# Az Európai Unió C 375/2022

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 375 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 65. évfolyam2022. szeptember 30. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 375

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

65. évfolyam2022. szeptember 30.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Régiók Bizottsága |
| | Az RB 150. plenáris ülése, 2022. 06. 29. – 2022. 06. 30. |
| 2022/C 375/01 | Állásfoglalás a Régiók Európai Bizottságának az Európai Bizottság 2023. évi munkaprogramjára vonatkozó javaslatairól | 1 |
| 2022/C 375/02 | A Régiók Európai Bizottsága állásfoglalása – Az Európa jövőjéről szóló konferencia eredményei és nyomon követése | 9 |
| | VÉLEMÉNYEK |
| | Régiók Bizottsága |
| | Az RB 150. plenáris ülése, 2022. 06. 29. – 2022. 06. 30. |
| 2022/C 375/03 | A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Az EU Északi-sarkvidékre vonatkozó új stratégiája | 15 |
| 2022/C 375/04 | A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Az antiszemitizmus elleni küzdelemre és a zsidó élet előmozdítására vonatkozó stratégia (2021–2030) | 21 |
| 2022/C 375/05 | A Régiók Európai Bizottsága véleménye – A 2021-es bővítési csomag | 26 |
| 2022/C 375/06 | A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Ökológiai átállás – Milyen egyensúly volna ideális a társadalmi elfogadhatóság és a környezeti szükségszerűségek között a városok és régiók szempontjából a reziliens közösségek építése érdekében? | 34 |
| 2022/C 375/07 | A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Környezetbarát költségvetések végrehajtása helyi és regionális szinten | 41 |

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Régiók Bizottsága

Az RB 150. plenáris ülése, 2022. 06. 29. – 2022. 06. 30.

2022/C 375/01

Állásfoglalás a Régiók Európai Bizottságának az Európai Bizottság 2023. évi munkaprogramjára vonatkozó javaslatairól

1

2022/C 375/02

A Régiók Európai Bizottsága állásfoglalása – Az Európa jövőjéről szóló konferencia eredményei és nyomon követése

9

VÉLEMÉNYEK

Régiók Bizottsága

Az RB 150. plenáris ülése, 2022. 06. 29. – 2022. 06. 30.

2022/C 375/03

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Az EU Északi-sarkvidékre vonatkozó új stratégiája

15

2022/C 375/04

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Az antiszemitizmus elleni küzdelemre és a zsidó élet előmozdítására vonatkozó stratégia (2021–2030)

21

2022/C 375/05

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – A 2021-es bővítési csomag

26

2022/C 375/06

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Ökológiai átállás – Milyen egyensúly volna ideális a társadalmi elfogadhatóság és a környezeti szükségszerűségek között a városok és régiók szempontjából a reziliens közösségek építése érdekében?

34

2022/C 375/07

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Környezetbarát költségvetések végrehajtása helyi és regionális szinten

41

---

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | Régiók Bizottsága |
| | Az RB 150. plenáris ülése, 2022. 06. 29. – 2022. 06. 30. |
| 2022/C 375/08 | A Régiók Európai Bizottsága véleménye – A platformalapú munkavégzés munkakörülményeinek javítása | 45 |
| 2022/C 375/09 | A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre az épületek energiahatékonyságáról | 64 |
| 2022/C 375/10 | A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Az európai adatmegosztási jogszabály | 112 |

III   Előkészítő jogi aktusok

Régiók Bizottsága

Az RB 150. plenáris ülése, 2022. 06. 29. – 2022. 06. 30.

2022/C 375/08

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – A platformalapú munkavégzés munkakörülményeinek javítása

45

2022/C 375/09

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre az épületek energiahatékonyságáról

64

2022/C 375/10

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Az európai adatmegosztási jogszabály

112

---

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Régiók Bizottsága

Az RB 150. plenáris ülése, 2022. 06. 29. – 2022. 06. 30.

| 2022.9.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 375/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.9.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 375/1

---

Állásfoglalás a Régiók Európai Bizottságának az Európai Bizottság 2023. évi munkaprogramjára vonatkozó javaslatairól

(2022/C 375/01)

A RÉGIÓK EURÓPAI BIZOTTSÁGA (RB),

tekintettel:

| — | az Európai Bizottság és az RB közötti, 2012. februári együttműködési jegyzőkönyvre, |
| --- | --- |

—

az Európai Bizottság és az RB közötti, 2012. februári együttműködési jegyzőkönyvre,

| — | a Régiók Európai Bizottsága 2020–2025 közötti időszakra vonatkozó prioritásairól szóló állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

a Régiók Európai Bizottsága 2020–2025 közötti időszakra vonatkozó prioritásairól szóló állásfoglalására (1),

| — | az Európa jövőjéről szóló konferencia zárójelentésére, |
| --- | --- |

—

az Európa jövőjéről szóló konferencia zárójelentésére,

| — | a jogalkotási hatáskörrel rendelkező regionális parlamentektől az RB–CALRE együttműködési megállapodás keretében kapott hozzájárulásokra, |
| --- | --- |

—

a jogalkotási hatáskörrel rendelkező regionális parlamentektől az RB–CALRE együttműködési megállapodás keretében kapott hozzájárulásokra,

| — | az Európa jövőjéről szóló konferencia végleges eredményeiről szóló állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

az Európa jövőjéről szóló konferencia végleges eredményeiről szóló állásfoglalására,

arra ösztönzi az Európai Bizottságot, hogy a 2023. évi munkaprogramjában a következő intézkedéseket hozza:

Európa jövője

| 1. | üdvözli az Európa jövőjéről szóló konferencia plenáris ülésén elfogadott ajánlásokat, amelyek egy demokratikusabb, fenntarthatóbb és méltányosabb Európai Unió megvalósítására irányulnak. Az RB elkötelezett amellett, hogy hozzájáruljon a végleges jelentés végrehajtásához, többek között a polgárok és választott képviselőik között minden szinten szoros kapcsolat biztosításához szükséges intézményi reformokhoz. Az RB külön állásfoglalásban vázolta a szerződések esetleges módosítására és az intézményközi megállapodások aktualizálására vonatkozó javaslatait; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kéri, hogy az Európai Bizottság munkaprogramja tartalmazzon az e javaslatokat végrehajtó konkrét kezdeményezéseket, különösen a helyi alapú részvételi módszerek kidolgozására és arra, hogy azokat az uniós döntéshozatal állandó elemévé tegyék, tiszteletben tartva a regionális közigazgatási szervek jogalkotási hatásköreit; |
| --- | --- |

2.

| 3. | üdvözli ezért az Európa jövőjéről szóló konferencia uniós önkormányzati képviselők rendszerének létrehozására vonatkozó javaslatát, amelyet az RB kezdeményezett az uniós intézmények és a polgárok közötti távolság további csökkentésének egyik módjaként. Az RB elkötelezett amellett, hogy ezt a javaslatot az Európai Bizottsággal együttműködve hajtsa végre az uniós ügyekkel foglalkozó regionális és helyi önkormányzati képviselők európai hálózatán, valamint a „Building Europe with Local Councillors”[Európa építése a helyi önkormányzati képviselőkkel] elnevezésű projekten keresztül. Az RB javasolja továbbá, hogy a fiatal helyi politikusokat és tisztviselőket a lehető legszélesebb körben vonják be az uniós jogalkotási folyamatokba, többek között a fiatal választott politikusoknak (YEP) szánt program népszerűsítése révén; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kéri a fiatalok fokozott bevonását a demokratikus folyamatokba, valamint a fiatalok bevonását célzó strukturált eszközök (pl. ifjúsági tanácsok) megteremtését; továbbá úgy véli, hogy az állampolgári ismeretek oktatása alapvető előfeltétele a polgárok bevonásának, lehetővé téve, hogy tájékozottan és aktívan vehessenek részt a demokratikus életben. Kéri, hogy az Európai Bizottság munkaprogramja tegyen javaslatot a helyi és regionális önkormányzatokkal partnerségben megvalósítandó egész Európára kiterjedő állampolgári ismeretek oktatását, az európai demokratikus értékek előmozdítását, a kritikus gondolkodást, a digitális készségeket és a médiaműveltséget felölelő tantervre; |
| --- | --- |

4.

| 5. | sürgeti az Európai Bizottságot, hogy vezessen be gyors eljárást, amelynek célja, hogy kielégítő és tartós megoldást találjon a földközi-tengeri térségben kialakult humanitárius válság problémájára, elsősorban a migránsok életének védelmére, de az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartásának biztosítására is összpontosítva. Az RB és a helyi és regionális önkormányzatok ehhez a lehető legszorosabb együttműködésüket kínálják fel; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kéri az Európai Bizottságot, hogy a megosztott vagy koordinációs hatáskörbe tartozó szakpolitikai területekre vonatkozó jogalkotási javaslatok előterjesztésekor rendszeresen használja a szubszidiaritásértékelő táblázatot; |
| --- | --- |

6.

Ukrajna

| 7. | ismételten kéri az Európai Bizottságtól az ukrajnai menekültek helyi ellátását támogató uniós eszköz létrehozását, amely nem egy új alap lenne, hanem olyan operatív eszköz, amellyel csökkenthető a bürokrácia és felgyorsítható a helyi vezetőknek a meglévő forrásokhoz való hozzáférése; |
| --- | --- |

7.

| 8. | hangsúlyozza, hogy a tagállamok felhasználhatják az európai menekültekre irányuló kohéziós fellépés (CARE) keretében nyújtott finanszírozást arra, hogy személyre szabott megoldásokat dolgozzanak ki a migráns háttérrel rendelkező személyek hosszú távú integrációjára, a lakhatás, az oktatás, a foglalkoztatás, az egészségügy, a társadalmi befogadás és gondozás vagy más szociális szolgáltatások terén történő beruházások révén. A menekültek számára a származási országtól függetlenül szükséghelyzeti támogatást kell nyújtani; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kéri az Európai Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatot a kohéziós politika európai menekültügyi fellépésének (CARE) felülvizsgálatára, hogy mérlegelje a helyi és regionális önkormányzatok számára a rövid és közép távú megoldásokat az ukrajnai válsággal kapcsolatos folyamatban lévő pénzügyi szükségletek kielégítése érdekében, és határozott intézkedéseket kér az emberkereskedelem megelőzése és leküzdése érdekében, valamint biztosítékokat arra, hogy a menekültek hozzáférjenek az orvosi és pszichológiai ellátáshoz, valamint a szexuális és reprodukciós egészséggel kapcsolatos jogokhoz; támogatja az ukrán menekült gyermekekre vonatkozó gyermekvédelmi csomagot, és különleges intézkedéseket kér a kiszolgáltatott menekültek védelme érdekében; |
| --- | --- |

9.

| 10. | az „egy be, egy ki” elv végrehajtásával kapcsolatban – amely szerint új jogszabályi „terhek” csak olyan mértékben vezethetők be, amilyen mértékben a korábbi „terhek” megszűnnek – megismétli, hogy a demokratikus közösségekben minden jogszabály alapvető indoka az, hogy maximalizálják a társadalom egésze számára jelentkező nettó előnyöket, és hogy meg kell őrizni az EU jogalkotási célkitűzéseit, valamint magas szintű gazdasági, szociális és környezetvédelmi normáit; |
| --- | --- |

10.

| 11. | üdvözli az ideiglenes védelemről szóló irányelv aktiválását, és hangsúlyozza, hogy a menekültek szabad mozgáshoz való jogának és autonómiájának elismerése azzal a pozitív eredménnyel jár, hogy enyhíti a nemzeti menekültügyi rendszerekre és a határ menti régiók befogadási kapacitásaira nehezedő nyomást. Az RB ugyanakkor arra kéri az Európai Bizottságot, hogy vizsgálja felül a migráció és a menekültügy területével kapcsolatos instrumentalizálás helyzeteinek kezeléséről szóló rendeletre irányuló javaslatának helytállóságát, valamint az eszközként való felhasználásnak a felülvizsgált Schengeni határellenőrzési kódex tervezetében szereplő meghatározását, mivel azok az orosz rezsim által felfegyverzett ukrán menekültekre is vonatkoznának, és ezáltal közvetlen ellentmondásba kerülhetnek az ideiglenes védelemről szóló irányelvvel; |
| --- | --- |

11.

| 12. | határozottan támogatja az Ukrajna gazdaságának fellendítését, elpusztított infrastruktúrájának újjáépítését, valamint az intézmények és közszolgáltatások demokratikus reformjának támogatását célzó uniós helyreállítási terv létrehozását. Ebben az összefüggésben az RB létrehozza a városok és régiók szövetségét Ukrajna újjáépítéséért, amely összefogja az európai és ukrán helyi és regionális önkormányzatokat azzal a céllal, hogy az önkormányzás kulcsfontosságú szerepet kapjon az újjáépítés stratégiai tervezésében, valamint a decentralizációs folyamat és a többszintű kormányzás további megvalósításában Ukrajnában, illetve a helyi/regionális kormányzás javításában. Az RB egyetért az ukrán és az uniós helyi és regionális önkormányzatok azon kérésével is, amely – az újjáépítési folyamat részeként – a partnerségek újjáélesztését vagy létrehozását, valamint a városok és régiók közötti testvérkapcsolatok létesítését célozza. Az RB támogatja az ukrajnai orosz háború uniós régiókra és városokra gyakorolt hosszú távú társadalmi és gazdasági következményeit enyhítő intézkedéseket; |
| --- | --- |

12.

| 13. | rámutat arra, hogy a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló tagállami eljárások részeként hozott korrekciós intézkedések erősebb hatást gyakorolnak egyes, például az EUMSZ 349. cikkében meghatározott régiókra, amelyek gazdasági és társadalmi szempontból rendkívül érzékenyek a külső sokkhatásokra és a megszorító gazdaságpolitikákra; |
| --- | --- |

13.

Helyreállítás és kohézió

| 14. | úgy véli, hogy ha a Stabilitási és Növekedési Paktum mentesítési záradékát a jelenlegi energiaválság, geopolitikai instabilitás és a Covid19-világjárványból való kilábalás által jellemezhető helyzetben kiiktatnák, az jelentős gazdasági, társadalmi és környezeti hatással járna. Ezért kéri, hogy az általános mentesítési rendelkezés mindaddig maradjon aktív, amíg a felülvizsgált gazdaságirányítási keret hatályba nem lép. Az RB támogatja továbbá az Európa jövőjéről szóló konferenciának az európai szemeszter reformjára irányuló felhívását, amelynek célja az európai szemeszter demokratikus legitimitásának növelése, valamint a helyi és regionális önkormányzatok bevonása egy a strukturális alapok keretében megvalósított partnerségre vonatkozó magatartási kódex mintájára létrehozott magatartási kódexen keresztül; |
| --- | --- |

14.

| 15. | arra kéri az Európai Bizottságot, hogy a nemzeti helyreállítási és rezilienciaépítési tervek folyamatban lévő végrehajtása során biztosítsa a helyi és regionális önkormányzatok teljes körű bevonását a döntéshozatalba, a programozásba és a végrehajtásba annak érdekében, hogy mérsékeljék az egyéb finanszírozási forrásokkal – többek között a kohéziós alapokkal – való koordináció hiányából eredő kockázatokat, valamint erősítsék a helyi fejlesztési stratégiákkal való koherenciát és szinergiákat, amelyek kulcsfontosságúak a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz célkitűzéseinek eléréséhez; |
| --- | --- |

15.

| 16. | hangsúlyozza, hogy az európai kohéziós politikában rejlő potenciál döntő szerepet játszik a – különösen a magasabb hozzáadott értékkel rendelkező – gazdasági tevékenységek területi egyenlőtlenségeinek minimalizálásában, valamint az európai jövedelmek méltányosabb regionális elosztásában, amit a belső piac és a globalizáció önmagában nem garantál. Ezért annak továbbra is az eszmecsere alapgondolatai közé kell tartoznia. |
| --- | --- |

16.

| 17. | határozottan támogatja a 8. kohéziós jelentésben szereplő „ne árts a kohéziónak” elvet, hangsúlyozva, hogy a kohézió az EU általános értéke, és javasolja, hogy mielőbb kezdődjön el a kohézió hosszú távú kihívásainak és annak alapos átgondolása, hogy a kohéziós politika és más uniós politikák hogyan kezelhetik azokat; e tekintetben támogatja az Európai Bizottságot abban, hogy az összes szakpolitikának a vidéki területek kohéziójához való jobb hozzájárulása részeként uniós, tagállami és szubnacionális szinten egyaránt létrehozza a vidék szempontjainak vizsgálatát; |
| --- | --- |

17.

| 18. | az EU 2040-es vidéki térségekre vonatkozó hosszú távú jövőkép 2023-as értékelése során olyan konkrét javaslatok kidolgozását kéri, amelyekhez források, pénzügyi eszközök és mennyiségi célok társulnak, továbbá kéri az ukrajnai háború vidéki területekre gyakorolt hatásának figyelembevételét; ezenfelül egy előretekintő európai vidékfejlesztési menetrend elfogadását kéri, amely támogatja a mezőgazdaságot és a helyi termelést, javítja a város és vidék közötti integrációt, figyelembe veszi a súlyos és tartós természeti vagy demográfiai hátrányokkal küzdő régiók helyzetét, megerősíti az élelmezési rezilienciát és a vidéki közösségek és peremterületek fenntartható újjáélesztéséhez vezet; |
| --- | --- |

18.

| 19. | arra kéri az Európai Bizottságot, hogy fokozza az európai szakpolitikákkal kapcsolatos kommunikációs erőfeszítéseit a vidéki területeken, ahol úgy érzik, távol vannak a vitafolyamatoktól, és gyakran nem ismerik az intézmények által rendelkezésükre bocsátott részvételi csatornákat; |
| --- | --- |

19.

| 20. | arra kéri az Európai Bizottságot, hogy ültesse át a gyakorlatba az Unió legkülső régióira vonatkozó új stratégiát, annak teljes hatókörében és mélységében, mely régiókat a világjárvány különösen érintett és jelenleg is érint, és amelyek leginkább ki vannak téve az ukrajnai háborúból eredő nemzetközi válságnak is. |
| --- | --- |

20.

| 21. | egyetért az Európai Unió Regionális Jogalkotói Közgyűléseinek Konferenciájával (CALRE) és az Európai Parlamenttel abban, hogy a peremterületek és a szigetirégiók, köztük a szigetcsoportok és a legkülső régiók sajátos demográfiai jellemzői, szükségletei és kihívásai elkülönített és célzott uniós támogatást igényelnek, például a zöld és digitális átállás területén, ideértve az ezekben a régiókban a megújuló energia, a fenntartható mezőgazdaság és halászat, a tengerek és a biológiai sokféleség védelme terén rejlő lehetőségekre, valamint az Európai Unió e területeit sújtó számos strukturális és állandó hátrány csökkentésére, például az e régiók szén-dioxid-lábnyomának csökkentésével kapcsolatos nehézségekre összpontosító kutatási és beruházási programokat; |
| --- | --- |

21.

| 22. | egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy a városi paktum és a jövőbeli vidéki paktum mintájára, a főbb érdekelt felek, nevezetesen a nemzeti, regionális és helyi hatóságok, a gazdasági és szociális szereplők, a civil társadalom, a tudományos élet és a nem kormányzati szervezetek részvételével mozdítsák elő egy szigetekről szóló paktum és egy szigetekre vonatkozó európai menetrend kidolgozását; felhívja továbbá az Európai Bizottságot, hogy készítsen tanulmányt az Európai Unió szigeti területeinek eltérő helyzetéről; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kéri az Európai Bizottságot, hogy kezdeményezze „Az emberek középpontba állítása, a fenntartható és inkluzív növekedés biztosítása és a lehetőségek kibontakoztatása az EU legkülső régióiban” című, a legkülső régiókat támogató új stratégia végrehajtásához szükséges jogalkotási aktusokat. A stratégia az Európai Bizottság e régiók iránti szilárd elkötelezettségét a Szerződéssel összhangban, helyi alapú megközelítések és testre szabott támogatás révén tükrözi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | hangsúlyozza, hogy a kisvárosok és falvak létfontosságú szerepet játszhatnak az integrált területfejlesztési folyamatok megtervezésében és végrehajtásában, és kéri az Európai Bizottságot, hogy mozdítsa elő az integrált területi beruházások és a közösségvezérelt helyi fejlesztés, valamint egyéb, a tagállamok által létrehozott kezdeményezéseket támogató területi eszközök terén játszott szerepüket azáltal, hogy a kohéziós politikán belül tanácsadói támogatási hálózatot hoz létre használatuk előmozdítása érdekében, különösen a regionális központok szerepét betöltő kis városi területeken, és garantálja, hogy a nemzeti kormányok támogatni fogják az integrált területi beruházások és a közösségvezérelt helyi fejlesztés valamennyi kezdeményezését, különösen azokat a régiókat, amelyeknek a legnagyobb szükségük van rá, mint például a kevésbé fejlett és a helyi fejlesztésben lemaradt régiók; |
| --- | --- |

24.

| 25. | úgy véli, hogy az Európai Uniót jelenleg sújtó számos válság megerősíti, hogy fenn kell tartani az európai zöld megállapodás végrehajtásának ütemét, és 2023-ban új jogalkotási lendületet kell adni számára, ezért üdvözli, hogy a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz végrehajtásáról szóló első éves jelentés szerint a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz zöld átállásra elkülönített forrásaira vonatkozó 37 %-os minimális küszöbértéket meghaladták; |
| --- | --- |

25.

