp, les

Bot

Botarell

Bovera

Bràfim

Bruc, el

Cabacés

Cabanes

Cabanyes, les

Cabassers

Cabra del Camp

Cabrera d'Igualada

Cabrera de Mar

Cabrils

Cadaqués

Calafell

Calders

Caldes de Montbui, parcela nr. 57 din poligonul cadastral nr. 1 și parcela nr. 12 din poligonul cadastral nr. 2

Calella

Callús

Calonge

Cambrils

Canonja, la

Canovelles

Cantallops

Canyelles

Capafons

Capellades

Capçanes

Capmany

Cardedeu

Cardona

Carme

Caseres

Castell-Platja d'Aro

Castell de Mur, districtele anexate Cellers și Guardia de Tremp

Castellbisbal

Castellet i la Gornal

Castellfollit del Boix

Castellgalí

Castellnou de Bages

Castelló de Farfanya

Castellolí

Castellvell del Camp

Castellví de la Marca

Castellví de Rosanes

Catllar, el

Cervelló

Cervià de les Garrigues

Cistella

Ciutadilla

Colera

Collbató

Colldejou

Conca de Dalt

Conesa

Constantí

Copons

Corbera de Llobregat

Corçà

Corbera d'Ebre

Cornudella de Montsant

Creixell

Cruïlles; Monells i Sant Sadurní de l’Heura

Cubells, parcela nr. 90 din poligonul cadastral nr. 7

Cubelles

Cunit

Darnius

Duesaigües

Esparraguera

Espluga Calba, l’

Espluga de Francolí, l’

Espolla

Falset

Fatarella, la

Febró, la

Figuera, la

Figueres

Figuerola del Camp

Flix

Floresta, la

Fogars de Montclús

Fonollosa

Font-rubí

Foradada

Forallac

Forés

Franqueses del Vallès

Fulleda

Gaià

Gandesa

Garcia

Garidells, els

Garriguella

Gavet de la Conca și districtele anexate Sant Cristòfol de la Vall, Sant Martí de Barcedana și Sant Miquel de la Vall

Gelida

Gimenells i el Pla de la Font

Ginestar

Granada, la

Granollers

Granyanella

Granyena de Segarra

Gratallops

Guiamets, els

Guimerà

Horta de Sant Joan

Hostalets de Pierola, els

Igualada

Isona i Conca Dellà și districtele anexate Conques, Figuerola d'Orcau, Orcau-Basturs și Sant Romà d'Abella

Ivars d'Urgell

Ivars de Noguera

Jonquera, la

Jorba

Juncosa

Juneda: parcela nr. 487 din poligonul cadastral nr. 5, parcelele nr. 14, 15, 16, 33, 34 și 37 din poligonul cadastral nr. 12 și parcelele nr. 3, 4 și 5 din poligonul cadastral nr. 13