Zöld átállás és fenntarthatóság

| 26. | arra kéri az Európai Bizottságot, hogy működjön együtt a helyi és regionális önkormányzatokkal a glasgow-i éghajlati paktumból és a COP27 jövőbeli következtetéseiből eredő kezdeményezések végrehajtásában, és támogassa a többszintű együttműködést és a helyileg meghatározott hozzájárulásokat; arra kéri az Európai Bizottságot, hogy ismerje el a helyi és regionális önkormányzatok szerepét a Párizsi Megállapodás céljainak elérésében és a szubnacionális klímadiplomáciában; az erőfeszítések egyesítését kéri a 2020 utáni időszakra vonatkozó ambiciózus globális biodiverzitási kereten belül annak biztosítására, hogy 2050-re teljesüljön a „természettel harmóniában való élet” közös elképzelése; |
| --- | --- |

26.

| 27. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás előmozdítása terén elért előrehaladás lelassult az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra vonatkozó új uniós stratégiában bejelentett ambiciózus célokhoz képest, valamint a fokozott globális törekvés is mérséklődött, amint azt az UNFCCC éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra vonatkozó globális célkitűzést megfogalmazó felhívása is hangsúlyozza; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kéri az Európai Bizottságot, hogy szisztematikusan építse be az energiafüggetlenség elvét az uniós jogi keretbe, előmozdítva az energiatakarékosságra irányuló szisztematikus intézkedéseket, támogatva és felgyorsítva a tiszta, megújuló, megfizethető és biztonságos energiára való átállást, és kéri az Európai Bizottságot és a társjogalkotókat, hogy dolgozzanak ki szilárd jogalkotási keretet az energiaszegénység és a mobilitási szegénység értékelése és leküzdése érdekében; kéri, hogy vonják be az energiaszegénységgel és a kiszolgáltatott fogyasztókkal foglalkozó koordinációs csoportba; hangsúlyozza, hogy a megújulóenergia-közösségek kulcsfontosságú eszközei a megújuló energiaforrások széles körű felhasználásának, valamint a decentralizált és biztonságos energiarendszer megvalósításának; arra kéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy működjenek együtt a regionális hatóságokkal a fejlődésük előtt álló akadályok felszámolása érdekében, és dolgozzanak ki további ösztönzőket, valamint támogassák a szükséges beruházásokat egy ilyen folyamatban; Ezzel összefüggésben rámutat arra, hogy nem szabad megfeledkezni azokról a régiókról, ahol az energetikai átállás energetikai elszigeteltségük miatt költségesebb lesz, ilyenek például a szigetek és a legkülső régiók; |
| --- | --- |

28.

| 29. | arra kéri az Európai Bizottságot, hogy dolgozzon ki egy olyan állandó jogalkotási keretet a zöld megállapodáshoz, amely jobban beépíti a fenntartható fejlődési célokat, és strukturálisan bevonja a helyi és regionális önkormányzatokat az energiaunió és az éghajlat-politika irányításáról szóló rendelet alapos felülvizsgálatába; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kéri az Európai Bizottságot, hogy továbbra is támogassa a Polgármesterek Európai Szövetségének munkáját, valamint az olyan kezdeményezéseket, mint a klímasemleges és intelligens városokra irányuló uniós misszió, amely kulcsfontosságú eszköz az európai zöld megállapodás városokban és régiókban történő végrehajtásában, valamint a helyi és regionális önkormányzatok segítésében az alkalmazkodási célok elérésében; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kéri az Európai Bizottságot, hogy a tagállamokkal együttműködve dolgozzon ki egy finanszírozási és támogatási keretet a szubnacionális középületekre vonatkozó felújítási célok végrehajtásának fellendítéséhez az energiahatékonysági irányelvben javasolt szabványok megvalósíthatóságának biztosítása érdekében; e tekintetben emlékeztet annak fontosságára, hogy a helyi és regionális önkormányzatok közvetlen finanszírozást kapjanak az energiahatékonysági intézkedésekhez, valamint további iránymutatást és támogatást nyújtsanak, különösen a történelmi épületek felújításához; |
| --- | --- |

31.

| 32. | elkötelezi magát amellett, hogy folytatja az együttműködést a szennyezőanyag-mentességi érdekelt felek platformján, előmozdítva a szennyezőanyag-mentességi cselekvési terv többszintű irányítási megközelítését, beleértve a nyomon követést és egy későbbi szakaszban az uniós régiók zöld teljesítménye eredménytáblájának felállítását; |
| --- | --- |

32.

| 33. | támogatja a környezetbarátabb városok európai évének kijelölését, és jelzi, hogy készen áll a kezdeményezésben való aktív részvételre; |
| --- | --- |

33.

| 34. | támogatja a környezetvédelmi politikák holisztikus, helyalapú és területorientált megközelítését, és megismétli az óceánokról szóló jogszabályra irányuló felhívását, a klímarendelettel azonos szellemben; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kéri, hogy a rövid agrár-élelmiszeripari értékláncok láncok kapjanak nagyobb hangsúlyt, valamint ismerjék el az európai termelési rendszerek sokféleségét, ideértve az olyan alternatív termelési rendszereket is, amelyek célja a termelés, a feldolgozás és a forgalmazás helyi és regionális formáinak fejlesztése a helyi és regionális élelmiszer-önellátás kiépítése érdekében; kéri a feldolgozókat, a helyi hatóságokat, a mezőgazdasági üzemeket, az erdőgazdaságokat, a kereskedőket, a termelőszövetkezeteket, a helyi termékeket támogató szövetkezeteket és a helyi fogyasztókat bevonó kollektív helyi projektek nagyobb mértékű támogatását a helyi élelmiszer-kínálat kialakítása érdekében; |
| --- | --- |

35.

| 36. | hangsúlyozza, hogy rövid és középtávú gazdasági támogatáson és strukturális szociálpolitikákon keresztül olyan intézkedéseket kell kidolgozni, amelyek célja a legkiszolgáltatottabb csoportok fenntarthatóbb és egészségesebb élelmiszerrendszerhez való hozzáférésének megkönnyítése, ezáltal segítve az elhízás és az alultápláltság elleni küzdelmet, beleértve a gyermekkori elhízásról szóló, 2020 utáni uniós cselekvési terv kidolgozását; |
| --- | --- |

36.

| 37. | hatékony többszintű kormányzási rendszert szorgalmaz, amely ötvözi az európai küldetéseket a helyi és regionális fejlesztési stratégiákkal, a Covid19-válság utáni helyreállítási intézkedésekkel és az innováció strukturális alapokon keresztüli finanszírozásával a zöldebb, egészségesebb, inkluzívabb és reziliensebb EU megvalósítása érdekében; |
| --- | --- |

37.

| 38. | határozottan támogatja a regionális innovációs partnerségekkel kapcsolatos közelmúltbeli kísérleti fellépést, amelynek célja az intelligens szakosodás koncepciójának a zöld és digitális átállás küldetésen alapuló megközelítésével való kombinálása; javasolja, hogy az EU nyújtson további támogatást a területi küldetések és a helyi innovációs ökoszisztémák EKT-központokon keresztül történő előmozdításához, hogy azok aktív szerepet játszhassanak az Európai Kutatási Térségben és az EU-n belüli innovációs szakadék megszüntetésében; |
| --- | --- |

38.

| 39. | hangsúlyozza, hogy az új európai Bauhaus csak többszintű kormányzással és helyi alapú megközelítéssel hajtható végre, amelyet a regionális vagy helyi központok összekapcsolt hálózataként, nem pedig egyetlen földrajzi területen kell megvalósítani; megismétli a könnyen használható utalványrendszerre irányuló javaslatát, amely gyakorlati támogatást nyújtana a városoknak és régióknak az új európai Bauhaus-közösségben való részvételhez; |
| --- | --- |

39.

| 40. | arra kéri az Európai Bizottságot, hogy politikai folyamataiban jobban érvényesítse a nemi dimenziót, különösen azáltal, hogy olyan módszertant terjeszt elő, amely értékeli az uniós programok nemek közötti egyenlőségre gyakorolt hatását; |
| --- | --- |

40.

| 41. | teljes mértékben elismeri, hogy határozott fellépésre van szükség az EU éghajlat-politikai céljainak eléréséhez a közlekedési ágazatban. megítélése szerint valamennyi közlekedési módnak fenntarthatóbbá kell válnia, és a közúti közlekedési kibocsátásokat hosszú távú fenntartható alternatív üzemanyagok és kibocsátásmentes járművek kombinációja révén kell csökkenteni. Fontos továbbá a teljes életciklus figyelembevétele annak érdekében, hogy az üvegházhatást okozó gázok kibocsátása mindvégig („well to wheel” megközelítés) a lehető legkisebb legyen, ne csak a kipufogócsőnél. Tekintettel arra, hogy a gépjárműiparban valamennyi régióban jelentős átalakulásra van szükség annak biztosítása érdekében, hogy egyetlen régió se maradjon le, nyomatékosan kéri az Európai Bizottságot, hogy vizsgálja meg a személygépkocsikra és kisteherautókra vonatkozó olyan szigorúbb szén-dioxid-kibocsátási előírások hatásait, amelyek egy olyan európai mechanizmus révén valósulnak meg, amely támogatja a méltányos és társadalmilag igazságos átállást az európai gépjárműipari és beszállítói régiók számára; |
| --- | --- |

41.

Digitális átállás és ipar

| 42. | határozottan ösztönzi a kutatási eredmények és a bevált gyakorlatok terjesztését a helyi innovációs szereplők körében, nevezetesen olyan kezdeményezéseken keresztül, mint a tudáscsereplatform és a tudomány és a régiók találkozása, valamint az Európai Technológiai Intézet és az Európai Innovációs Tanács folyamatban lévő tevékenységei, amelyek elsősorban az európai régiókon belüli induló innovatív vállalkozásokra és nagy növekedési potenciállal rendelkező vállalatokra összpontosítanak; |
| --- | --- |

42.

| 43. | üdvözli az Európai Bizottság által a „csatlakozz, ösztönözz, támogass” mozgalom keretében végzett munkát, és készen áll arra, hogy folytassa a helyi és regionális digitális mutatókkal kapcsolatos szakértői tevékenységét, és támogassa az Európai Bizottságot abban, hogy megfelelő eszközöket biztosítson a városok és települések számára a digitális átalakulás méréséhez; |
| --- | --- |

43.

| 44. | a digitális kohézióról szóló RB-vélemény fényében arra kéri az Európai Bizottságot, hogy működjön együtt az RB-vel és a területi szövetségekkel 1) a növekvő digitális szakadékok azonosításának és nyomon követésének módjáról, 2) az Unió digitális kohéziójának fokozásáról, valamint 3) az RB és az Európa jövőjéről szóló konferencia által a digitális átalakulással kapcsolatban előterjesztett ajánlások végrehajtásának módjáról; |
| --- | --- |

44.

| 45. | üdvözli az adattörvényre vonatkozó európai bizottsági javaslatot, és várakozással tekint az interoperabilitási stratégiára vonatkozó jogszabályról szóló rendelettervezet elé, amelynek elő kell segítenie a tisztességes és méltányos adatmegosztást, különösen a különböző szintű hatóságok és a magánszervezetek között, és amely bizalmat épít a magánvállalkozások és a hatóságok között; |
| --- | --- |

45.

| 46. | várakozással tekint az egységes piaci vészhelyzeti eszköz létrehozására irányuló új jogalkotási kezdeményezés közzététele elé, és üdvözli az Európai Bizottság bejelentését, miszerint az eszköz célja az egységes piac európai irányításának megerősítése válság idején a zavarok előrejelzése és megelőzése érdekében, és kéri, hogy valamennyi érintett szereplőt, köztük a helyi és regionális önkormányzatokat is vonják be a válsághelyzetekre való felkészültségi és reagálási mechanizmusokba; |
| --- | --- |

46.

| 47. | hangsúlyozza, hogy politikailag összehangoltabb és szélesebb körű ipari stratégiára van szükség annak érdekében, hogy ne zárják ki azokat a távolabbi régiókat, ahol hiányoznak az ipari helyválasztást kedvezően befolyásoló tényezők, és amelyek gazdasági szerkezete kevéssé diverzifikált, melyek azonban rendelkeznek azzal a potenciállal, hogy az európai stratégia által az EU területére áthelyezni kívánt ipari vállalatok mellett szolgáltató vállalatokat hozzanak létre; |
| --- | --- |

47.

| 48. | megismétli az ajánlását, hogy az Európai Bizottság a jövőbeni iparpolitikáját szorosabban kapcsolja össze az időtállóság biztosításával, és vegye figyelembe a versenyképes regionális ökoszisztémák tanulságait, a kulcsfontosságú alaptechnológiák fontosságát, valamint a versenyképesség és a nyitott stratégiai autonómia közötti egyensúly megteremtésének szükségességét; |
| --- | --- |

48.

| 49. | javasolja, hogy az Európai Bizottság javítsa és erősítse meg a kohéziós politika és a versenypolitika állami támogatásokra vonatkozó kerete közötti kapcsolatot azáltal, hogy lehetővé teszi a REACT-EU társfinanszírozását az állami támogatásokra vonatkozó, az Ukrajna elleni orosz invázióval összefüggésben a gazdaság támogatását célzó ideiglenes válságkereten belül végrehajtott fellépések számára. |
| --- | --- |

49.

Határon átnyúló együttműködés és mobilitás

| 50. | megjegyzi, hogy az európai határ menti régiók fejlődését továbbra is jogi és adminisztratív akadályok gátolják, és arra kéri az Európai Bizottságot, hogy tegyen javaslatot egy a tagállamok között az uniós irányelvek átültetése során koordinációt biztosító eszközre az új jogi akadályok kialakulásának megakadályozására a határokon; arra kéri továbbá az Európai Bizottságot, hogy indítsa újra a Tanáccsal a határokon átnyúló európai mechanizmusról szóló rendeletjavaslatról folytatott párbeszédet, vagy tegyen javaslatot egy olyan alternatív eszközre, amely lehetővé tenné az európai határrégiók számára, hogy hatékony megoldásokat találjanak az előttük álló akadályokra; |
| --- | --- |

50.

| 51. | arra kéri az Európai Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatot a szárazföldi és tengeri határokon átnyúló együttműködés fenntartásának biztosítására uniós vagy regionális válság esetén, és biztosítson megfelelő finanszírozást a határokon átnyúló összeköttetést és intermodalitást fejlesztő projektek számára. Az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköznek mindig tartalmaznia kell konkrét felhívásokat a határokon átnyúló hiányzó összeköttetések orvoslására, és az INTERREG-nek növelnie kell részvételét e közlekedési szűk keresztmetszetek finanszírozásában. Az Európai Beruházási Bankon (EBB) és a nemzeti fejlesztési bankokon és intézményeken keresztül megvalósuló hosszú távú és fenntartható beruházásoknak is biztosítaniuk kell finanszírozást a határokon átnyúló projektekhez; |
| --- | --- |

51.

| 52. | üdvözli az Európai Bizottság által kezdeményezett, „Agyelszívás – a népességcsökkenéssel kapcsolatos kihívások enyhítése” című nyilvános konzultációt, és ismételten kéri, hogy azonosítsák és hajtsák végre az agyelszívás jelenségének minden egyes alkomponensére – a képzett munkaerő bevándorlására, a képzett munkaerő szakértelmének elpazarlására, a képzett munkaerő cirkulációjára és a visszavándorlásra, valamint a képzett munkaerő migrációjára – adandó különböző típusú válaszokat; |
| --- | --- |

52.

| 53. | üdvözli a transzeurópai közlekedési hálózatok (TEN-T) fejlesztésére vonatkozó iránymutatások ambiciózus felülvizsgálatát, különösen a városi csomópontok nagyobb fokú integrációját a távolsági hálózatba, valamint az európai folyosók jobb irányítását. Az infrastruktúrának a hálózat egyes rétegeire vonatkozó határidőkkel összhangban történő megvalósítása azonban jelentős pénzügyi erőfeszítést igényel európai, nemzeti és regionális szinten. A finanszírozás folytonosságának és rendelkezésre állásának biztosítása érdekében az RB ösztönzi, hogy kezdődjenek el a megbeszélések a következő Európai Hálózatfinanszírozási Eszközről (CEF 3); |
| --- | --- |

53.

| 54. | üdvözli az Európai Bizottságnak az új városi mobilitási keretre vonatkozó javaslatát, ugyanakkor kéri, hogy az Európai Bizottság fektessen nagyobb hangsúlyt az aktív mobilitás és a tömegközlekedés előmozdítására. Az EU dekarbonizációs célkitűzéseinek elérése érdekében kezelni kell azokat a jelentős finanszírozási hiányosságokat, amelyekkel a helyi és regionális önkormányzatok szembesülnek a városi és városkörnyéki területeken, valamint biztosítani kell a vidéki régiók közlekedési inkluzivitását; |
| --- | --- |

54.

Szociális védelem, oktatás és ifjúság

| 55. | megerősíti, hogy valamennyi kormányzati szinten jobban be kell vonni a fiatalokat a demokratikus folyamatokba és döntésekbe, és hangsúlyozza, hogy az ifjúság szempontjainak valamennyi releváns szakpolitikai területen történő érvényesítésével az EU erős örökséget biztosítana az ifjúság 2022-es európai éve számára; |
| --- | --- |

55.

| 56. | hangsúlyozza, hogy meg kell könnyíteni a szociális védelemhez, a megfizethető és fenntartható lakhatáshoz való hozzáférést mindenki – és nem utolsósorban a fiatalok – számára, többek között uniós finanszírozás révén, valamint küzdeni kell a fiatalok bizonytalan foglalkoztatása ellen, válaszul az európai fiatalok Covid19-világjárvány nyomán kialakult súlyos helyzetére; |
| --- | --- |

56.

| 57. | sürgeti az Európai Bizottságot, hogy tegyen javaslatot egy uniós szabályozási keretre a nem fizetett szakmai gyakorlatok megszüntetése érdekében; |
| --- | --- |

57.

| 58. | kéri az Európai Bizottságot, hogy dolgozzon ki egy európai lakhatási menetrendet, amely hatékonyan kezelné a lakhatási ágazat előtt álló kihívásokat és lehetőségeket a felújítási hullám stratégiájának tényleges végrehajtása révén; ezért kéri, hogy a lakhatásra irányuló hosszú távú beruházásokat ne tekintsék a Stabilitási és Növekedési Paktumban meghatározott nemzeti vagy azzal egyenértékű strukturális kiadásoknak; |
| --- | --- |

58.

| 59. | kéri az Európai Bizottságot, hogy aktualizálja a korai iskolaelhagyás csökkentését célzó megelőző politikákról szóló 2011-es tanácsi ajánlását az elmúlt években felmerült jelentős társadalmi kihívásokat figyelembe véve; |
| --- | --- |

59.

| 60. | kiemeli, hogy sürgősen javítani kell a digitális oktatást, amely a digitális korban a magas színvonalú oktatás és tanulás kulcsfontosságú stratégiai célkitűzése.- A digitális készségek elsajátítása lehetővé teszi jelenlegi és jövőbeli polgáraink számára, hogy sikeresebben meg tudjanak birkózni a jelenleg zajló negyedik ipari forradalommal (digitális forradalom) és a közelgő ötödik forradalommal (ipar 5.0); |
| --- | --- |

60.

| 61. | megismétli, hogy biztosítani kell a szociális jogok európai pillérének és 2030-ra vonatkozó kiemelt céljainak teljes körű végrehajtását; e tekintetben sürgeti az Európai Bizottságot, hogy dolgozzon ki átfogó európai szegénységellenes stratégiát, amely hatékony nyomonkövetési és adatgyűjtési mechanizmusokat is biztosít, többek között szubnacionális szinten is; |
| --- | --- |

61.

| 62. | kéri, hogy a helyi és regionális önkormányzatokat vonják be a befogadó munkaerőpiacokra és az erősebb szociálpolitikákra vonatkozó javaslatok kidolgozásába és végrehajtásába; |
| --- | --- |

62.

Egészségügy, polgári védelem és turizmus

| 63. | határozottan támogatja az Európa jövőjéről szóló konferencia azon ajánlását, hogy meg kell erősíteni az európai egészségügyi rendszerek rezilienciáját, és emlékeztet arra, hogy irányításuk a tagállamok kétharmadában decentralizált, és így a régiók kulcsfontosságú partnerek a következőket célzó új szakpolitikák megvitatásában és végrehajtásában: az EU külföldi gyógyszerszállítóktól való függőségének csökkentése, a kutatás és a finanszírozás koordinálása, a stratégiai készletfelhalmozás felgyorsítása, a gyártás megerősítése, az egészségügyi rendszerek sebezhetőségének felülvizsgálata; e tekintetben arra kéri az Európai Bizottságot, hogy a csipekről szóló európai jogszabályhoz hasonlóan fontolja meg egy olyan új jogszabály bevezetését, amely növelné az EU függetlenségét a hatóanyagok, a kész gyógyszerek és az egészségügyi ellenintézkedések valamennyi típusa terén; |
| --- | --- |

63.

| 64. | nyomatékosan kéri, hogy az Európai Bizottság terjesszen elő konkrét javaslatokat a határokon átnyúló egészségügyi ellátásra vonatkozó betegjogok érvényesítéséről szóló irányelv betegek, egészségügyi szakemberek, egészségbiztosítók és hatóságok általi alkalmazásának megkönnyítéséről szóló RB-ajánlások végrehajtására; és különösen azt kéri, hogy az Európai Bizottság nyújtson több iránymutatást és aktív (logisztikai, jogi és pénzügyi) támogatást a határokon átnyúló egészségügyi együttműködésben részt vevő (vagy részt venni szándékozó) határ menti régiók számára; |
| --- | --- |

64.

| 65. | nyomatékosan kéri, hogy az Európai Bizottság a gyógyszerészeti jogszabályok közelgő felülvizsgálata során tegyen javaslatot olyan intézkedésekre, amelyek biztosítják, hogy minden beteg időben hozzáférjen megfizethető, alapvető és innovatív gyógyszerekhez, függetlenül attól, hogy hol él, valamint hogy kezelje a gyógyszerhiány kiváltó okait; |
| --- | --- |

65.

| 66. | megismétli, hogy egyértelmű tervre van szükség az uniós polgári védelmi mechanizmus és eszközei iránti hosszú távú kötelezettségvállalásra és azok pénzügyi megerősítésére vonatkozóan, mind a katasztrófamegelőzés és -felkészültség, mind a kollektív veszélyhelyzet-reagálási képesség esetén, különös tekintettel az összetettebb és gyakoribb katasztrófákra; készen áll arra, hogy a regionális és helyi katasztrófakezelési szakértelemmel hozzájáruljon az uniós polgári védelmi tudáshálózat munkájához; |
| --- | --- |

66.

| 67. | továbbra is új stratégiát kér az európai turizmusra vonatkozóan, és kéri az Európai Bizottságot, hogy végül terjesszen elő egy, a 2030-2050-es időszakra szóló európai turisztikai menetrendet az európai turisztikai célpontok, különösen a legkülső régiók kettős (zöld és digitális) átállásának támogatása, versenyképességük fokozása, valamint a gazdaság és az idegenforgalmi foglalkoztatás helyreállításának, a tevékenységek reziliens újraindításának, továbbá a biztonságos és teljes körű turizmushoz való jog európai uniós polgárok általi gyakorlásának elősegítése érdekében; |
| --- | --- |

67.

Külső együttműködés

| 68. | nyomatékosan kéri, hogy az Európai Bizottság tegyen eleget az RB azon felhívásának, hogy mélyítse el az Egyesült Királyság és az EU közötti kapcsolatok területi dimenzióját, és vizsgálja meg, hogy az RB-n keresztül hogyan lehetne a helyi és regionális önkormányzatokat strukturálisan összekapcsolni az Egyesült Királysággal fennálló partnerséggel és a kereskedelmi és együttműködési megállapodás intézményi keretével. A kereskedelmi és együttműködési megállapodáson túl az RB hangsúlyozza, hogy az EU és az Egyesült Királyság közötti kapcsolatnak ki kell használnia az EU és az Egyesült Királyság helyi és regionális önkormányzatai közötti együttműködés még mindig kiaknázatlan lehetőségeit a közös kihívások, például az Északi-tenger, a La Manche csatorna és az Ír-tenger fenntartható kezelése vagy a fenntartható fejlődési célok helyi és regionális szintű végrehajtása terén; |
| --- | --- |

68.

| 69. | arra kéri az Európai Bizottságot, hogy a turizmusra vonatkozó jogszabályok kidolgozásakor vegye figyelembe a gazdasági, társadalmi és kulturális fejlődésük szempontjából a turizmustól nagymértékben függő legkülső régiók további korlátait, és ezzel összefüggésben figyelmeztet arra, hogy megfelelő finanszírozást kell biztosítani e régiók hozzáférhetőségének, valamint az éghajlatra és a digitális átállásra való átállásnak a biztosításához; |
| --- | --- |

69.

| 70. | javasolja egy olyan szubnacionális szintű cselekvési keret létrehozását, amit az UNFCCC-folyamatban és az azt követő uniós éghajlat-politikában hivatalosan figyelembe kell venni; |
| --- | --- |

70.

| 71. | kéri az Európai Bizottságot, hogy ismerje el, hogy a helyi és regionális önkormányzatok és az egyenrangú együttműködések szerepet játszhatnak a harmadik országok békéjének és jólétének támogatásában, mint például a nicosiai kezdeményezés esetén; |
| --- | --- |

71.

| 72. | üdvözli az Európai Bizottság véleményét Ukrajna, Grúzia és Moldova európai uniós csatlakozási kérelméről, valamint az Európai Tanács azon döntését, hogy Ukrajnának és Moldovának tagjelölt ország státuszt ad, és elismeri Grúzia európai perspektíváját; e tekintetben kéri az Európai Bizottságot, hogy vizsgálja felül a keleti partnerség kezdeményezését, és mélyrehatóan elemezze a keleti partnerség országaival való kapcsolatokat, nagyobb hangsúlyt fektetve ezen országok európai integrációs erőfeszítéseire; |
| --- | --- |

72.

| 73. | támogatásáról biztosítja valamennyi nyugat-balkáni ország EU-hoz való csatlakozását, feltéve, hogy megfelelnek valamennyi tagsági kritériumnak; kiemeli, mennyire fontos, hogy pozitív jelzéseket küldjünk a nyugat-balkáni országoknak, így támogatva elköteleződésüket a – sajnos elhúzódó – uniós csatlakozás folyamatában; |
| --- | --- |

73.

| 74. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az uniós intézményeknek és az EU Tanácsa elnökségeinek. |
| --- | --- |

74.

Kelt Brüsszelben, 2022. június 29-én.

a Régiók Európai Bizottsága elnöke

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  COR-2020-01392-00-00-RES-TRA.

1

---

| 2022.9.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 375/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.9.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 375/9

---

A Régiók Európai Bizottsága állásfoglalása – Az Európa jövőjéről szóló konferencia eredményei és nyomon követése

(2022/C 375/02)

A RÉGIÓK EURÓPAI BIZOTTSÁGA,

tekintettel:

| — | az Európa jövőjéről szóló konferenciáról készült 2020. február 12-i (1) és 2021. május 7-i (2), valamint a helyi és regionális önkormányzatoknak az Európa jövőjéről szóló (3) konferenciához való hozzájárulásáról szóló 2022. január 27-i állásfoglalására; |
| --- | --- |

—

az Európa jövőjéről szóló konferenciáról készült 2020. február 12-i (1) és 2021. május 7-i (2), valamint a helyi és regionális önkormányzatoknak az Európa jövőjéről szóló (3) konferenciához való hozzájárulásáról szóló 2022. január 27-i állásfoglalására;

| — | a helyi és regionális vezetők „Európa a régióiban, városaiban és falvaiban kezdődik” című, 2022. március 4-i marseille-i nyilatkozatára (4); |
| --- | --- |

—

a helyi és regionális vezetők „Európa a régióiban, városaiban és falvaiban kezdődik” című, 2022. március 4-i marseille-i nyilatkozatára (4);

| — | az Európa jövőjéről szóló konferencia végeredményéről szóló, 2022. május 9-i jelentésre (5); |
| --- | --- |

—

az Európa jövőjéről szóló konferencia végeredményéről szóló, 2022. május 9-i jelentésre (5);

| — | az Európa jövőjéről szóló konferencia következtetéseinek nyomon követéséről szóló, 2022 május 4-i európai parlamenti állásfoglalásra (6); |
| --- | --- |

—

az Európa jövőjéről szóló konferencia következtetéseinek nyomon követéséről szóló, 2022 május 4-i európai parlamenti állásfoglalásra (6);

| — | az RB európai demokráciával foglalkozó magas szintű munkacsoportjának jelentésére (7); |
| --- | --- |

—

az RB európai demokráciával foglalkozó magas szintű munkacsoportjának jelentésére (7);

| — | a Szerződések felülvizsgálatára irányuló konvent létrehozására irányuló felhívásról szóló, 2022. június 9-i európai parlamenti állásfoglalásra (8); |
| --- | --- |

—

a Szerződések felülvizsgálatára irányuló konvent létrehozására irányuló felhívásról szóló, 2022. június 9-i európai parlamenti állásfoglalásra (8);

| — | az Európa jövőjéről szóló konferenciáról szóló 2022. június 17-i európai bizottsági közleményre (9); |
| --- | --- |

—

az Európa jövőjéről szóló konferenciáról szóló 2022. június 17-i európai bizottsági közleményre (9);

| 1. | üdvözli az Európa jövőjéről szóló konferencia (CoFoE) következtetéseit, amelyeket a CoFoE 2022. április 30-i plenáris ülése jóváhagyott, és amelyeket 2022. május 9-én benyújtottak a Tanács elnökségének, az Európai Parlament és az Európai Bizottság elnökének, ugyanakkor elismeri, hogy kihívást jelent a hatékony tájékoztatás és a valódi alulról építkező megközelítés; |
| --- | --- |

1.

| 2. | határozottan támogatja a polgárok demokratikusabb, átláthatóbb, tisztességesebb és fenntarthatóbb EU-ra irányuló felhívását, és úgy véli, hogy ez gyors és hatékony nyomon követést igényel, melynek keretében politikai kezdeményezésekké és konkrét intézkedésekké kell átalakítani a CoFoE célkitűzéseit és javaslatait, többek között egy aktívabb intézményközi együttműködés révén; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kiemeli, hogy az Európa jövőjéről szóló konferencia végleges jelentésében szereplő javaslatok közül sok utal a régiók és a helyi önkormányzatok aktív bevonására az olyan kezdeményezések kialakítása és megvalósítása során, amelyek képesek közelebb hozni az EU-t a polgárokhoz; |
| --- | --- |

3.

| 4. | úgy véli, hogy felül kell vizsgálni a Szerződéseket ahhoz, hogy az előttünk álló kihívásoknak való megfelelés, valamint az uniós döntéshozatali folyamat nagyobb átláthatóságának és elszámoltathatóságának biztosítása érdekében, valamint a polgárok, illetve a helyi és regionális önkormányzatok megfelelő felhatalmazása révén ambiciózus módon megreformáljuk az EU működését. Ezért üdvözli, hogy az Európai Parlament a Szerződések felülvizsgálatára irányuló eljárás (az EUSZ 48. cikke) aktiválásával konventet akar életre hívni; |
| --- | --- |

4.

| 5. | úgy véli, hogy a jövőbeli konventnek teljes mértékben be kell vonnia a Régiók Európai Bizottságának tagjait, hogy képviselje a több mint 1 millió, regionális és helyi szinten megválasztott európai politikus hangját, és ennek tükröződnie kell a konvent összetételében. Emellett figyelembe kell venni, hogy e politikusok némelyike jogalkotói hatáskörrel rendelkező régiókat képvisel; |
| --- | --- |

5.

| 6. | sajnálatát fejezi ki azonban amiatt, hogy a többnyelvű digitális platformon bemutatott számos ötletet – például a nyelvek hivatalos státuszával és az állami szint alatti szervezetek törekvéseire adott válaszokkal kapcsolatosakat – nem vették figyelembe a végleges jelentésben, annak ellenére, hogy azok igen jelentős számú támogatást kaptak; |
| --- | --- |

6.

Európai demokrácia

| 7. | (40) (10) üdvözli, hogy a CoFoE elismerte az európai képviseleti demokrácia többszintű jellegét, és javasolta az RB reformját, hogy „az nagyobb szerepet kapjon az intézményi struktúrában, ha területi hatással bíró ügyekről van szó”. Az RB úgy véli, hogy ennek a reformnak a területi vonatkozású szakpolitikai területek körének bővítéséhez kell vezetnie, amelyek esetében kötelezővé válik a vele való konzultáció; ez magában foglalja az EUMSZ 43. cikkének (KAP/halászat), 79. cikkének (migráció) és 114. cikkének (egységes piacra vonatkozó általános záradék), valamint az EUSZ 13. cikkének és az EUMSZ 294., 300. és 307. cikkének felülvizsgálatát; |
| --- | --- |

7.

| 8. | úgy véli, hogy az Európai Parlamentnek, az Európai Bizottságnak és az EU Tanácsának megalapozott indoklással kell szolgálnia, ha a kötelező konzultációs területeken nem veszik figyelembe ezeket a véleményeket. A jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodás felülvizsgálata alapján a Régiók Bizottsága számára hozzáférést kellene biztosítani az együttdöntési háromoldalú egyeztetésekhez is; |
| --- | --- |

8.

| 9. | (39.3) üdvözli a COFE arra irányuló javaslatát, hogy változtassák meg az uniós intézmények neveit, hogy így egyértelműsítsék az emberek számára ezek feladatait és az uniós döntéshozatali folyamatban betöltött szerepét. Ennek érdekében az RB saját nevének megváltoztatását javasolja, hogy jobban tükrözze tagjainak politikai és jogi feladatkörét, valamint az intézménynek a régiók és települések európai közgyűléseként betöltött szerepét; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kéri, hogy fokozzák az intézményközi szinergiákat azzal, hogy bevonják az RB-t az Európai Bizottság, az Európai Parlament és az Európai Unió Tanácsa munkájába (pl. bizottságok, szakbizottságok és munkacsoportok), mivel az RB hasznos ismeretekkel szolgálhat, és jobban rá tud világítani arra, hogy hogyan működik az EU a gyakorlatban; |
| --- | --- |

10.

| 11. | (40, 40.2, 40.4) üdvözli annak elismerését, hogy „az aktív szubszidiaritás és a többszintű kormányzás az EU működésének és demokratikus elszámoltathatóságának kulcsfontosságú elvei és alapvető jellemzői”, valamint hogy „az összes uniós intézmény által közösen elfogadott szubszidiaritás-meghatározás szisztematikus alkalmazása” mellett érvelnek, hogy tisztázni lehessen, hogy milyen szinten – európai, nemzeti, regionális vagy helyi szinten – kell meghozni a döntéseket, valamint hogy azt javasolják, hogy a szubszidiaritással kapcsolatos korai előrejelző mechanizmust terjesszék ki „az EU összes, jogalkotási hatáskörrel rendelkező regionális parlamentjére”. Egyetért azzal a kéréssel, hogy a jogalkotói hatáskörrel rendelkező nemzeti és regionális parlamenteknek a jövőben lehetőségük legyen európai szinten jogalkotási kezdeményezéseket javasolni. Ezek a javaslatok segítenek tisztázni, hogy a szubszidiaritás nem azt jelenti, hogy az európai szintet megakadályozzuk a cselekvésben, hanem azt, hogy meghatározzuk, hogy a kormányzat melyik szintjének kell vezető szerepet játszania, akár formális kizárólagos hatáskörökkel, akár formális megosztott hatáskörökkel, a többi szint pedig támogatja a politikai célkitűzéseket; |
| --- | --- |

11.

| 12. | úgy véli továbbá, hogy a fent említett, szubszidiaritással kapcsolatos javaslatoknak azt kell eredményezniük, hogy felülvizsgálják az EUSZ 5. cikkének (3) bekezdését, a nemzeti parlamenteknek az EU-ban betöltött szerepéről szóló 1. jegyzőkönyvet, valamint a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyvet. Egy ilyen felülvizsgálatnak magában kellene foglalnia, hogy az arányosság elvét a szubszidiaritáséval azonos mértékben vegyék figyelembe, hogy a fent meghatározottak szerint a Régiók Bizottsága szerepet kapjon a szubszidiaritás ellenőrzésének előzetes szakaszában, valamint hogy a szubszidiaritás és az arányosság elvét gyakrabban és jobban alkalmazzák az uniós kormányzási folyamatokban. Addig is úgy kellene kiigazítani az uniós jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodást, hogy már a jelenlegi intézményi keretben is erősítse az RB szerepét, hogy segítsen meghatározni, melyik kormányzási szintnek kellene vezető szerepet játszania, figyelembe véve az RB területi hatásvizsgálatait, a vidéki térségekre gyakorolt hatások vizsgálatával kapcsolatos munkáját, valamint a jobb szabályozással és az aktív szubszidiaritással kapcsolatos, újonnan megerősített irányítási rendszerét; |
| --- | --- |

12.

| 13. | (36) támogatja a CoFoE azon javaslatait, amelyek célja, hogy kiegészítsék a képviseleti demokráciát azzal, hogy minden szinten növelik a polgárok európai demokráciában való részvételét. Ezt a polgári részvétel új formáinak intézményesítésével kell megvalósítani az Európai Unió szintjén, a véletlenszerűen kiválasztott polgárokkal adott témákban folytatott civil párbeszédek révén. Az RB megismétli, hogy létre kell hozni egy, a polgárokkal folytatott párbeszédre szolgáló, állandó és helyalapú mechanizmust, amelyet a helyi és regionális önkormányzatok is támogatnak. Ez biztosítaná a polgárok és az uniós intézmények közötti kétirányú kommunikációt, és ezáltal az uniós politikák helyi és regionális hatásainak jobb megértéséhez vezetne az EU egész területén. Véleménye szerint mindenképpeb biztosítani kell, hogy ez a mechanizmus életkortól, származástól és háttértől függetlenül eljusson a polgárokhoz. Hangsúlyozza, hogy a határ menti régiókban a párbeszéd határokon átnyúló orientációjára van szükség ahhoz, hogy valódi európai hozzáadott értéket lehessen teremteni. Úgy véli, hogy a meglévő polgári részvételi mechanizmusok észszerűsítése az EUSZ 11. cikkének, valamint az EUMSZ 24. és 227. cikkének módosítását teszi szükségessé; |
| --- | --- |

13.

| 14. | vállalja, hogy továbbra is szervez helyi civil párbeszédeket, illetve a részvételi demokráciához kapcsolódó strukturált kezdeményezéseket, amelyek beilleszthetők az állandó mechanizmusba; |
| --- | --- |

14.

| 15. | (37) üdvözli azt az elképzelést, hogy nemcsak az európai választások keretében, hanem a nemzeti, regionális és helyi választások keretében is aktívabban kell kommunikálni az uniós szakpolitikákról és politikáról; |
| --- | --- |

15.

| 16. | (36.6) üdvözli a CoFoE javaslatát „az uniós ügyekkel foglalkozó helyi önkormányzati képviselők rendszerének létrehozására” mint az uniós intézmények és a polgárok közötti távolság csökkentésének módjára, és vállalja, hogy az Európai Bizottsággal együttműködve, saját, az uniós ügyekkel foglalkozó regionális és helyi önkormányzati képviselők gyorsan növekvő európai hálózatán (11) és a „Európa építése helyi képviselőkkel” elnevezésű projekten (12) keresztül megvalósítja ezt a javaslatot; |
| --- | --- |

16.

| 17. | várakozással tekint egy esetleges európai bizottsági javaslat elé, amely „segítené a nemzeti, regionális és helyi szereplők közötti kapacitásépítést annak érdekében, hogy a decentralizált civil párbeszédek új generációját indíthassák el deliberatív megközelítések alapján” (13); |
| --- | --- |

17.

| 18. | (39) üdvözli az Európa jövőjéről szóló konferencia arra irányuló javaslatát, hogy az EU cselekvőképességének biztosítása érdekében javítsák az uniós döntéshozatali folyamatot, különös tekintettel a minősített többségi szavazással történő döntéshozatal alkalmazásának kiterjesztésére; |
| --- | --- |

18.

| 19. | (39.2) támogatja az Európa jövőjéről szóló konferencia arra irányuló javaslatait, hogy a nemzeti parlamenteket szorosabban vonják be a jogalkotási folyamatba; kéri, hogy ezzel kapcsolatban vegyék figyelembe a második kamarák igényeit; |
| --- | --- |

19.