Llacuna, la

Llançà

Llardecans

Lérida, districtele anexate Raimat și Sucs

Llers

Lliçà d’Amunt

Llimiana

Lloar, el

Llorenç del Penedès

Lloret de Mar

Maials

Maldà

Manresa

Marçà

Margalef

Marsà

Martorell

Martorelles

Masarac

Masllorenç

Masnou, el

Masó, la

Maspujols

Masquefa

Masroig, el

Massoteres

Mataró

Mediona

Menàrguens

Milà, el

Miravet

Molar, el

Mollet de Peralada

Montgat

Monistrol de Calders

Montblanc

Montbrió del Camp

Montferri

Montmell, el

Montoliu de Segarra

Montornès de Segarra

Montornès del Vallès

Mont-ral

Mont-ras

Mont-roig del Camp

Móra d'Ebre

Móra la Nova

Morell

Morera de Montsant, la, și districtul anexat Scala-dei

Mura

Nalec

Navarcles

Navàs

Nou de Gaià, la

Nulles

Òdena

Olèrdola

Olesa de Bonesvalls

Olivella

Omells de na Gaia, els

Omellons, els

Orpí

Òrrius

Os de Balaguer

Pacs del Penedès

Palafrugell

Palamós

Palau-sator

Palau-saverdera

Pallaresos, els

Palma d'Ebre, la

Pals

Pau

Pedret i Marzà

Penelles

Perafort

Peralada

Perelló, el

Piera

Pinell de Brai, el

Pira

Pla de la Font, el

Pla de Santa Maria, el

Pla del Penedès, el

Pla del Penedès

Pobla de Cérvoles, la

Pobla de Claramunt, la

Pobla de Mafumet, la

Pobla de Massaluca, la

Pobla de Montornès, la

Pobla de Segur

Poboleda

Pont d'Armentera, el

Pont de Molins,

Pont de Vilomara i Rocafort, el

Pontons

Porrera

Port de la Selva, el

Portbou

Pradell de la Teixeta, el

Prades

Prat del Compte

Preixana

Preixens

Premià de Dalt

Premià de Mar

Puigdàlber

Puigpelat

Querol

Rabós

Rajadell

Rasquera

Regencós

Renau

Reus

Riba-roja d'Ebre

Riera de Gaià, la

Riudecanyes

Riudecols

Riudoms

Riumors

Roca del Vallès, la

Roda de Barà

Rodonyà

Rocafort de Queralt

Roses

Rourell, el

Sabadell: Domeniul Can Gambús, cu referința cadastrală nr. 28003001 DG2020A, cu o suprafață de 2 hectare