Értékek és jogok, jogállamiság, biztonság

| 20. | (25.1, 25.3) üdvözli, hogy azt kérik, hogy minden tagállam teljes mértékben tartsa tiszteletben az uniós szerződésekben és az Európai Unió Alapjogi Chartájában rögzített értékeket és elveket, és hogy ezek az uniós tagság és csatlakozás megkérdőjelezhetetlen, visszavonhatatlan és elengedhetetlen feltételei legyenek. Tekintettel arra, hogy az EU több mint 80 000 helyi és regionális önkormányzata a demokratikus legitimitás alapvető szintjét jelenti, az RB kéri, hogy a helyi és regionális önkormányzatok folyamatosan vonják be a Charta értékeinek előmozdításába és a Chartához kapcsolódó elvek betartásának ellenőrzésébe. Az RB ezért úgy véli, hogy alapvető fontosságú, hogy részt vegyen a Chartáról folytatott intézményközi párbeszédben és a jogállamiság nyomon követésének folyamatában; |
| --- | --- |

20.

| 21. | (25.4) egyetért a „jogállamiságra vonatkozó feltételrendszerről szóló rendelet” hatályának hatékony alkalmazásával és értékelésével, tekintettel arra, hogy a jogállamiság elvének megsértése a kifizetések felfüggesztéséhez vagy pénzügyi korrekciókhoz kell, hogy vezessen. Az RB megismétli azon meggyőződését, hogy „ilyen intézkedések esetén az uniós finanszírozás azon kedvezményezettjeinek – köztük a helyi és regionális önkormányzatoknak –, akik nem felelősek a jogállamiság megsértéséért, továbbra is pénzügyi támogatásban kellene részesülniük az érintett tagállamtól” (14). üdvözli az egyéb jogállamisági eszközök értékelésére és a jogállamiság elve megsértésének szankcionálásához szükséges jogi lehetőségek mérlegelésére irányuló felhívást; |
| --- | --- |

21.

| 22. | (29.2, 29.4, 29.5) üdvözli az arra vonatkozó felhívást, hogy növeljék és segítsék elő az oktatásra, egészségügyre, gyermek- és idősgondozásra, valamint más olyan kulcsterületekre irányuló közberuházásokat, amelyek elősegítik a szociális jogok európai pillére és cselekvési terve végrehajtását; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy jogi eszközök, szakpolitikák, uniós szintű kritériumok és egyéb vonatkozó eszközök révén biztosítsák az egyenlőségközpontú Uniót, amelyben nincs helye hátrányos megkülönböztetésnek; |
| --- | --- |

22.

Éghajlatváltozás, energia és környezetvédelem

| 23. | (3.1, 2.3) kiemeli a helyi és regionális önkormányzatok szerepének elismerését az inkluzív és igazságos zöld átmenetben; |
| --- | --- |

23.

| 24. | osztja a zöld átmenet felgyorsítására irányuló törekvést; üdvözli, hogy a várostervezés és -építés, a biológiai sokféleséget elősegítő természetalapú megoldások alkalmazása, valamint az energia- és mobilitási szegénység felszámolására irányuló stratégiák révén zöldebb városok kialakítására törekszenek. Ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális önkormányzatokat mindenképpen be kell vonni az új európai Bauhaus kezdeményezésbe; |
| --- | --- |

24.

| 25. | (3, 4.1, 4.4, 31.2) hangsúlyozza, hogy az igazságos ökológiai és digitális átállás keretében kiemelt figyelmet kell fordítani a peremterületekre és a szigeti régiókra, köztük az összes szigetcsoportra és legkülső régióra, különösen pedig biztosítani kell összeköttetéseiket és az Unió többi területével egyenrangú állami infrastruktúra használatát; |
| --- | --- |

25.

| 26. | (3) támogatja a CoFoE célkitűzését, amely az európai energiabiztonság fokozására és az EU energiafüggetlenségének elérésére irányul, egyetlen régiót se hagyva hátra, elegendő, megfizethető és fenntartható energiát biztosítva ezzel a polgárai számára. Ezzel összefüggésben kéri, hogy a zöld megállapodás projektjeit végrehajtó helyi és regionális önkormányzatok közvetlenül hozzáférjenek az uniós forrásokhoz, különleges figyelmet fordítva az elszigetelt energiarendszerekkel rendelkező régiókra; |
| --- | --- |

26.

| 27. | meg van győződve arról, hogy a CoFoE javaslatainak nyomon követése érdekében hangsúlyosabb intézményközi együttműködést kell kialakítani, többek között az RB-nek a zöld megállapodás helyi szintű végrehajtásával foglalkozó munkacsoportja, az európai zöld megállapodásról szóló RB-s kommunikációs kampány és a többszintű éghajlat- és energiapolitikai párbeszédek révén. Úgy véli, hogy meg kell erősíteni az RB jelenlegi együttműködését az érdekelt felekkel, például az EU Polgármesterek Szövetségével (a „Cities Energy Saving Sprint” (a városok energiamegtakarításra vonatkozó terve) elnevezésű kampányban) és más uniós intézményekkel, például az Európai Bizottságnak az érdekelt felek szennyezőanyag-mentességgel foglalkozó platformjával; |
| --- | --- |

27.

| 28. | vállalja, hogy a szubnacionális klímadiplomáciai intézkedéseken keresztül és az UNFCCC keretében továbbra is előmozdítja a helyi és regionális önkormányzatok szerepét az éghajlattal és a biológiai sokféleséggel kapcsolatos politikákban. Úgy véli, hogy a szisztematikus végrehajtás előmozdítása és a felesleges tervezés elkerülése érdekében minél jobban össze kell hangolni és össze kell kapcsolni egymással az ENSZ éghajlatra, környezetre és fenntartható fejlődési célokra vonatkozó különböző kereteit. Az RB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy támogassa a többszintű kormányzás elvét, és az alkalmazkodásra vonatkozó globális cél meghatározásakor támogassa az alulról felfelé építkező megközelítést; |
| --- | --- |

28.

| 29. | (3.8) üdvözli, hogy a munkavállalók és a munkahelyek védelmét szolgáló, igazságos átmenetet szorgalmaznak, amely minden dimenziójában erős területi komponenst igényel ahhoz, hogy a különböző közösségek sajátos igényeinek megfelelő, helyalapú megközelítést lehessen biztosítani. Az RB ebben az összefüggésben egy olyan európai mechanizmus létrehozására szólít fel, amely a megfelelő és hatékony politikai tervezés és költségvetési fellépés érdekében többszintű irányítási és partnerségi megközelítés kialakításával támogatja az európai autóipari és beszállítóipari régiók igazságos, tiszta és sikeres átmenetét; |
| --- | --- |

29.

Egészségügy

| 30. | (10.2, 10.3) üdvözli, hogy az EU egészségügyi hatáskörének kibővítését szorgalmazzák, és kéri az EUMSZ 4. cikkének felülvizsgálatát, hogy az egészségügy és az egészségügyi ellátás is bekerüljön az EU és a tagállamok közötti megosztott hatáskörök közé. Amint azt a CoFoE javaslatai is hangsúlyozzák, ennek a változtatásnak „teljes mértékben figyelembe kell vennie a szubszidiaritás elvét, valamint a helyi, regionális és nemzeti szereplők kulcsfontosságú szerepét az egészségügyi kérdésekben”; |
| --- | --- |

30.

| 31. | (10.6, 12.15) egyetért azzal, hogy nyílt hozzáférést kell biztosítani a meglévő kezelésekhez, valamint hogy az EU-ban mindenhol azonos minőségű és méltányos árú gyógyszereket kell biztosítani. Az RB e tekintetben hangsúlyozza a határokon átnyúló egészségügyi együttműködés döntő szerepét; |
| --- | --- |

31.

Erősebb gazdaság, társadalmi igazságosság és munkahelyek

| 32. | (11.3) határozottan támogatja a CoFoE arra vonatkozó felhívását, hogy vizsgálják felül az EU gazdasági kormányzási keretét és az európai szemesztert, hogy jobban elő lehessen mozdítani a főbb gazdasági és költségvetési koordinációs célkitűzéseket, valamint az igazságos zöld és digitális átmenetet, illetve a társadalmi igazságosságot. Az RB csatlakozik a CoFoE felhívásához, amely a helyi és regionális önkormányzatok szerepének megerősítésére szólít fel, amit egy „magatartási kódexen” keresztül kell megvalósítani, hogy a strukturális alapokban való partnerség magatartási kódexének mintájára biztosított legyen részvételük az európai szemeszterben. Egy ilyen, európai szemeszterre vonatkozó kódex javítaná a folyamat hatékonyságát és demokratikus legitimitását. Az RB azt is kéri, hogy a helyalapú fenntartható fellendülés érdekében a fenntartható fejlődési célokat kifejezetten építsék be újra a megreformált európai szemeszterbe; |
| --- | --- |

32.

| 33. | (13, 14) osztja a CoFoE arra irányuló határozott felhívását, hogy biztosítsák a szociális jogok európai pillérének és a 2030-ra vonatkozó kiemelt céljainak teljes körű végrehajtását uniós, nemzeti, regionális és helyi szinten, tiszteletben tartva a hatáskörök megosztását, valamint a szubszidiaritás és az arányosság elvét és a nemzeti, regionális és helyi szinten meglévő hatásköröket, csakúgy mint a szociális partnerek autonómiáját. Az RB támogatja továbbá a CoFoE arra irányuló javaslatát, hogy a Szerződésekbe illesszenek be egy, a társadalmi haladásról szóló jegyzőkönyvet, ami együtt járna az EUSZ 3. cikkének, valamint az EUMSZ 9., 151. és 152/157. cikkének felülvizsgálatával; |
| --- | --- |

33.

| 34. | (15) úgy véli, hogy a demográfiai átmenetet sürgősen és hatékonyan kell kezelni. Hangsúlyozza továbbá, hogy a növekvő társadalmi, gazdasági, területi és digitális egyenlőtlenségek – amelyek többek között agyelszíváshoz vezetnek – veszélyt jelentenek a gazdaságra és a demokrácia egészére nézve, és ezért hangsúlyozza, hogy beruházások és támogatások révén növelni kell az elnéptelenedő, elöregedő régiók vonzerejét, különösen a fiatalok és a családok számára. Az RB hangsúlyozza továbbá, hogy figyelmet kell fordítani azokra a régiókra, ahol a magas népsűrűség miatt kiegyensúlyozatlan a népesség aránya, különösen a peremterületeken és a szigeti régiókban, amelyek rendkívül ki vannak téve a nagyfokú emberi nyomásnak, és nehézségekkel küzdenek az állami infrastruktúra működtetése terén; |
| --- | --- |

34.

| 35. | hangsúlyozza, hogy a CoFoE-jelentés többször is utal a nagyobb kohézió szükségességére, és kiemeli a kohéziónak mint az EU általános értékének szerepét, valamint a 8. kohéziós jelentésben nemrégiben előterjesztett, „ne ártsunk a kohéziónak” elvet. Az RB úgy látja, hogy szoros együttműködésre van szükség az RB (és a Kohéziós Szövetség), valamint az uniós intézmények között annak érdekében, hogy az elv a jövőbeni uniós politikaalkotásban és a 2021–2027-es kohéziós politikai programozási időszakban a gyakorlatban is érvényesüljön; |
| --- | --- |

35.

| 36. | (12) határozottan támogatja, hogy a határ menti régiók kohéziójának és ellenálló képességének fokozása érdekében a határokon átnyúló együttműködés megerősítését szorgalmazzák, és támogatja az európai határokon átnyúló mechanizmusról szóló rendeletre való hivatkozást, amely jelentősen javíthatja a határokon átnyúló együttműködést és a határ menti régiókban élő polgárok megélhetését. Az RB ugyanakkor sajnálja, hogy hiányoznak a határ menti régiók mindennapi problémáival kapcsolatos javaslatok, és utal az „Európa jövőképe: A határon átnyúló együttműködés jövője” című, 2021. évi állásfoglalására, amely számos javaslatot fogalmaz meg a határ menti régiók támogatására és általában véve a határon átnyúló együttműködés javítására; |
| --- | --- |

36.

| 37. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy nincsenek javaslatok a súlyos és állandó természeti hátrányokkal küzdő régiókra, például a szigetekre – és köztük a szigetcsoportokra és a legkülső régiókra – vagy a hegyvidéki régiókra vonatkozóan, amelyek esetében az EU részéről speciális támogatásra és a szakpolitikák alapos hatásvizsgálatára van szükség annak érdekében, hogy ezek a régiók az Európai Unió többi területéhez hasonló feltételek mellett fejlődhessenek; |
| --- | --- |

37.

Digitális átalakulás

| 38. | (4.4, 12.14, 31) üdvözli, hogy a CoFoE elismeri, hogy a digitális kohézió kiegészíti a gazdasági, társadalmi és területi kohéziót, és ajánlja a digitális kohéziónak az Európai Unió politikáiban való általános érvényesítését, valamint kéri az EUMSZ. 175. cikkének ennek megfelelő felülvizsgálatát. Az RB hangsúlyozza továbbá, hogy továbbra is fennáll az a probléma, hogy a nemzeti szint alatt nem állnak rendelkezésre adatok a digitális átalakulással kapcsolatban, ezért az Európai Bizottsággal közösen folytatja a digitális érettség helyi és regionális szintű mérési rendszerének kidolgozását és megvalósítását; |
| --- | --- |

38.

Migráció

| 39. | (43.2) kiemeli, hogy a települések és régiók létfontosságú szerepet játszanak a migránsok és menekültek sikeres integrációjában, és kéri, hogy a migrációról szóló uniós szintű viták során kapjanak nagyobb hangsúlyt az integrációs politikák. Az RB határozottan támogatja a CoFoE azon javaslatát, hogy növeljék az EU pénzügyi, logisztikai és operatív támogatását – többek között a helyi önkormányzatok, a regionális önkormányzatok és a civil társadalmi szervezetek számára – a migránsok és menedékkérők első befogadásának kezeléséhez, beleértve a kísérő nélküli kiskorú migránsok fogadásához biztosított külön támogatást, ami a menekültek és a legális migránsok hatékony uniós integrációjához vagy az irreguláris migránsok hazatelepítéséhez vezetne. Rámutat, hogy ebben az értelemben módosítani kellene az EUMSZ 79. cikkének (4) bekezdését, hogy ne csak a tagállamok, hanem – a szubszidiaritás elvének teljes tiszteletben tartása mellett – a helyi és regionális önkormányzatok számára is lehetővé váljon az ösztönzés és támogatás a területükön jogszerűen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok integrációjának előmozdítása érdekében, függetlenül származási országuktól; |
| --- | --- |

39.

| 40. | (44.2) egyetért a dublini rendszer felülvizsgálatára irányuló CoFoE-javaslattal, hogy biztosítani lehessen a szolidaritás és a felelősség tagállamok közötti méltányos és európai szinten koordinált megosztását, illetve enyhíteni lehessen az EU frontrégióira nehezedő migrációs nyomást; |
| --- | --- |

40.

Oktatás, kultúra, ifjúság és sport

| 41. | üdvözli a CoFoE javaslatait, amelyek szerint az oktatás az aktív európai polgárság előmozdításának fontos eszköze. Ebben az összefüggésben elkötelezett az európai értékek oktatás és kultúra révén történő előmozdítása című kísérleti projektjének továbbfejlesztése mellett, beleértve a helyi és regionális szintű legjobb gyakorlatok feltérképezését az EU-ban. Az RB nagyra értékeli a CoFoE javaslatait, amelyek célja az EU-ban a különböző oktatási programok szintjének összehangolása, a nemzeti, regionális és helyi tartalmak elfogadásával; |
| --- | --- |

41.

| 42. | (47.7) üdvözli azt a felhívást, hogy különleges erőfeszítéseket kell tenni annak elkerülésére, hogy az EU egyes régióiból és országaiból elvándoroljon a képzett munkaerő azért, mert nem áll rendelkezésre elegendő lehetőség, különösen a fiatalok számára. Ennek érdekében támogatja a CoFoE kérését, hogy határozottabban lépjenek fel a munkahelyek biztonsága, a munkahelyek és a gyakornoki helyek minőségi és méltányos díjazása, a szociális védelemhez való egyenlő hozzáférés és a fiatalok (különösen a kiszolgáltatott csoportokhoz tartozók) megfizethető lakhatási lehetőségei érdekében. Ezeknek az intézkedéseknek arra kell irányulniuk, hogy megszűnjenek a fiatalok életlehetőségeit és jólétét érintő, az EU-ban meglévő területi különbségek; |
| --- | --- |

42.

| 43. | üdvözli a CoFoE-jelentésben a kutatásra és az innovációra tett számos utalást, és hangsúlyozza, hogy meg kell szüntetni az innovációs szakadékot, a helyalapú innovációs stratégiákat pedig össze kell kapcsolni a területi missziókkal, ahogyan azt a közelmúltban a regionális innovációról szóló kísérleti intézkedés tette; |
| --- | --- |

43.

| 44. | (36.9) támogatja a „jogszabályok ifjúsági ellenőrzésének” bevezetését, amelynek abból kellene állnia, hogy a fiatalok számára fontos területeken az uniós jogszabályokra és szakpolitikákra egy olyan mechanizmust alkalmaznak, amely felméri, hogy az egyes jogszabályoknak milyen hatásuk lehet a fiatalokra. Ennek a mechanizmusnak arra kell irányulnia, hogy jobban figyelembe vegye a hosszú távú érdekeket, illetve azt, hogy a fiataloknak aktívan részt kellene venniük az uniós döntéshozatalban, és mérje az európai jogalkotási javaslatoknak a fiatalok életére gyakorolt pozitív hatását. Ennek fényében az RB rámutat, hogy a fiatal választott politikusok (YEP) hálózatán keresztül, valamint az Európai Ifjúsági Fórummal közösen kidolgozott, a fiatalokról és a demokráciáról szóló európai chartával hozzájárul ehhez a törekvéshez; |
| --- | --- |

44.

| 45. | (48.2) üdvözli a polgárok elvárásait az európai sokszínűség előmozdítása és védelme iránt; e tekintetben osztja a CoFoE ajánlásait a többnyelvűség és a regionális nyelvek előmozdításáról, és hangsúlyozza, hogy az értékes európai kulturális örökséget jelentő kisebbségi és regionális nyelvek, így sok európai polgár anyanyelve külön figyelmet és védelmet érdemel; |
| --- | --- |

45.

Az EU a világban

| 46. | (25.1, 38.1) üdvözli azt a felhívást, hogy az uniós intézmények „demokratikus modellünk nagyköveteiként” lépjenek fel más országokban, és hangsúlyozza, hogy ez lényegében azt foglalja össze, amit az RB már évek óta tesz a tagjelölt országokkal, a potenciális tagjelöltekkel és az EU keleti és déli szomszédságában lévő partnerországokkal folytatott együttműködésében; |
| --- | --- |

46.

| 47. | úgy véli, hogy Ukrajna újjáépítése az egyik legnagyobb kihívást jelentő folyamat lesz az EU és nemzetközi partnerei számára. Ebben az összefüggésben az RB rámutat arra a kezdeményezésére, hogy létrehozza a Városok és Régiók Szövetségét Ukrajna újjáépítéséért, amely összefogja az európai és ukrajnai helyi és regionális önkormányzatokat azzal a céllal, hogy az önkormányzatok központi szerepet kapjanak az újjáépítés stratégiai tervezésében, hogy Ukrajnában folytatódjon a decentralizációs folyamat és a többszintű kormányzás kiépítése, valamint hogy javuljon a jó helyi/regionális kormányzás, többek között a partneri együttműködés megkönnyítése révén; |
| --- | --- |

47.

| 48. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Bizottságnak, az Európai Parlamentnek, az EU Tanácsának francia, cseh és svéd elnökségének, valamint az Európai Tanács elnökének. |
| --- | --- |

48.

Kelt Brüsszelben, 2022. június 30-án.

a Régiók Európai Bizottsága elnöke

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  COR-2020-00192-00-00-RES-TRA

1

(2)  COR-2021-01674-00-00-RES-TRA

2

(3)  COR-2021-06503-00-00-RES-TRA

3

(4)  A helyi és regionális vezetők marseille-i nyilatkozata: „Európa a régióiban, városaiban és falvaiban kezdődik”.

4

(5)  20220509RES29121.pdf (europa.eu)

5

(6)  2022/2648(RSP)

6

(7)  https://cor.europa.eu/hu/news/Pages/Report-of-the-High-Level-Group-on-European-Democracy.aspx

7

(8)  2022/2705(RSP)

8

(9)  COM(2022) 404 final

9

(10)  A különböző pontok elején félkövérrel és zárójelben szereplő számok a CoFoE plenáris ülésének javaslatai és intézkedései, amelyek az Európa jövőjéről szóló konferencia végeredményéről szóló, 2022. május 9-i jelentésben szerepelnek.

10

(11)  https://cor.europa.eu/hu/engage/Pages/Network-of-Regional-and-Local-EU-Councillors.aspx.

11

(12)  https://building-europe-with-local-councillors.europa.eu/index_hu

12

(13)  COM(2022) 404 final

13

(14)  Az RB állásfoglalása a helyi és regionális önkormányzatoknak az Európa jövőjéről szóló konferenciához való hozzájárulásáról COR-2021-06503).

14

---

VÉLEMÉNYEK

Régiók Bizottsága

Az RB 150. plenáris ülése, 2022. 06. 29. – 2022. 06. 30.

| 2022.9.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 375/15 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.9.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 375/15

---

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Az EU Északi-sarkvidékre vonatkozó új stratégiája

(2022/C 375/03)

| Előadó: | Mirja VEHKAPERÄ (FI/RE) |
| --- | --- |
| Referenciaszöveg: | JOIN(2021) 27 final |

Előadó:

Mirja VEHKAPERÄ (FI/RE)

Referenciaszöveg:

JOIN(2021) 27 final

POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK EURÓPAI BIZOTTSÁGA

| 1. | elismerését fejezi ki az Európai Bizottságnak és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének a 2021. október 13-i közös közleményért, amely bizonyítja, hogy az EU régóta elkötelezett az Északi-sarkvidék fejlesztése és az azzal kapcsolatos együttműködés mellett. üdvözli az említett közleményben meghatározott célkitűzéseket, prioritásokat és intézkedéseket, amelyek célja a békés, fenntartható és sikeres Északi-sarkvidék megteremtése. Elismeri, hogy az Északi-sarkvidék előtt álló kihívások leküzdéséhez a helyi, a regionális és a nemzetközi szint közös, többszintű erőfeszítései szükségesek; |
| --- | --- |

1.

| 2. | egyetért azzal, hogy az Északi-sarkvidék az éghajlatváltozás, a nyersanyagok és a földrajzi stratégiai kérdések szempontjából kulcsfontosságú stratégiai terület az Európai Unió számára; megállapítja, hogy az Északi-sarkvidék iránt egyre nagyobb az érdeklődés, többek között a nem sarkvidéki államok részéről is; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rámutat, hogy az Északi-sarkvidék földrajzi meghatározása nem egyértelmű. Az Északi-sarkkörtől északra fekvő terület tekinthető az Északi-sarkvidék magjának. Ide tartozik a Jeges-tenger és nyolc ország területei: Kanada, Finnország, Izland, Norvégia, Svédország, Dánia, az Egyesült Államok és az Oroszországi Föderáció; |
| --- | --- |

3.

| 4. | megjegyzi, hogy a vélemény tárgyát képező földterületek között olyan területek szerepelnek, amelyek az Északi-sarkkör közvetlen közelében, attól délre helyezkednek el, és ahol a környezeti és társadalmi-gazdasági feltételeket és az infrastruktúra fejlesztését vitathatatlanul és jelentős mértékben befolyásolják az Északi-sarkvidék adottságai; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rámutat, hogy az Északi-sarkvidék nem egységes, hanem egy nagyon nagy és sokszínű régió: egyes területek elszigeteltek, szélsőséges természeti adottságokkal, sérülékeny környezettel és alacsony népsűrűséggel, míg mások – mint például az EU sarkvidéki régiója – rendkívül fejlett, városias régiók, magas szintű készségekkel, jól képzett lakossággal és erős innovációs potenciállal; |
| --- | --- |

5.

| 6. | megjegyzi, hogy az Északi-sarkvidék több millió embernek ad otthont, a terület meghatározásának módjától függően. Mintegy 4 millió lakos él az Északi-sarkvidéktől északra fekvő területen. Számos nemzetiség és több mint 40 különböző őslakos nép él itt. A régió lakosságának jelentős része uniós polgár; |
| --- | --- |

6.

| 7. | megjegyzi, hogy az Északi-sarkvidék átalakulását az egymáshoz kapcsolódó környezeti, társadalmi, kulturális, gazdasági, politikai és biztonsági változások befolyásolják. Ezek a dinamikus változások gyorsak és mélyek, és egyre inkább összekapcsolódnak a regionális, az európai és a globális fejlődéssel; |
| --- | --- |

7.

| 8. | hangsúlyozza, hogy a katonai tevékenységek jelentős fokozódása már az ukrajnai orosz inváziót megelőzően is tapasztalható volt az Északi-sarkvidék számos területén, különösen az orosz Északi-sarkvidék katonai képességeinek megerősödésével; |
| --- | --- |

8.

Biztonságos, stabil és békés Északi-sarkvidék

| 9. | határozottan elítéli az Oroszország által provokáció nélkül elindított indokolatlan és jogellenes katonai inváziót Ukrajnában, és aggodalmát fejezi ki az európai biztonsági rend ebből eredő geopolitikai változása és az Északi-sarkvidékre átgyűrűző hatások miatt; |
| --- | --- |

9.

| 10. | hangsúlyozza, hogy a nemzetközi együttműködés terén mindent meg kell tenni annak érdekében, hogy az Északi-sarkvidék biztonságos, stabil és békés maradjon, és hangsúlyozza a békés együttműködés fenntartásának, támogatásának és előmozdításának fontosságát az Északi-sarkvidéken a jelenlegi együttműködési struktúrákon keresztül, az emberek közötti és a kormányközi szinten egyaránt, mindenekelőtt az Északi-sarkvidéki Gazdasági Tanács keretében, amely a sarkvidéki együttműködés legfontosabb formája. A stabilitás érdekében az EU-nak el kell ismernie a helyi és regionális szintű, nemzetközi nem kormányzati együttműködési keretek – például az Északi-sarkvidéki Polgármesterek Fóruma, az NSPA, az Északi Fórum, az Északi-sarkvidéki Gazdasági Tanács és az UArctic – szerepét és lehetőségeit is a stabilitást támogató párbeszéd előmozdításában; ezek a szubnacionális keretek jelentős hozzáadott értéket teremthetnek azáltal, hogy kézzelfogható projektekhez kapcsolódó eredményekkel szolgálnak, és segítik a magas szintű politikai fejleményektől kevésbé függő partnerek együttműködését; felhívja az uniós intézményeket, hogy működjenek együtt és dolgozzanak ezekkel; |
| --- | --- |

10.

| 11. | fontosnak tartja, hogy Barents Euro-Sarkvidéki Tanács és a Barents Regionális Tanács továbbra is támogatja a fenntartható fejlődést a Barents-tenger térségében; a balti-tengeri térségben folytatott uniós együttműködés szintén kapcsolódik a sarkvidéki együttműködési csomaghoz; |
| --- | --- |

11.

| 12. | hangsúlyozza az Északi-sarkvidéki Tanács időtálló értékét, és megismétli, hogy támogatja ezt az intézményt és annak munkáját, amely felelősséget vállal az Északi-sarkvidék népeiért, beleértve az őslakos népeket is. A szuverenitás és a területi integritás nemzetközi jogon nyugvó alapelvei már régóta alátámasztják az Északi-sarkvidéki Tanács munkáját. Miután Oroszország megsértette ezeket az alapelveket, az Északi-sarkvidéki Tanács munkája átmenetileg szünetel. Át kell gondolni, hogy a Tanács a jelenlegi körülmények között hogyan tudná folytatni fontos munkáját; megismétli azt a huszonegy éve folyamatosan hangoztatott kérését, hogy az Európai Unió megfigyelői státuszt kapjon az Északi-sarkvidéki Tanácsban; |
| --- | --- |

12.

| 13. | elismeri a határokon átnyúló és a nemzetközi együttműködés erősítésének, valamint a válságkezelés különböző típusainak fontosságát az Északi-sarkvidék polgári védelmének területén; |
| --- | --- |

13.

Éghajlatváltozás

| 14. | egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy az éghajlatváltozás jelenti az Északi-sarkvidéket fenyegető legnagyobb veszélyt. A világ többi részéhez képest háromszor gyorsabban emelkedő hőmérséklet, a jég olvadása és a permafroszt kiolvadása óriási horderejű következményekkel jár egész Európában és az egész bolygón; |
| --- | --- |

14.

| 15. | arra ösztönzi az EU-t, hogy vállaljon vezető szerepet az Északi-sarkvidékkel kapcsolatos éghajlat-politikai fellépésben, ugyanakkor hangsúlyozza az Északi-sarkvidéken tapasztalt éghajlatváltozás és az ahhoz való alkalmazkodás átfogó kezelésének fontosságát a régió társadalmi-gazdasági fejlődésének részeként. Az Északi-sarkvidéken a hosszú távú éghajlat-politikának gazdaságilag, társadalmilag és regionálisan igazságosnak kell lennie, hogy végrehajtása hatékony és a nyilvánosság számára elfogadható legyen. Ez azt jelenti, hogy támogatást kell nyújtani a változás által leginkább érintett régióknak, ágazatoknak és munkavállalóknak; |
| --- | --- |

15.

| 16. | hangsúlyozza, hogy az Északi-sarkvidék éghajlatváltozásának komoly hatása lesz az európai városokra és régiókra, például a tengerszint emelkedése miatt, amely számos part menti területet lakhatatlanná tesz, vagy az óceáni áramlatok és csapadékeloszlás megváltozása miatt. Az éghajlatváltozás elleni küzdelem és az Északi-sarkvidék környezetének védelme abszolút prioritást élvez. Az EU-nak fokoznia kell az Északi-sarkvidék éghajlatváltozásával kapcsolatos uniós kutatásokat; |
| --- | --- |

16.

| 17. | hangsúlyozza az EU elkötelezettségét aziránt, hogy az Északi-sarkvidéket fenntartható és virágzó térséggé tegye, amely szorosan összekapcsolja az EU Északi-sarkvidék iránti elkötelezettségét az EU zöld megállapodásával és kék gazdaságával; |
| --- | --- |

17.

| 18. | úgy véli, hogy az egyenlő bánásmód biztosítása érdekében át kell gondolni a zöld megállapodás és az „Irány az 55 %!” éghajlatváltozási csomag végrehajtásának módját, figyelembe véve az EU északi-sarkvidéki régiójának sajátosságait. Például a sarkvidéki téli hajózás sajátos feltételeit figyelembe kell venni a kibocsátáskereskedelemmel kapcsolatban; |
| --- | --- |

18.

| 19. | úgy véli, hogy az Északi-sarkvidéken végzett tevékenységeknek a természet ellenálló képességén, az éghajlat védelmén, a fenntartható fejlődés elvein és a térségben élő népek és őslakosok jogainak tiszteletben tartásán kell alapulniuk. A gazdasági érdekeket és a fenntartható gazdasági tevékenységet ebből a szempontból kell megközelíteni; ennek során figyelembe kell venni az északi-sarkvidéki beruházásokról szóló jegyzőkönyv felelős északi-sarkvidéki beruházásokra vonatkozó iránymutatásait; |
| --- | --- |

19.

A népek sarkvidéke

| 20. | teljes mértékben egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy az Északi-sarkvidéken élő emberek kulcsfontosságú szerepet töltenek be a fenntartható fejlődés és a reziliens társadalmak szempontjából, rámutat a demográfiai kihívásokra, és hangsúlyozza, hogy a fenntartható fejlődéshez inkluzív párbeszédre és a döntéshozatalban való érdemi részvételre van szükség minden szinten; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kiemeli az északi-sarkvidéki városok szerepét, amelyek kulcsszerepet játszanak a fejlődésben és a változó környezethez való alkalmazkodásban. Egyrészt a fenntartható városi infrastruktúrába, a közlekedésbe, a digitalizációba, a hulladékgazdálkodásba, a körforgásos gazdaságba és az energiatakarékos megoldásokba történő beruházások, másrészt az olyan területekre irányuló szociális beruházások, mint az oktatás és az egészségügy, hozzájárulnak a jó minőségű és vonzó lakókörnyezet megteremtéséhez, új vállalkozások létrehozásához stb. A városok azért is fontosak, hogy az Északi-sarkvidék dinamikus, versenyképes és lakott terület maradjon, elismerve, hogy biztonsági szempontból előnyös, ha az Északi-sarkvidék lakott; |
| --- | --- |

21.

| 22. | Ezért az RB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy támogassa az északi-sarkvidéki városokat, és szoros partnerségben működjön együtt velük – különösen az Északi-sarkvidéki Polgármesterek Fórumával, amely nyolc északi-sarkvidéki uniós és nem uniós ország helyi önkormányzatainak képviselőit tömöríti – néhány olyan konkrét projekten és területen, mint például a klímasemlegesség és az energiahatékonyság, a várostervezés, a befogadó társadalom, a munkahelyek, a készségek és a tehetségek vonzása, valamint az egészséges és intelligens városok. Hangsúlyozza, hogy az Északi-sarkvidéki Polgármesterek Fóruma a puha diplomácia eszköze, amelynek megfigyelői státuszt kellene kapnia az Északi-sarkvidéki Tanácsban, hogy képviselje az összes északi-sarkvidéki közösséget, beleértve az őslakos közösségeket is. Úgy véli, hogy az Északi-sarkvidéki Polgármesterek Fórumának az uniós intézmények partnerévé kell válnia az Északi-sarkvidék jövőjéről folytatott többszintű párbeszéd és politikai döntéshozatal során, és arra kéri az Európai Bizottságot, hogy vizsgálja meg az ennek eléréséhez szükséges konkrét lépéseket; |
| --- | --- |

22.

| 23. | javasolja, hogy az Európai Bizottság az Északi-sarkvidéki Polgármesterek Fórumával közösen dolgozzon ki egy északi-sarkvidéki városfejlesztési menetrendet a fenntartható, virágzó, vonzó és dinamikus, a jövőre felkészült sarkvidéki városokért, és megfelelő forrásokat különíthetne el a menetrend végrehajtására. Az Európai Bizottság egy cselekvési tervet is kidolgozhatna, amelyben konkrét ötleteket javasolhatna arra vonatkozóan, hogy miként lehetne még jobban bevonni az MMA-t munkájába; |
| --- | --- |

23.

| 24. | rámutat, hogy az Északi-sarkvidéken intelligens, korszerű vidékfejlesztési politikára és a városi és vidéki területek együttműködésre van szükség ahhoz, hogy megfékezzék az erőforrások vidéki területekről való kiáramlását, valamint megerősítsék a kompetenciafejlesztést és az életkörülményeket a vidéki sarkvidéki területeken; |
| --- | --- |

24.

| 25. | rámutat, hogy az Északi-sarkvidék kultúrája és a kreatív ágazatok – a turisztikai ágazattal együtt – nemzetközi növekedési potenciállal rendelkeznek, ami munkahelyeket teremt és növeli a régió vonzerejét, például a nők és a fiatalok számára. Az ipar fejlesztésének uniós támogatása kiemelten fontos. Érdemes megjegyezni, hogy Umeå (Svédország, 2014), Bodø (Norvégia, 2024), és Oulu (Finnország, 2026) is megkapta az Európa kulturális fővárosa címet; |
| --- | --- |

25.

| 26. | fontosnak tartja a fiatalok párbeszédét és az uniós stratégia kialakításába és végrehajtásába való bevonásukat, és felszólítja az Európai Bizottságot, hogy támogassa a fiatalokat, az oktatást, a diákok mobilitását és a csereprogramokat, beleértve a virtuális cseréket is; kéri az Európai Bizottságot, hogy a DiscoverEU program részeként aktívan népszerűsítse az EU sarkvidéki régióját, mivel a távoli és gyérebben lakott régiókat gyakran mellőzik ebben a folyamatban; |
| --- | --- |

26.

| 27. | megjegyzi, hogy az őshonos népek jogairól szóló ENSZ-nyilatkozat értelmében az uniós intézményeknek saját képviseleti szerveiken keresztül kell tárgyalniuk a régió őshonos népeivel minden olyan intézkedésről, amely érintheti őket; e tekintetben az EU-nak támogatnia kell a Számi Tanács által kezdeményezett, brüsszeli számi küldöttség létrehozására irányuló célkitűzést; |
| --- | --- |

27.

| 28. | szükségesnek tartja, hogy az Európai Bizottságon és más intézményeken belül erősítsék a tudatosságot és a know-how-t az Északi-sarkvidék összes őslakos népének sajátos helyzetével és szükségleteivel kapcsolatban; |
| --- | --- |

28.

Fenntartható és reziliens északi-sarkvidéki gazdasági modell

| 29. | úgy véli, hogy az egyenlő bánásmód biztosítása érdekében át kell gondolni a zöld megállapodás és az „Irány az 55 %!” éghajlatváltozási csomag végrehajtásának módját, figyelembe véve az EU északi-sarkvidéki régiójának sajátosságait, és ennek során figyelembe kell venni az EU északi-sarkvidéki régiójának sajátos természeti körülményeit is; |
| --- | --- |

29.

| 30. | hangsúlyozza, hogy az Északi-sarkvidék fenntartható fejlődésének a területi erősségein és a hosszú távú közös tervezésen kell alapulnia. Támogatni kell az EU északi-sarkvidéki régiójában a zöld növekedésben rejlő lehetőségeket, a helyalapú megközelítésre, az ott élő emberek, városok, régiók és természeti erőforrások egyedülálló know-how-jára alapozva. A többszintű kormányzás, a párbeszéd és a kölcsönös tisztelet az erőforrások fenntartható felhasználásának és az új vállalkozásoknak az építőkövei, amelyek biztosítják a foglalkoztatást és az értékteremtést; |
| --- | --- |

30.

| 31. | megjegyzi, hogy az Északi-sarkvidék olyan tudást, termékeket, erőforrásokat és energiát biztosíthat Európának, amelyek elengedhetetlenek az EU éghajlat-politikai céljainak eléréséhez. Az EU erős, az Északi-sarkvidék természeti erőforrásain alapuló iparágai közé tartozik az energiatermelés, a turizmus, a bányászat, az erdészet, a biogazdaság és a halászat; a régió erős ikt-kapacitása támogatja az átállást; arra kéri az EU-t, hogy támogassa ezeknek az ipari ágazatoknak a fenntarthatóság felé való átmenetét. Az intelligens szakosodás keretet biztosíthat a sebezhetőségek lehetőségekké alakításához; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kiemeli, hogy az Északi-sarkvidék fenntartható fejlődésének elsősorban a helyi közösségek javát kell szolgálnia. Elismeri annak fontosságát, hogy az EU hozzáférjen a zöld átálláshoz szükséges kritikus fontosságú nyersanyagokhoz, ugyanakkor megjegyzi, hogy ezek kiaknázása jelentős következményekkel járna az északi-sarkvidéki államok gazdaságára, környezetére és lakosaira nézve; |
| --- | --- |

32.

| 33. | megjegyzi, hogy Svédország, Finnország és Norvégia északi régiói – ahol a földterület több mint 70 %-át erdők alkotják – Európa erdőkkel legsűrűbben borított régiói közé tartoznak, és az erdészeti termékek világszinten legnagyobb exportőrei közé tartoznak. Az Északi-sarkvidék térségének erdészeti ágazata többféleképpen érinti az ott élők életét, mivel a jólét és az üzleti élet, valamint a pihenés és a szabadtéri élmények forrása; az erdők az éghajlatváltozás mérséklésében is döntő szerepet játszanak, és a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó új uniós erdőstratégiának kellene szolgálnia vezérelvként az uniós erdők mennyiségének és minőségének javításához, ugyanakkor az északi, erdőkkel sűrűn borított régióknak támogatásra és beruházásokra van szükségük a bioalapú gazdaság és egy olyan zöld, korszerű és fenntartható erdészet ösztönzése érdekében, amely tiszteletben tartja a regionális sajátosságokat; |
| --- | --- |

33.