Salàs de Pallars

Sallent

Salomó

Sant Cebrià de Vallalta

Sant Climent Sescebes

Sant Cugat de Sesgarrigues

Sant Esteve Sesrovires

Sant Feliu de Buixalleu

Sant Feliu de Codines

Sant Feliu de Guíxols

Sant Fost de Campsentelles

Sant Fruitós de Bages

Sant Iscle de Vallalta

Sant Jaume dels Domenys

Sant Joan de Vilatorrada

Sant Jordi Desvalls

Sant Llorenç Savall

Sant Llorens d'Hortons

Sant Martí de Riucorb

Sant Martí de Tous

Sant Martí Sarroca

Sant Martí Vell

Sant Mateu de Bages

Sant Pere de Ribes

Sant Pere de Riudebitlles

Sant Pol de Mar

Sant Quintí de Mediona

Sant Sadurní d'Anoia

Sant Salvador de Guardiola

Santa Cristina d'Aro

Santa Margarida i els Monjos

Santa Maria de Miralles

Santa Maria d'Oló

Santa Oliva

Santa Fe del Penedès

Santa Maria de Martorelles

Santa Margarida de Montbui

Santpedor

Sarral

Secuita, la

Selva del Camp, la

Selva de Mar, la

Senan

Sentmenat

Sitges

Siurana d’Empordà

Solivella

Sort

Subirats

Súria

Talamanca

Talarn

Tallada d’Empordà

Tarragona

Tàrrega

Tarrés

Teià

Terrades

Tiana

Tivissa

Tordera

Torrebesses, parcelele nr. 247 și 283 din poligonul cadastral nr. 6

Torre de Claramunt, la

Torre de Fontaubella, la

Torre de l'Espanyol, la

Torredembarra

Torrefarrera

Torrelavit

Torrelles de Foix

Torrent

Torroella de Montgrí

Torroja del Priorat

Tortellà

Tremp, fosta comună, și districtele anexate Gurb, Palau de Noguera,

Puigcercós, Suterranya și Vilamitjana Ullà

Ulldemolins

Vallbona de les Monges

Vallbona d'Anoia

Vallclara

Vallfogona de Riucorb

Vallgorguina

Vallirana

Vall-llobrega

Vallromanes

Valls

Vandellós i l’Hospitalet de l’Infant

Vallmoll

Vendrell, el

Ventalló

Verdú

Vespella

Vilademuls

Vila-rodona

Vilafant

Vilafranca del Penedès

Vilagrassa: parcela nr. 92 din poligonul cadastral nr. 4

Vilajuïga

Vilalba dels Arcs

Vilallonga del Camp

Vilamalla

Vilamaniscle

Vilanant

Vilanova del Camí

Vilanova d'Escornalbou

Vilanova de Prades

Vilanova i la Geltrú

Vilanova del Vallès

Vila-seca

Vilassar de Dalt

Vilassar de Mar

Vilabella

Vilaverd

Vilella Alta, la

Vilella Baixa, la

Vilosell, el

Vilobí del Penedès

Vilopriu

Vimbodí

Vinaixa

Vinebre

Vinyols i els Arcs

7.   Soiul/soiurile de struguri de vin

GARNACHA TINTA - LLADONER

PARELLADA - MONTONEC

PARELLADA - MONTONEGA

XARELLO - CARTOIXA

XARELLO - PANSA BLANCA

XARELLO - PANSAL

8.   Descrierea legăturii (legăturilor)

8.1.   Vin

Influența mediteraneeană marcată este propice pentru obținerea unor vinuri fine și dense, cu o aciditate relativ redusă, o tărie alcoolică ridicată și arome care, mai ales în cazul vinurilor roșii, sunt îmbunătățite prin învechire. Pe de altă parte, regiunea este foarte însorită, ceea ce favorizează obținerea unor culori intense, foarte tipice pentru vinurile noastre, în special pentru cele roșii.

În textura solurilor predomină siltitele și argilele, ceea ce conferă corp și structură atât vinurilor albe, cât și vinurilor roșii, precum și o culoare mai intensă acestora din urmă.

Ampla gamă a soiurilor de struguri care există în Catalonia este o dovadă în plus a deschiderii către lume care a caracterizat dintotdeauna catalanii și, totodată, rezultatul îndelungatei tradiții vitivinicole a regiunii. La 1600, Pere Gil scria „Se fac vinuri în toată Catalonia, atât în partea maritimă, cât și în cea mediteraneeană... În general, vinurile din Catalonia sunt tari și foarte bune. Acolo se produc tot felul de vinuri...” De asemenea, Jaume Ciurana (1980) a descris caracterul fundamental unitar al tuturor vinurilor catalane, care le conferă tuturor o trăsătură comună: dedicarea, dorința de îmbunătățire și un spirit de autodepășire al persoanelor care le produc.

8.2.   Vin petiant

Solurile calcaroase dau naștere unor vinuri strălucitoare, aromatice și de mare finețe.

Devansarea datei recoltării permite obținerea unei tării alcoolice mai reduse și a unei acidități mai mari, iar aceste caracteristici, îmbinate cu prezența dioxidului de carbon endogen, conferă o senzație răcoritoare tipică pentru acest produs.

Societatea catalană are o legătură istorică și culturală cu consumul de vinuri cu dioxid de carbon endogen. O dovadă în acest sens este semnificativa producție de vinuri spumante din Catalonia zilelor noastre, această industrie datând din prima jumătate a secolului al XIX-lea.

8.3.   Vin licoros

Puternica influență mediteraneeană și textura solurilor descrisă deja pentru categoria „vin” au același efect în cazul vinurilor licoroase cu DOP „Catalunya”: le conferă culori și arome foarte intense, corpolență și o aciditate medie spre scăzută.

Vinurile licoroase sunt adesea digestivul preferat pe mesele multor catalani, aceste vinuri fiind consumate împreună cu diverse tipuri de fructe cu coajă uscată (migdale, alune, semințe de pin) și fructe uscate (stafide, smochine, caise) în cadrul desertului tradițional catalan cunoscut sub numele de „postres de músic” („desertul muzicantului”).

9.   Alte condiții esențiale (ambalarea, etichetarea, alte cerințe)

Cadrul juridic:

În legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Dispoziții suplimentare privind etichetarea

Descrierea condiției:

Facultativ, pe etichetele vinurilor albe, roze și roșii cu tărie alcoolică redusă, care sunt produse prin oprirea deliberată a fermentației alcoolice, poate figura mențiunea „xispejant”.

În scopul distingerii viticultorilor producători, pe etichetele produselor acestora figurează mențiunea „CATALUNYA VINYERÓ”. Pot solicita dreptul de a utiliza această mențiune viticultorii producători a căror producție de vin este obținută în întregime doar din strugurii produși pe propriile plantații de viță-de-vie.

Link către caietul de sarcini al produsului

https://incavi.gencat.cat/.content/005-normativa/plecs-condicions-do-catalanes/Arxius-plecs/DOP-Cat-control-de-canvis.pdf

---

(1)  JO L 9, 11.1.2019, p. 2.

---