| 34. | úgy véli, hogy az Északi-sarkvidéknek tevékenyen kell ösztönöznie az olyan üzleti tevékenységeket, amelyek munkahelyeket teremtenek a jövő nemzedékei számára. Egy 2022 elején közzétett becslés szerint az EU északi-sarkvidéki régiója 2030-ig mintegy 150 milliárd eurós beruházási potenciállal rendelkezik, amelynek nagy része a zöld átállás megvalósításához kapcsolódik. A hangsúlyt a karbonsemleges acélba, az akkumulátorgyártásba és az ásványkincsek kitermelésébe történő beruházásokra fektetik. Az energiaágazatban a hangsúly a szélenergia-termelésre helyeződik; |
| --- | --- |

34.

| 35. | hangsúlyozza, hogy az energetikai átállás kulcsfontosságú az éghajlatváltozás elleni küzdelemben; új energiatermelési és -fogyasztási módszerekre van szükség. Az Uniónak az északi-sarkvidéki energiaágazat korszerűsítésére kell összpontosítania erőfeszítéseit a fosszilis tüzelőanyagoktól való függőség csökkentése és az energiafüggetlenség megerősítése érdekében. A fosszilis energia importja sebezhetővé teszi a régiót a geopolitikával és a globális piacokkal szemben; elismerve, hogy az EU energiafüggőségének rövid távú megoldása északon rejlik; |
| --- | --- |

35.

| 36. | hangsúlyozza, hogy az Északi-sarkvidéken az energiatermelés, az energiaigényes iparágak, valamint a fenntartható közlekedés és infrastruktúra szempontjából kihívást jelentő környezet miatt elengedhetetlen a méltányos energetikai átállás és az alkalmazkodás biztosítása a régió lakossága és ipara számára. A beruházásoknak ki kell terjedniük a megújuló energiaforrásokra, az energetikai technológiákra és a jövőbeli energetikai megoldásokra, például a megújuló hidrogén- és akkumulátor-klaszterekre, a decentralizált energiatermelésre, a hővisszanyerésre és az energiaágazat digitalizálására; |
| --- | --- |

36.

| 37. | rámutat, hogy a társadalom villamosítása miatt a nyersanyagok iránti növekvő kereslet nyomást gyakorol majd a fenntartható bányászatra és feldolgozóiparra az Északi-sarkvidéken. Az Északi-sarkvidéken hatalmas ritkaföldfém-készlet áll rendelkezésre, ami segítené az EU-t abban, hogy csökkentse a Kínától való függőségét, amely jelenleg a ritkaföldfémek 90 %-át termeli. Az EU-nak biztosítania kell, hogy az Északi-sarkvidék kulcsszerepet játsszon az Európai Nyersanyagszövetségben, és ennek során védenie kell az Északi-sarkvidék élővilágát, a bányászati és kitermelési lehetőségekhez fűződő uniós érdekektől függetlenül. Az Északi-sarkvidéki európai szereplői világviszonylatban vezető szakértelemmel rendelkeznek a fenntartható iparágak és a feldolgozóipar terén az értéklánc egészében; Az Északi-sarkvidéki Tanácsnak ezt a szempontot figyelembe kellene vennie; |
| --- | --- |

37.

| 38. | hangsúlyozza, hogy az Északi-sarkvidéken megvalósuló beruházások támogatása és fenntarthatóságának biztosítása, valamint a természeti erőforrások kitermelésének felelősségteljes fejlesztése és a környezetvédelem közötti egyensúly megteremtése érdekében uniós finanszírozásra van szükség, hogy teljes mértékben kiaknázható legyen az EU zöld, kék és digitális átalakulásának motorját képező északi-sarkvidéki potenciál és átalakító erő. |
| --- | --- |

38.

Oktatás és kutatás

| 39. | megjegyzi, hogy a magas színvonalú kutatás és az oktatáshoz való hozzáférés kulcsfontosságú előfeltétele az Északi-sarkvidék életerejének és vonzerejének; kiemeli, hogy az északi-sarkvidéki régió számára az egyik legnagyobb kihívást az agyelszívás jelenti, vagy a területről elvándorló képzett munkaerő által, vagy pedig azáltal, hogy az emberek másutt szerzik meg a képzésüket, és ezt követően nem térnek vissza; arra kéri a helyi és regionális önkormányzatokat, hogy működjenek együtt és osszák meg egymással az e kihívás kezelésére vonatkozó bevált gyakorlatokat; |
| --- | --- |

39.

| 40. | hangsúlyozza, hogy a regionális oktatási és kutatási intézményeket és hálózataikat be kell vonni az Északi-sarkvidékre vonatkozó kutatási politika kialakításába, és az északi-sarkvidéki kutatást nem kizárólag sarkvidéki kutatásként, hanem olyan területként kell értelmezni, amely magában foglalja mindazokat a kutatási tevékenységeket, amelyek hozzájárulnak a fenntartható fejlődéshez, és az Északi-sarkvidék népeinek javát szolgálják. Az Északi-sarkvidék innovációs ökoszisztémájának intelligens szakosodási stratégiákon alapuló létrehozása hozzájárulhat az EU északi-sarkvidéki régiójának regionális fejlődéséhez, és további innovációs és együttműködési lehetőségekhez vezethet; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kéri, hogy a célkitűzések eléréséhez elegendő forrás álljon rendelkezésre. Az Északi-sarkvidéket a különböző finanszírozási programokon átívelő témaként kell meghatározni, és elő kell mozdítani a programok közötti szinergiákat. A Horizont Európa és az Erasmus+ mellett a fontosabb eszközök közé tartoznak a regionális alapokon nyugvó eszközök, például az európai strukturális és beruházási alapok és a területi együttműködési programok; |
| --- | --- |

41.

Hálózati összekapcsoltság

| 42. | úgy véli, hogy a zöld ipari átállással párhuzamosan a zöld közlekedési módok rohamos fejlesztésére is törekedni kell, támogatva a fosszilis tüzelőanyagokról az olyan közlekedési módokra való átállást, mint az elektromos és a hidrogénüzemű közlekedés; rámutat arra, hogy az Északi-sarkvidéken a légi közlekedés biztonsága is alapvető fontosságú. Az elektromos légi járművek fenntartható alternatívát jelentenek; |
| --- | --- |

42.

| 43. | üdvözli a TEN-T folyosó kiterjesztését az EU északi-sarkvidéki területeire, és hangsúlyozza az észak-déli és kelet-nyugati irányú közlekedési kapcsolatok fejlesztésének fontosságát annak érdekében, hogy összekapcsolhatók legyenek az EU észak-norvégiai, svédországi és finnországi közlekedési hálózataihoz csatlakozott régiók, és hogy lehetővé váljon a Jeges-tengerrel való összeköttetés. úgy véli, hogy a TEN-T rendeletekben nagyobb figyelemmel kell lenni az Északi-sarkvidék sajátos jellemzőire, mint például a nagy távolságokra, a téli hajózásra és az alacsony népsűrűségre, annak érdekében, hogy támogassák a stratégiailag fontos közlekedési csomópontok fejlesztését az Északi-sarkvidéken; |
| --- | --- |

43.

| 44. | megjegyzi, hogy az Északi-sarkvidék infrastruktúrájába és közlekedésébe történő beruházások a tágabban vett régióban is tükröződnek, és európai szempontból hozzájárulnak annak működési feltételeihez és versenyképességéhez, többek között a társadalmi fejlődés, az ipar és az ellátás biztonsága terén; |
| --- | --- |

44.

| 45. | aggodalmát fejezi ki a harmadik országok növekvő érdeklődése miatt a régióban, ilyen például Kína növekvő érdeklődése a kritikus infrastruktúra tulajdonba vétele, a tenger alatti kábelek építése és a globális hajózás iránt; rendkívül fontosnak tartja, hogy az EU betöltse befektetői szerepét a régióban annak érdekében, hogy elkerülhetők legyenek a harmadik felek által az Északi-sarkvidéken kivitelezett nagyszabású projektek; |
| --- | --- |

45.

| 46. | hangsúlyozza, hogy döntő fontosságú az EU elkötelezettsége az Északi-sarkvidéken tapasztalható digitalizációs egyensúlytalanságok kiegyenlítése mellett. A nagy sebességű, ötödik és hatodik generációs mobil technológiák széles körű elterjedése az Északi-sarkvidéken szükségessé teszi, hogy az Európai Unió beruházzon a gerincösszeköttetések és a műholdas technológiák megerősítésébe Finnországban, Svédországban és Norvégiában. A többek között biztonsági és távorvoslási megoldásokhoz szükséges alacsony késleltetés hatékony gerincösszeköttetéseket igényel az Északi-sarkvidéken. Európa sarkvidéki peremterületei biztonságának és nemzetközi versenyképességének biztosítása együtt jár a digitalizáció erősítésével. A földfelszíni megoldások is lehetségesek, ami azt jelenti, hogy fontos a megfelelő technológiák olyan kombinációjának meghatározása, amely képes stabil, megbízható és olcsó összeköttetést teremteni. Az új digitális lehetőségek és szolgáltatások fejlesztése során a különböző csoportokkal folytatott konzultáció elengedhetetlen annak biztosításához, hogy az új megoldások megfeleljenek a felhasználók igényeinek. Emellett az összekapcsolhatóság fontos szerepet játszik a biztonság és a fenntartható fejlődés előmozdításában is; |
| --- | --- |

46.

Több EU az Északi-sarkvidéken, több Északi-sarkvidék az EU-ban

| 47. | arra ösztönzi az Európai Bizottságot, hogy tegyen javaslatot az Északi-sarkvidék fejlesztését célzó eszközök és források egyesítésére szolgáló egyablakos rendszer létrehozására; |
| --- | --- |

47.

| 48. | kéri a Tanács jelenlegi és jövőbeli elnökségét annak biztosítására, hogy az Északi-sarkvidék kérdései kiemelt helyet kapjanak az EU napirendjén; |
| --- | --- |

48.

| 49. | sürgeti az Európai Bizottságot és az Európai Külügyi szolgálatot (EKSZ), hogy biztosítsanak elegendő forrást az EU északi-sarkvidéki politikájának végrehajtásához. Elismeri, hogy a döntéshozatal minden szintjén fokozni kell az Unión belüli koordinációt és együttműködést az Északi-sarkvidékkel kapcsolatos kérdésekben, és biztosítani kell, hogy a helyi és regionális hatóságok teljes mértékben részt vegyenek a többszintű kormányzásban, valamint az uniós stratégia és az uniós finanszírozási eszközök végrehajtásában; |
| --- | --- |

49.

| 50. | sürgeti az Európai Bizottságot és az EKSZ-t, hogy regionális és helyi szereplőkkel együttműködve szervezzék meg az Északi-sarkvidék érdekelt feleinek fórumát és az őslakos népekkel folytatott uniós párbeszédet, és fordítsanak nagyobb figyelmet arra, hogy a jövőben a fiatalok is hallathassák hangjukat. A párbeszéd folyamatosságának biztosítása érdekében a Régiók Európai Bizottsága arra ösztönzi az uniós intézmények képviselőit, hogy fokozzák részvételüket az Északi-sarkvidékkel kapcsolatos politikai eseményeken és találkozókon a régióban; |
| --- | --- |

50.

| 51. | kéri az Európai Bizottságot, hogy fontolja meg egy olyan tanácsadó fórum létrehozását, amely az EU sarkvidéki politikájának végrehajtását felügyelné. A fórum egyesítené a legfontosabb érdekelt feleket, köztük a regionális és helyi önkormányzatokat is. |
| --- | --- |

51.

| 52. | megjegyzi, hogy az Északi-sarkvidékre vonatkozó új uniós politika sikeres végrehajtására fontos lehetőséget teremt az, hogy az új 2021–2027-es uniós programozási időszak kezdetével egy időben teszik közzé ezt a politikát. Üdvözli a különböző finanszírozási eszközök meglétét, különösen az ERFA és az európai területi együttműködés programjai keretében, de sajnálja, hogy a kis szervezetek gyakran nem rendelkeznek az ezek teljes körű kihasználásához szükséges adminisztratív és pénzügyi kapacitással. Az Északi-sarkvidékre vonatkozó uniós finanszírozási eszközöket hozzá kell igazítani az Északi-sarkvidék sajátos területi szükségleteihez és kapacitásához, beleértve az őslakosok szükségleteit is; |
| --- | --- |

52.

| 53. | megjegyzi, hogy az EU kohéziós politikai programjai és különösen a határokon átnyúló Interreg-programok fontos keretet biztosítanak az emberek közötti, határokon átnyúló kapcsolatokhoz, figyelembe véve az Északi-sarkvidék sajátos jellemzőit. Ugyanakkor több lehetőséget kell biztosítani az Unión kívüli északi-sarkvidéki partnerországok bevonására a sarkvidéki együttműködés, valamint az észak–észak mobilitás és együttműködés előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

53.

| 54. | végezetül megjegyzi, hogy az Északi-sarkvidék az elkövetkező évtizedekben is stratégiai jelentőséggel bír majd az EU számára, és hogy az Uniónak tovább kell haladnia a megkezdett úton, szélesebb körű többoldalú együttműködéssel és többszintű kormányzással, bevonva az Északi-sarkvidék népeit, hogy leküzdje az Északi-sarkvidék geopolitikai helyzete, természeti környezete és sajátos társadalmi-gazdasági feltételei által támasztott kihívásokat, és hogy teljes mértékben kiaknázza a zöld, kék és digitális átállásban rejlő lehetőségeket. |
| --- | --- |

54.

Kelt Brüsszelben, 2022. június 29-én.

a Régiók Európai Bizottsága elnöke

Vasco ALVES CORDEIRO

---

| 2022.9.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 375/21 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.9.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 375/21

---

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Az antiszemitizmus elleni küzdelemre és a zsidó élet előmozdítására vonatkozó stratégia (2021–2030)

(2022/C 375/04)

| Előadó: | KARÁCSONY János Ádám (HU/ECR), a Pest Megyei Közgyűlés alelnöke |
| --- | --- |
| Referenciaszöveg: | Az Európai Bizottság közleménye az antiszemitizmus elleni küzdelemre és a zsidó élet előmozdítására vonatkozó európai uniós stratégiáról (2021–2030)
  COM(2021) 615 final |

Előadó:

KARÁCSONY János Ádám (HU/ECR), a Pest Megyei Közgyűlés alelnöke

Referenciaszöveg:

Az Európai Bizottság közleménye az antiszemitizmus elleni küzdelemre és a zsidó élet előmozdítására vonatkozó európai uniós stratégiáról (2021–2030)

COM(2021) 615 final

POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK EURÓPAI BIZOTTSÁGA

| 1. | üdvözli az antiszemitizmus elleni küzdelemre és a zsidó élet előmozdítására vonatkozó uniós stratégiáról (2021–2030) szóló közleményt, és egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy az antiszemitizmus elleni küzdelem összetett kihívást jelent, mivel az antiszemitizmus veszélyezteti az alapvető európai értékeket. Aktív részvétele révén a Régiók Európai Bizottsága hozzájárulhatna az Európai Bizottságnak az antiszemitizmus elleni küzdelemre és a zsidó élet előmozdítására vonatkozó európai uniós stratégiájához (2021–2030), biztosítva, hogy a helyi és regionális önkormányzatok részt vegyenek annak végrehajtásában. Úgy véli, hogy az antiszemitizmus nélküli EU valamennyi uniós helyi és regionális önkormányzatnak közös célja kell, hogy legyen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aggodalmát fejezi ki az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége (FRA) által készített, a zsidókkal szembeni hátrányos megkülönböztetésről és gyűlölet-bűncselekményekről szóló, Experiences and perceptions of antisemitism [Az antiszemitizmussal kapcsolatos tapasztalatok és annak érzékelése] című, 2018-ban közzétett második felmérés eredményei miatt, amelyek megerősítették, hogy tízből kilenc zsidó úgy véli, hogy az antiszemitizmus nőtt az országában, és hogy a zsidók 85 %-a komoly problémának tartja az antiszemitizmust; |
| --- | --- |

2.

| 3. | üdvözli, hogy az Európai Bizottság stratégiája a megfelelő érdekelt felekkel – köztük a nemzeti és regionális hatóságokkal, a zsidó közösségekkel és szervezetekkel, független szakértőkkel és kutatókkal, az FRA-val, valamint nemzetközi szervezetekkel és más érdekeltekkel – folytatott széles körű konzultáción alapul; |
| --- | --- |

3.

| 4. | hangsúlyozza, hogy a zsidó kultúra az európai kultúra szerves része, és hogy a zsidó kulturális örökséget védeni kell az EU városaiban és régióiban, illetve oly módon kell népszerűsíteni, hogy az arra ösztönözze az európaiakat, hogy a zsidó kulturális örökséget az európai kultúra és életmód fontos részének tekintsék és ekként értékeljék. Fel kell hívni a figyelmet a zsidó élet évezredes hagyományaira és arra a számtalan fontos hozzájárulásra, amelyekkel a zsidó vallású vagy zsidó hátterű emberek közös társadalmunkat és kultúránkat gazdagították. E tekintetben úgy véli, hogy fontos a régiók és a civil társadalom közötti együttműködés fokozása; |
| --- | --- |

4.

| 5. | üdvözli, hogy az Európai Bizottság megerősítette szilárd és egyértelmű elkötelezettségét az antiszemitizmus elleni globális küzdelem iránt. Egyetért azzal, hogy az antiszemitizmus, a gyűlöletre uszítás vagy az erőszak bármilyen formája elfogadhatatlan és összeegyeztethetetlen az Európai Unió és tagállamai értékeivel és céljaival. Ezek az elvek nem képezik alku tárgyát. A fentiek fényében alapvetően fontos, hogy az összes nemzetközi, nemzeti és szubnacionális hatóság valamennyi szakpolitikai területen általánosan érvényesítse az antiszemitizmus valamennyi formájának megelőzését és az ellenük való küzdelmet; |
| --- | --- |

5.

| 6. | üdvözli, hogy az Európai Bizottság elkötelezett amellett, hogy rendszeres párbeszédet folytasson az Európai Parlamenttel és a tagállamok nemzeti parlamentjeivel azzal a céllal, hogy határozott fellépést ösztönözzön az antiszemitizmus elleni küzdelem és a zsidó élet előmozdítása terén, és hozzáteszi, hogy tovább növelné a stratégia hatékonyságát, ha a felkérés a regionális szereplőkre is kiterjedne; |
| --- | --- |

6.

| 7. | megfelelőnek tartja a stratégia azon következtetését, hogy a gyűlölet minden formája aláássa az emberi értékeket, és összeegyeztethetetlen azokkal az értékekkel, amelyekért az EU kiáll. Miközben üdvözli, hogy ez a stratégia része az Európai Bizottság által a gyűlölet, a megkülönböztetés és a rasszizmus minden formája elleni küzdelem jegyében kifejtett erőfeszítéseknek, úgy véli, hogy egy lépéssel tovább kell menni, és ki kell nyilatkoztatni az antiszemitizmussal szembeni zéró tolerancia elvét; |
| --- | --- |

7.

| 8. | emlékeztet arra, hogy az EUMSZ 17. cikke alapján az Európai Uniónak nyílt, átlátható és rendszeres párbeszédet kell folytatnia az egyházakkal, vallási szervezetekkel és világnézeti szervezetekkel, és hogy az RB-nek is ki kellene alakítania egy ilyen párbeszédet; |
| --- | --- |

8.

Az antiszemitizmus minden formájának megelőzése és az ellene való küzdelem

| 9. | megfelelőnek tartja a stratégia azon következtetését, hogy napjainkban az antiszemitizmus leggyakoribb megnyilvánulásai közé tartozik az Izraellel kapcsolatos antiszemitizmus, amellyel az európai zsidók leggyakrabban online találkoznak (1); |
| --- | --- |

9.

| 10. | teljes mértékben támogatja azt a nézetet, amely szerint a Nemzetközi Holokauszt Emlékezési Szövetség (IHRA) által meghatározott antiszemitizmus-definíciónak kellene egységes iránymutatásként szolgálnia a tagállamok és hatóságaik számára az antiszemita mintáknak és az antiszemitizmus különböző formáinak azonosításához. Egy cselekmény antiszemita jellegének felismerése és néven nevezése elősegíti, hogy kiépüljön a bizalom a hatóságok és a bíróságok iránt, illetve azt, hogy az emberek nagyobb arányban jelentsék az antiszemita bűncselekményeket; |
| --- | --- |

10.

| 11. | e definíciónak megfelelően: a) Az antiszemita cselekmények akkor minősülnek bűncselekménynek, ha azokat a törvény ekként határozza meg (például a holokauszttagadás vagy antiszemita anyagok terjesztése). A különösen sértő és káros terminológia (holokauszt, népirtás, apartheid) használata nem fogadható el jogszerűként a zsidó közösségekkel vagy a zsidó állam általános céljaival és magatartásával szemben megfogalmazott kritikában. b) A bűncselekmények akkor minősülnek antiszemitának, ha a támadások célpontjai – akár emberek, akár vagyontárgyak – (például épületek, iskolák, kegyhelyek és temetők) azért kerülnek kiválasztásra, mert zsidók vagy zsidónak hiszik őket, illetve zsidókhoz kötődnek. c) Az antiszemita hátrányos megkülönböztetés és az, ha a mások számára elérhető lehetőségeket és szolgáltatásokat megtagadják a zsidóktól, üldözendő és büntetendő; |
| --- | --- |

11.

| 12. | üdvözli, hogy a tagállamok támogatták a stratégiát, és el is kötelezték magukat amellett, hogy nemzeti stratégiák keretében preventív módon kezelik az antiszemitizmust, illetve küzdenek ellene, valamint hogy fellépnek a diszkrimináció egyéb formái – például a rasszizmus, az idegengyűlölet, a radikalizálódás és a szélsőségesség– ellen. Ennek példája az „Egyenlőségközpontú Unió: az EU rasszizmus elleni cselekvési terve a 2020–2025-ös időszakra” című közlemény, amelyről a Régiók Bizottsága szintén kiadott egy véleményt (2); |
| --- | --- |

12.

| 13. | egyetért a stratégia azon megállapításával, hogy a stratégia sikeréhez kulcsfontosságú a civil társadalmi szervezetek és a zsidó közösségek megerősített bevonása, az ezekkel a szervezetekkel folytatott aktív együttműködés fokozása és kezdeményezéseik pénzügyi támogatása meglévő uniós finanszírozási programokon keresztül, külön forrásokat rendelve e célok megvalósításához; |
| --- | --- |

13.

| 14. | üdvözli, hogy az Európai Bizottság az 1,55 milliárd euró költségvetésű Polgárok, egyenlőség, jogok és értékek program (3), valamint számos más uniós program (4) finanszírozása révén elkötelezi magát az antiszemitizmus minden formája elleni küzdelmet és annak nyilvántartását célzó szervezetek és projektek támogatása mellett, így a zsidóellenesség, illetve az Izrael Állam legitimitásának megkérdőjelezése elleni küzdelem, valamint a holokausztra való emlékezésre fordított kellő figyelem révén kezelve az antiszemitizmus transzverzális jellegét; |
| --- | --- |

14.

| 15. | helyesli az állami fellépésbe vetett bizalom erősítésére irányuló intézkedésként a nemzeti és regionális biztonsági hatóságok kapcsolattartóinak kinevezését, valamint kommunikációs csatornák és összehangolt intézkedések létrehozását, különösen válság esetén; |
| --- | --- |

15.

| 16. | üdvözli, hogy az Európai Bizottság úgy döntött, hogy a stratégia végrehajtásának támogatása érdekében állandó struktúraként hivatalossá teszi az antiszemitizmus elleni küzdelemmel foglalkozó ad hoc munkacsoportot, és hogy segít a tagállamok, a zsidó közösségek képviselői és más érdekelt felek törekvéseinek koordinálásában. Felkéri az Európai Bizottságot, hogy a munkacsoport tagjainak kiválasztásakor fordítson különös figyelmet az európai zsidó közösségek összetettségére, hogy valamennyi felekezet és vallási mozgalom egyenlő mértékben legyen képviselve; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az európai zsidó fiatalok 44 %-a tapasztalt már antiszemita zaklatást (5), és úgy véli, hogy mielőbb célzottan fel kell venni a harcot az antiszemita gyűlöletbeszéd és gyűlölet-bűncselekmények, illetve a zsidók ellen irányuló erőszakos szélsőségesség és terrorizmus ellen. Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége 12 uniós tagállamban felmérést készített arról, hogy a zsidó embereknek milyen tapasztalataik vannak gyűlölet-bűncselekményekkel kapcsolatban. Az RB komoly aggodalmaknak ad hangot amiatt, hogy a felmérés tanúsága szerint a válaszadók 35 %-a találkozott már azzal a kijelentéssel, hogy „a zsidók saját céljaikra használják azt, hogy a holokauszt áldozatai” (6), az európaiak 53 %-a pedig úgy érzi, hogy a holokauszttagadás probléma az országában (7). Ezt szem előtt tartva az RB sürgeti az arra irányuló európai bizottsági javaslat gyors elfogadását, hogy az uniós bűncselekmények listáját terjesszék ki a gyűlöletbeszédre és a gyűlölet-bűncselekményekre, ami lehetővé tenné bűncselekmények és szankciók meghatározására vonatkozó uniós minimumszabályok megállapítását; |
| --- | --- |

17.

| 18. | egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy a stratégia végrehajtásában – az antiszemitizmus elleni küzdelem és a zsidó élet előmozdítása szempontjából – nagyon fontos szerep jut mind a tagállamoknak, mind a helyi és regionális szervezeteknek. Kötelezettséget vállal arra, hogy a jövőben nagyobb figyelmet fordít az antiszemitizmus kérdésére annak érdekében, hogy hozzájáruljon az antiszemitizmus elleni küzdelemre vonatkozó uniós stratégia végrehajtásához és előmozdítsa a bevált gyakorlatok cseréjét; |
| --- | --- |

18.

| 19. | üdvözli az Európai Bizottság 2021–2024-es időszakra szóló európai igazságügyi képzési stratégiáját, amely többek között az Európai Igazságügyi Képzési Hálózat (EJTN) és az Európai Unió Bűnüldözési Képzési Ügynöksége (CEPOL) révén támogatja az igazságügyi és bűnüldözési szakemberek körében előforduló antiszemitizmus kezelésére irányuló képzési programokat és kapacitásépítési tevékenységeket. Az antiszemitizmussal kapcsolatos figyelemfelkeltést és a megfelelő képzést a helyi és regionális önkormányzatok számára is elérhetővé kell tenni; |
| --- | --- |

19.

| 20. | hangsúlyozza, hogy különösen fontos, hogy a tagállamokban az antiszemita megnyilvánulásokkal kapcsolatban gyűjtött adatok összehasonlíthatóak legyenek, és hogy az adatgyűjtési eljárások módszertanához és kialakításához célzott pénzeszközök és programok álljanak rendelkezésre; |
| --- | --- |

20.

| 21. | egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy az online antiszemitizmus elleni küzdelem nagyobb figyelmet érdemel. Rámutat arra, hogy az antiszemita összeesküvés-elméletek, a náci jelképek, emléktárgyak és irodalom, valamint ezek online terjesztése radikalizálódáshoz és végső soron fizikai erőszakhoz vezethetnek. Emiatt különösen fontosak a gazdasági szereplőkre vonatkozó különleges kötelezettségek, amelyeket a magatartási kódexük, a digitális szolgáltatásokról szóló jogszabály és a digitális piacokról szóló jogszabály határoz meg; |
| --- | --- |

21.

| 22. | hangsúlyozza, hogy fontos nagyobb figyelmet fordítani a közösségimédia-platformokon található illegális tartalmak kezelésére. A bűnüldözés, az igazságszolgáltatás és a polgári bírósági eljárások döntő szerepet játszanak ennek elérésében. Az online térben vagy a közösségi médiában tett, bűncselekménynek minősülő kijelentéseket következetesen üldözni kell. Az RB ezért szükségesnek tartja az erre vonatkozó uniós és nemzeti jogszabályok megerősítését. Ezért arra kéri a tagállamokat, hogy gyorsan és teljeskörűen ültessék át a gyakorlatba és hajtsák végre a rasszizmus és az idegengyűlölet elleni küzdelemről szóló kerethatározatot (8); |
| --- | --- |

22.

A zsidó élet védelme és előmozdítása az EU-ban

| 23. | üdvözli, hogy az Európai Bizottság 24 millió euróval támogatja a tagállamokat és a zsidó közösségeket abban, hogy megerősítsék a zsinagógák és az imahelyek védelmét, és felhívja a figyelmet arra, hogy az incidensekkel kapcsolatos egységesített adatok segítséget nyújthatnak ahhoz, hogy az Európai Bizottság az Európai Unió Helyzetelemző Központjával együtt feltárja a zsidó embereket, közösségeket és imahelyeket fenyegető konkrét veszélyeket, annak érdekében, hogy jobban megértse és megelőzze e veszélyeket, védelmet nyújtson azokkal szemben és reagáljon a konkrét biztonsági kockázatokra; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kiemeli, hogy annak ellenére, hogy a zsidók régóta jelen vannak Európában, az európaiak 68 %-a azt mondja, hogy „nem tájékozott” a zsidó történelemmel kapcsolatban (9). Úgy véli, hogy a fiatal diákok körében kiemelt helyet kell kapnia a zsidó történelemmel, vallással és kultúrával kapcsolatos tudatosság és ismeretek növelésének. Ennek kapcsán különösen fontos a felhasznált tananyagok és a tanároknak szóló kézikönyvek minősége. Le kell bontani a társadalmi előítéleteket, és el kell jutni annak teljes elismeréséig, hogy a zsidó élet az európai társadalom részét képezi; |
| --- | --- |

24.

| 25. | üdvözli, hogy az Európai Bizottság elismeri a sport és a média fontos szerepét a befogadás előmozdításában, és rámutat arra, hogy a nem kormányzati szervezetek kezdeményezései mellett a zsidó szervezetek aktív részvétele és a célzott programokon keresztül nyújtott támogatás hatékonyabb lehet az antiszemita sztereotípiák és tévhitek elleni küzdelemben; |
| --- | --- |

25.

| 26. | üdvözli a kulturális örökségért való fellépés európai keretét (10) (amely az európai zsidó temetőkre vonatkozóan egy külön intézkedést tartalmaz), azonban felhívja a figyelmet arra, hogy számos elhagyatott zsinagóga és más magára hagyatott zsidó közösségi helyszín található Európában. A regionális támogatás mellett további programokra lenne szükség, hogy e fontos helyszínek helyreállításával és rongálás elleni védelmével megerősítsük Európa kulturális gyökereit; |
| --- | --- |

26.

| 27. | üdvözli, hogy az Európai Bizottság elkötelezett a zsidó élettel, az antiszemitizmussal és a holokauszttal kapcsolatos oktatás és kutatás iránt, valamint hogy elismeri, hogy ezek alapvető fontosságúak az antiszemitizmus mai megértéséhez és ahhoz, hogy elejét vegyük az ilyen atrocitások megismétlődésének. Mindazonáltal néhány tagállamban ki kell bővíteni az EBESZ (11)/ODIHR (12) és az UNESCO (13) programjainak korlátozott hatókörét; |
| --- | --- |

27.

Oktatás, kutatás és a holokausztról való megemlékezés

| 28. | üdvözli, hogy az Európai Bizottság egy, az antiszemita előítéletekkel kapcsolatos uniós felmérést szándékozik finanszírozni az Európai Unió egész területén, méghozzá számos tagállam (14), illetve uniós helyi és regionális önkormányzat tapasztalataira is támaszkodva; |
| --- | --- |

28.

| 29. | hangsúlyozza, hogy bár az oktatás a tagállamok hatáskörébe tartozik, felül kell vizsgálni az európai oktatási intézményekben használt, a zsidósággal, a holokauszttal és a mai Izraellel kapcsolatos tananyagokat. Szem előtt kell tartani, hogy az ilyen anyagoknak teljes mértékben meg kell felelniük az UNESCO békére, toleranciára, együttélésre és erőszakmentességre vonatkozó normáinak. Ezenkívül uniós forrásokat kell biztosítani olyan tankönyvek finanszírozására, amelyek megfelelnek a fent említett UNESCO-előírásoknak. Alapvetően fontos az összes oktatási szinten tanító tanárok megfelelő képzése annak érdekében, hogy kezelni tudják az antiszemitizmust és küzdeni tudjanak az előítéletek ellen mind az oktatásban, mind az oktatáson keresztül (15). A bevált gyakorlatoknak az oktatási és képzési szakemberek, valamint az oktatási és képzési politikák kidolgozásáért és végrehajtásáért felelős különböző kormányzati szintek közötti megosztása még inkább elősegíthetné a tévhitek és sztereotípiák elleni küzdelmet; |
| --- | --- |

29.

| 30. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az iskolákban újra és újra antiszemita cselekmények történnek, és hogy egyes tanároknak egyre nagyobb problémát okoz a Soá oktatása. Egyetért azzal, hogy a tanárokat fel kell ruházni az ahhoz szükséges eszközökkel, hogy multikulturális osztályokban is foglalkozni tudjanak az antiszemitizmus, a Soá, a zsidó élet és történelem kérdésével. Hangsúlyozza ezért, hogy a tagállamoknak fokozott pedagógiai támogatást kell nyújtaniuk a tanároknak – különösen a történelemtanároknak – és az iskolaigazgatóknak a második világháború időszakának tanításához és általában az antiszemitizmus kérdésének tárgyalásához. Rámutat arra, hogy a tagállamokban és régiókban használt tananyagok felülvizsgálata és javítása érdekében különösen fontosak a tanárokkal folytatott strukturált eszmecserék; |
| --- | --- |

30.

| 31. | üdvözli, hogy az Európai Bizottság továbbra is finanszíroz olyan tagállami intézkedéseket, amelyek célja az antiszemitizmus elleni célzott küzdelem, a zsidó élet helyi és regionális szintű előmozdítása, illetve a jelenlegi és korábbi regionális és helyi zsidó életre vonatkozó ismeretek bővítése, valamint a helyi közösségekkel való cserék. Ezeket az intézkedéseket olyan uniós programokból is támogatni kellene, mint a Horizont Európa és a CERV; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kifejezetten üdvözli az antiszemitizmus megelőzésére irányuló nemzetközi kutatási projekteket, például az iskolai oktatásban az antiszemitizmus kezelésével kapcsolatos összehasonlító projekteket, és azt kéri, hogy biztosítsanak célzott európai finanszírozást ezekhez; |
| --- | --- |

32.

| 33. | hangsúlyozza, hogy fontos megemlékezni azon nem zsidó emberek Európa-szerte tanúsított hősies helytállásáról, akik életüket feláldozva segítettek a zsidóknak a Soá idején; |
| --- | --- |

33.

| 34. | támogatja, hogy összehangolt és határokon átnyúló módon fejlesszenek többnyelvű oktatási anyagokat az antiszemitizmus megelőzéséről, valamint tanároknak szóló kézikönyveket, amelyek digitálisan és szabadon hozzáférhetők; |
| --- | --- |

34.

| 35. | alapvetően fontosnak tartja az olyan csoportok finanszírozásának ellenőrzésére szolgáló mechanizmusok megerősítését, amelyek nem kormányzati szervezetek álcája alatt védik az antiszemitizmust, előmozdítják a bojkott, elidegenítés és szankciók (BDS) kezdeményezést, vagy igazolják és ösztönzik a terrorizmust; |
| --- | --- |

35.

| 36. | nagyra értékeli az Európai Holokausztkutatási Infrastruktúra (EHRI) (16) munkáját, és fontosnak tartja, hogy a transznacionális holokausztkutatás, megemlékezés és oktatás jövője a projekt 2024-es lejárta után is biztosított legyen. Ez a holokausztkutatási kezdeményezés részesül a legnagyobb uniós finanszírozásban a világon; |
| --- | --- |

36.

Vezető szerep az antiszemitizmus elleni globális küzdelemben

| 37. | üdvözli, hogy az Európai Bizottság elismeri, hogy Izrael az Európai Unió kulcsfontosságú partnere az antiszemitizmus elleni globális küzdelemben. Ennek érdekében támogatja az együttműködést az Európai Bizottság által felállított ad hoc munkacsoporttal, illetve az Európai Parlament antiszemitizmussal foglalkozó munkacsoportjával; |
| --- | --- |

37.

| 38. | a cselekvési terv legitimitásának erősítése és az antiszemitizmus elleni hatékonyabb európai küzdelem érdekében hangsúlyozza a nemzeti, regionális és helyi hatóságok, valamint a zsidó közösségek és civil társadalom bevonásának fontosságát. Emellett az is fontos, hogy az országok, illetve a helyi és regionális önkormányzatok megosszák egymással a bevált gyakorlatokat, beleértve a különböző kormányzati szintek és a civil társadalom által kidolgozott, az oktatás, a jogalkotás vagy a kutatás terén meghatározott célkitűzéseket és intézkedéseket; |
| --- | --- |

38.

| 39. | úgy véli, hogy mivel a helyi és regionális önkormányzatok kiemelten fontos tevékenységet fejtenek ki az antiszemitizmus elleni küzdelem és a zsidó élet előmozdítása terén, részvételi lehetőséget kell kapniuk az uniós intézményekkel folytatott eszmecserékben, rendszeres konzultációkban és párbeszédben; |
| --- | --- |

39.

| 40. | leszögezi, hogy az RB adott esetben kész hozzájárulni az Európai Bizottság által létrehozott, az antiszemitizmus elleni küzdelemmel foglalkozó ad hoc munkacsoport munkájához, és meghívni a csoport képviselőit az RB idevonatkozó üléseire; |
| --- | --- |

40.

| 41. | az Európai Bizottság felhívásának eleget téve jó példával fog elöl járni, és munkaerő-felvételi és kiválasztási intézkedések révén javítani fogja az RB személyzetének reprezentativitását. |
| --- | --- |

41.

Kelt Brüsszelben, 2022. június 29-én.

a Régiók Európai Bizottsága elnöke

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Az európai zsidók 79 %-a érzi úgy, hogy őket hibáztatják Izrael Állam valamely tettéért. 69 %-uk szerint az arab-izraeli konfliktus hatással van a biztonságérzetükre (az FRA második felmérése, 2018: https://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2018-experiences-and-perceptions-of-antisemitism-survey_en.pdf).

1

(2)  COR-2020-04617.

2

(3)  C(2021) 2699 final: https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/c_2021_2699_f1_commission_implementing_decision_en_v3_p1_1177590.pdf; Polgárok, egyenlőség, jogok és értékek program: https://ec.europa.eu/info/funding-tenders/opportunities/portal/screen/programmes/cerv

3

(4)  Jogérvényesülés program, Horizont Európa, Kreatív Európa, Erasmus+, Belső Biztonsági Alap, kohéziós politikai alapok, Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz (NDICI) és Előcsatlakozási Támogatási Eszköz (IPA).

4

(5)  Young Jewish Europeans: perceptions and experiences of antisemitism, FRA, 2019: https://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2019-young-jewish-europeans_en.pdf.

5

Young Jewish Europeans: perceptions and experiences of antisemitism

(6)  Experiences and perceptions of antisemitism (Antiszemitizmussal kapcsolatos tapasztalatok és az antiszemitizmus megítélése), második felmérés a zsidókkal szembeni megkülönböztetésről és gyűlölet-bűncselekményekről az EU-ban, FRA, 2018: https://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2018-experiences-and-perceptions-of-antisemitism-survey_en.pdf.

6

(7)  Az Eurobarométer 484. sz. különjelentése, Perceptions of antisemitism (Az antiszemitizmus többféle megítélése), 2019: https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2220.

7

(8)  A Tanács 2008. november 28-i 2008/913/IB kerethatározata, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/ALL/?uri=celex:32008F0913.

8

(9)  Eurobarometer felmérés (europa.eu).

9

(10)  A kulturális örökségért való fellépés európai kerete.

10

(11)  EBESZ: Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet.

11

(12)  ODIHR: Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatala.

12

(13)  UNESCO: Az ENSZ Nevelésügyi, Tudományos és Kulturális Szervezete.

13

(14)  Kovács, A., Fischer, G., Antisemitic Prejudices in Europe: Survey in 16 European Countries, Action and Protection League, 2021: European antisemitism survey – APL – Action & Protection League (apleu.org).

14

Antisemitic Prejudices in Europe: Survey in 16 European Countries

(15)  „Addressing Anti-Semitism in Schools: Training Curricula”, az EBESZ Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatala (ODIHR) és az UNESCO által közösen összeállított kiadvány.

15

(16)  https://www.ehri-project.eu/.

16

---

| 2022.9.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 375/26 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.9.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 375/26

---

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – A 2021-es bővítési csomag

(2022/C 375/05)

| Előadó: | MAGYAR Anna (HU/ECR), a Csongrád-Csanád Megyei Közgyűlés tagja |
| --- | --- |
| Referenciaszövegek: | A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – 2021. évi közlemény az EU bővítési politikájáról – COM(2021) 644 final;
  Európai bizottsági szolgálati munkadokumentum – 2021. évi jelentés Albániáról – SWD(2021) 289 final;
  Európai bizottsági szolgálati munkadokumentum – 2021. évi jelentés Bosznia-Hercegovináról – SWD(2021) 291 final /2;
  Európai bizottsági szolgálati munkadokumentum – 2021. évi jelentés Koszovóról (1) – SWD(2021) 292 final/2;
  Európai bizottsági szolgálati munkadokumentum – 2021. évi jelentés Montenegróról – SWD(2021) 293 final/2;
  Európai bizottsági szolgálati munkadokumentum – 2021. évi jelentés Észak-Macedóniáról – SWD(2021) 294 final;
  Európai bizottsági szolgálati munkadokumentum – 2021. évi jelentés Szerbiáról – SWD(2021) 288 final;
  Európai bizottsági szolgálati munkadokumentum – 2021. évi jelentés Törökországról – SWD(2021) 290 final/2. |

Előadó:

MAGYAR Anna (HU/ECR), a Csongrád-Csanád Megyei Közgyűlés tagja

Referenciaszövegek:

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – 2021. évi közlemény az EU bővítési politikájáról – COM(2021) 644 final;

Európai bizottsági szolgálati munkadokumentum – 2021. évi jelentés Albániáról – SWD(2021) 289 final;

Európai bizottsági szolgálati munkadokumentum – 2021. évi jelentés Bosznia-Hercegovináról – SWD(2021) 291 final /2;

Európai bizottsági szolgálati munkadokumentum – 2021. évi jelentés Koszovóról (1) – SWD(2021) 292 final/2;

Európai bizottsági szolgálati munkadokumentum – 2021. évi jelentés Montenegróról – SWD(2021) 293 final/2;

Európai bizottsági szolgálati munkadokumentum – 2021. évi jelentés Észak-Macedóniáról – SWD(2021) 294 final;

Európai bizottsági szolgálati munkadokumentum – 2021. évi jelentés Szerbiáról – SWD(2021) 288 final;

Európai bizottsági szolgálati munkadokumentum – 2021. évi jelentés Törökországról – SWD(2021) 290 final/2.

POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK EURÓPAI BIZOTTSÁGA

Általános megjegyzések

| 1. | nagy érdeklődéssel veszi tudomásul az Európai Bizottságnak az EU 2021. évi bővítési politikájáról szóló közleményét, a tagjelölt országokról, vagyis Albániáról, Montenegróról, Észak-Macedóniáról, Szerbiáról és Törökországról szóló jelentéseket, csakúgy mint a potenciális tagjelölt Bosznia-Hercegovináról és Koszovóról (1) szóló jelentéseket; |
| --- | --- |

1.

| 2. | emlékeztet a társulási megállapodásban foglalt európai törekvésekre és Ukrajna Európa melletti elköteleződésére. 2022. február 28-án – Ukrajna azon jogát gyakorolva, hogy maga döntsön a sorsáról – Ukrajna elnöke benyújtotta országa uniós tagság iránti kérelmét. Az RB arra kéri a Tanácsot és az Európai Bizottságot, hogy a Szerződések vonatkozó rendelkezéseivel összhangban erősítsék tovább a kapcsolatokat és mélyítsék el a partnerséget annak érdekében, hogy támogassák Ukrajnát az Európába vezető úton; |
| --- | --- |

2.

| 3. | üdvözli, hogy a 2021 októberében az EU és a nyugat-balkáni országok közötti brdói csúcstalálkozó megerősítette, hogy a Nyugat-Balkán bővítési folyamata kölcsönös stratégiai érdek és közös stratégiai döntés, amely a partnerek hiteles reformjain, tisztességes és szigorú feltételeken és a saját érdemek elvén alapul; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tudomásul veszi Grúzia és Moldova hivatalos kérelmét az Európai Unióhoz való csatlakozásra, és arra kéri a Tanácsot és az Európai Bizottságot, hogy a bővítési kritériumok teljesítése esetén támogassák ezeknek az országoknak az EU-hoz való csatlakozásra irányuló erőfeszítéseit; |
| --- | --- |

4.

| 5. | hangsúlyozza, hogy valamennyi nyugat-balkáni ország, valamint Ukrajna, Moldova és Grúzia uniós csatlakozását támogatja, feltéve, hogy megfelelnek valamennyi csatlakozási kritériumnak; kiemeli, mennyire fontos, hogy pozitív jelzéseket küldjünk nekik, így támogatva elköteleződésüket az uniós csatlakozás sajnálatosan hosszú folyamatában; kiemeli, hogy a tényleges és hiteles uniós perspektíva hiánya frusztrációkhoz vezetne a partnerországokban, és azzal a kockázattal jár, hogy harmadik országok további befolyáshoz jutnak a régióban; |
| --- | --- |

5.

| 6. | megismétli, hogy a nyugat-balkáni országok közigazgatási reformja nem hajtható végre jó helyi szintű kormányzás nélkül, és kéri az Európai Bizottságot, hogy a közigazgatási reformjába építsen be a helyi és regionális önkormányzatok átfogó reformfolyamatba való bevonására vonatkozó támogatási intézkedéseket és eszközöket, valamint részletesebb teljesítménymutatókat; |
| --- | --- |

6.

| 7. | emlékeztet arra, hogy az uniós vívmányok 70 százalékát szubnacionális szinten hajtják végre; ösztönzi a bevált módszerek feltárását és alkalmazását a helyi és regionális önkormányzatokkal való együttműködés, valamint a bővítéssel kapcsolatos ügyekbe való bevonásuk terén, mivel stratégiai partnerek a folyamatban, és kulcsszerepet játszanak abban, hogy a bővítés sikeres legyen a polgárok számára; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kéri az Európai Bizottságot, hogy a lehető legjobban használja ki a technikai segítségnyújtást és információcserét (TAIEX) és az ikerintézményi együttműködést annak érdekében, hogy segítse az intézményfejlesztést és a helyi szintű kapacitásépítést a bővítési országokban; üdvözli a TAIEX helyi önkormányzatokra való kiterjesztését; |
| --- | --- |

8.

| 9. | üdvözli, hogy a reformok általános egyensúlya összességében minden nyugat-balkáni országban pozitív volt, ami további előrelépést tesz lehetővé; és az összes érintett országot arra kéri, mutassák meg, hogy elkötelezettek az uniós értékek és normák iránt; hangsúlyozza, hogy a tagjelölt és a potenciális tagjelölt országoknak fokozatosan össze kell hangolniuk a harmadik országokkal kapcsolatos politikáikat az Európai Unió politikáival; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kéri az összes érintett felet, hogy konstruktív módon lépjenek fel annak érdekében, hogy miután a Tanács jóváhagyta tárgyalási keretüket, haladéktalanul meg tudják nyitni a csatlakozási tárgyalásokat Albániával és Észak-Macedóniával; |
| --- | --- |

10.

| 11. | üdvözli, hogy a kibővített bővítési módszertan megerősítette a politikai irányokat, és ezért rendszeres politikai kormányközi konferenciákra került sor, amelyek lehetőséget biztosítottak a magas szintű párbeszédre; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aggodalommal jegyzi meg, hogy a bővítési folyamat lelassulása nemkívánatos fejleményekhez vezet a bővítési országokban, nevezetesen bizalomvesztéshez a polgárok körében, folyamatos kivándorláshoz és a döntő fontosságú politikai reformok végrehajtása iránti elkötelezettség csökkenéséhez, ami pedig azzal a kockázattal jár, hogy a nyugat-balkáni régióban terjeszkedni kívánó harmadik felek, például Oroszország és Kína további befolyáshoz jutnak; |
| --- | --- |

12.

| 13. | üdvözli az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz létrehozásáról szóló (IPA III) rendelet hatálybalépését, amely a kedvezményezett országok alapvető és fenntartható reformjaihoz biztosítja a forrásokat; kiemeli, hogy az EU a vezető donor a Nyugat-Balkánon, és ezért a régió legfontosabb partnere; |
| --- | --- |

13.

| 14. | támogatja az Európai Bizottság Nyugat-Balkánra vonatkozó gazdaságélénkítési és beruházási tervének végrehajtását, amely jelentős mértékben hozzájárulhat a zöld átálláshoz, a digitalizációhoz, a közlekedési és energetikai infrastruktúrához, a társadalmi fejlődéshez és a regionális fejlődéshez; ennek kapcsán emlékeztet a jogállamiság, a korrupció elleni küzdelem, az átláthatóság és a jó kormányzás javításának, valamint annak fontosságára, hogy teljes mértékben végrehajtsák a Nyugat-Balkánra vonatkozó zöld menetrendet; emlékeztet arra, hogy a helyi és regionális önkormányzatok fontos szerepet játszanak e tekintetben, ezért be kell vonni őket a végrehajtási szakaszba; |
| --- | --- |

14.

| 15. | arra kéri az Európai Bizottságot, hogy a kedvezményezett országok helyi önkormányzataival együttműködve a lehető legjobban használja ki az IPA III- és az IPARD-alapokat; ismét hangsúlyozza a LEADER-megközelítés előnyeit, mivel a vidékfejlesztés igen nagy mértékben járul hozzá a gazdasági fejlődéshez és a szilárd demográfiai struktúrákhoz; |
| --- | --- |

15.

| 16. | szoros együttműködést szorgalmaz a nyugat-balkáni helyi és regionális önkormányzatok, a civil társadalom és a természet és biológiai sokféleség védelmével foglalkozó szakértői bizottságok között, hogy a széntüzelésű erőműveket fokozatosan megújuló energiaforrásokkal váltsák fel, figyelembe véve a helyi közösségek meglátásait és támogatva az éghajlatváltozás elleni küzdelmet, valamint a zöld és igazságos átmenetet a régióban; |
| --- | --- |

16.

| 17. | üdvözli, hogy 2021. július 1-jével a Nyugat-Balkánon hatályba lépett a belföldi díjszabás szerinti barangolás rendszere; hangsúlyozza, hogy további tárgyalásokat kell folytatni annak érdekében, hogy az EU és a Nyugat-Balkán között is csökkenjenek a barangolási díjak; |
| --- | --- |

17.

| 18. | hangsúlyozza, hogy a Nyugat-Balkánon a gazdasági növekedésre és a munkahelyteremtésre irányuló program nem valósítható meg teljes mértékben a helyi gazdasági fejlődés lehetőségeinek kihasználása és a helyi közösségek üzleti környezetének javítása nélkül; az RB támogatja az olyan kezdeményezéseket, amelyek strukturáltabb párbeszédekre törekednek a régiók településeivel és települési hálózataival egyrészt rendszeres konzultációkon keresztül, még a „bővítés napját” követően is, másrészt az érintett munkacsoportok megbeszélései révén; ennek kapcsán hangsúlyozza, hogy személyes találkozókat kell tartani az összes lehetőség feltárása és annak érdekében, hogy a közös projektek esetében a közvetlen kapcsolatokra lehessen építeni; |
| --- | --- |

18.

| 19. | üdvözli a nyugat-balkáni országok kormányainak nyújtott átfogó uniós támogatást a Covid19-világjárvány jelentette kihívások kezelésére, valamint a sürgős egészségügyi és társadalmi-gazdasági szükségletek kielégítésére; mivel a helyi és regionális önkormányzatok központi szerepet töltenek be a járvány kezelésében, az RB az Európai Bizottság mellett a bővítési országokat is arra kéri, hogy vonják be az önkormányzatokat a hatékony koordinációba; |
| --- | --- |

19.

| 20. | rámutat, hogy a legtöbb bővítési ország kedvezőtlen demográfiai tendenciáinak leküzdésében nagy szerep jut az uniós alapoknak; hangsúlyozza, hogy az ilyen alapok programozása során foglalkozni kell a társadalmi kihívásokkal; |
| --- | --- |

20.

| 21. | hangsúlyozza, hogy az uniós integráció által kínált előnyök kiemelése és a dezinformáció elleni küzdelem érdekében helyi szinten is hatékonyabb kommunikációra van szükség. |
| --- | --- |

21.

| 22. | hangsúlyozza a gazdaságélénkítési és beruházási terv, valamint az IPA-alapok jelentőségét a helyi szint számára fontos ágazatok, például a turizmus támogatásában; |
| --- | --- |

22.

| 23. | megismétli, hogy a jogállamiság és a demokratikus intézmények működése az Európai Unió tagállamai működésének megkérdőjelezhetetlen alapjait jelentik, és olyan kulcsfontosságú területek, amelyek alapján az EU értékeli a tagjelölt országok által a tagság felé tett haladást; aggodalmát fejezi ki az e területen tapasztalt korlátozott előrelépések és számos probléma, a „foglyul ejtett állam” egyes elemeinek tartós fennállása, a szervezett bűnözés és a korrupció elleni küzdelem elégtelen eredményei, az igazságszolgáltatás reformja terén elért csekély előrehaladás, valamint az egyes bővítési országokban jelentett, a médiacsatornák ellen elkövetett atrocitások miatt; |
| --- | --- |

23.

| 24. | hangsúlyozza, hogy a független média és az aktív, erős civil társadalom létrehozásához és működéséhez kedvező környezet előfeltételt jelent a csatlakozási folyamat során végrehajtott összetett reformok fenntarthatóságához és visszafordíthatatlanságához, valamint a helyi demokrácia fejlődésének alapját képezi; kéri a demokratikus folyamatok és a médiaszabadság megerősített nyomon követését, a Covid19-világjárvány kapcsán is; |
| --- | --- |

24.

| 25. | hangsúlyozza, hogy a polgárokhoz való közelségük miatt a helyi és regionális önkormányzatok kulcsszerepet töltenek be az európai értékek előmozdításában és megőrzésében, az alapvető jogok és valamennyi kisebbség védelmében, és fontos szerepük lehet a rasszizmus, a gyűlöletbeszéd és a diszkrimináció elleni küzdelemben, a nemek közötti egyenlőség előmozdításában, a kiszolgáltatott csoportok és a kisebbségek védelmében és a társadalmi kohézió megerősítésében; e tekintetben rendkívül fontos a nemzeti kisebbségek jogainak védelme; |
| --- | --- |

25.

| 26. | meg van győződve arról, hogy a helyi döntéshozóként és a közérdekű szolgáltatások nyújtóiként betöltött sajátos szerepük miatt a helyi és regionális önkormányzatok nagyobb szerepet játszhatnak a jogállamiság és az alapvető jogok terén tapasztalható egyes hiányosságok kezelésében, a helyi politikai intézkedések átláthatóbb és felelősebb végrehajtásának előmozdításában, valamint a kiszolgáltatott csoportok jogainak hatékonyabb védelmében; |
| --- | --- |

26.

| 27. | arra kéri az Európai Bizottságot, hogy növekvő mértékben segítse elő a bevált gyakorlatok megosztását a helyi és regionális önkormányzatok között a polgárok helyi költségvetések és politikák előkészítésébe való nagyobb mértékű bevonásának módjait illetően, olyan intézkedések révén, mint a részvételen alapuló költségvetés-tervezés, és teljes körű támogatást nyújt e tekintetben; |
| --- | --- |

27.

Országspecifikus észrevételek

| 28. | teljes mértékben támogatja a csatlakozási tárgyalásoknak a tárgyalási keret Tanács általi elfogadását követő mielőbbi megnyitását Észak-Macedóniával és Albániával, a bővítési folyamat iránti politikai támogatás kimutatása, hitelességének helyreállítása és a teljes jogú tagságra vonatkozó ígéret megerősítése érdekében; |
| --- | --- |

28.

| 29. | emlékeztet arra a követelményre a csatlakozáshoz vezető úton, hogy legyen eredményes a Belgrád és Pristina között uniós közvetítéssel zajló párbeszéd; kéri az érintett feleket, hogy tegyenek gyors előrelépéseket a kapcsolatok rendezésének folyamatában, hajtsák végre a múltbeli megállapodásokat, és tegyenek lépéseket a jogilag kötelező erejű, átfogó megállapodás irányába; |
| --- | --- |

29.

SZERBIA

| 30. | tudomásul veszi a Szerbiával folytatott csatlakozási tárgyalásokon eddig elért általános előrehaladást; kéri a jogállamiság és az alapvető jogok (többek között az igazságszolgáltatás függetlensége), valamint a korrupció elleni küzdelem, a médiaszabadság, a háborús bűncselekmények belföldi kezelése és a szervezett bűnözés elleni küzdelem területén végrehajtott reformok felgyorsítását és elmélyítését, továbbá azt, hogy a Belgrád–Pristina párbeszéd keretében történő rendezési folyamatban tegyenek előrelépéseket a csatlakozási tárgyalások általános gyorsaságát meghatározó tárgyalási keretben foglaltaknak megfelelően; |
| --- | --- |

30.

| 31. | üdvözli a csatlakozási tárgyalások 4. témakörének megnyitását, ami új lendületet ad valamennyi bővítési ország integrációjának, megerősíti a csatlakozási folyamat hitelességét, és átülteti a gyakorlatba a megerősített módszertant; |
| --- | --- |

31.

| 32. | üdvözli az igazságszolgáltatás függetlenségét megerősítő alkotmányos reform terén tett előrelépéseket, és arra kéri Szerbiát, hogy léptessen hatályba minden olyan törvényt és jogszabályt, amely a reformok helyi megvalósításához szükséges; arra kéri az Európai Bizottságot, hogy kövesse nyomon a folyamatban lévő reformokat, és következő országjelentésében részletesen számoljon be róluk; |
| --- | --- |

32.

| 33. | sürgeti a szerb hatóságokat a kormányzás minden szintjén, hogy szilárdan kötelezzék el magukat az uniós értékek mellett és mozdítsák elő azokat, és egyértelműen kommunikáljanak az ország uniós integrációs törekvéseiről, valamint az EU-val mint Szerbia fő politikai és gazdasági partnerével fennálló kapcsolatokról; |
| --- | --- |

33.

| 34. | hangot ad annak az elvárásának, hogy Szerbiában fennmaradjon a reformok iránti elkötelezettség, ami további fejezetek mielőbbi megnyitásához vezethet; |
| --- | --- |

34.

| 35. | határozottabb fellépést kér Szerbiától annak érdekében, hogy jobb keretfeltételeket biztosítson a véleménynyilvánítás szabadsága és a független média munkájának javítása terén, valamint előrelépéseket tegyen a korrupció elleni küzdelemben; |
| --- | --- |

35.

| 36. | üdvözli Szerbiának a regionális együttműködés aktív előmozdítása iránti elkötelezettségét, és arra ösztönzi Szerbiát, hogy folytassa a jószomszédi kapcsolatok és a határokon átnyúló együttműködés megerősítésére irányuló erőfeszítéseit; |
| --- | --- |

36.

| 37. | üdvözli Szerbia azon döntését, hogy támogatja az ENSZ-közgyűlés Ukrajna területi integritásának megsértéséről szóló határozatát, válaszul a provokáció nélkül indított, indokolatlan orosz katonai agresszióra; arra kéri Szerbiát, hogy teljes mértékben igazodjon az Európai Unió közös kül- és biztonságpolitikájához, a Belarusszal és az Oroszországi Föderációval szembeni szankciók valamennyi hulláma kapcsán is. Ezzel Szerbia megerősíthetné, hogy támogatja az Európai Unió elveit és értékeit, illetve hogy elkötelezett az európai partnerekkel a béke érdekében folytatott együttműködés iránt; |
| --- | --- |

37.

MONTENEGRÓ

| 38. | aggodalmait fejezi ki a politikai oldalak közötti polarizáció miatt, ami megnehezíti a tárgyalások előrehaladását; az RB arra ösztönzi a kormányt és a politikai pártokat, hogy gyorsítsák fel a fejezetek lezárásához szükséges reformokat, különösen a jogállamiság terén; |
| --- | --- |

38.

| 39. | arra ösztönzi Montenegrót, hogy a csatlakozási tárgyalások során tartsa fenn, sőt, akár múlja felül korábbi előrehaladási szintjét, különös tekintettel a 23. és 24. fejezetben meghatározott időközi kritériumok teljesítésére. Ennek sikere alapvető lesz ahhoz, hogy eredményeket érjenek el az általános tárgyalások során és ideiglenesen további fejezeteket zárhassanak le; |
| --- | --- |

39.

| 40. | hangsúlyozza, hogy a közintézményekben a korrupció és a politikai befolyás elleni küzdelmet a jogállamiság keretein belül kell folytatni, az átláthatóság és az elszámoltathatóság feltételei mellett, hogy minden kormányzási szinten megvalósuljon a közigazgatás depolitizálása; |
| --- | --- |

40.

| 41. | elismeri Montenegró elkötelezett erőfeszítéseit és dicséretes eredményeit a szervezett bűnözés elleni egyre hatékonyabb rendőrségi és ügyészségi intézkedések terén; arra kéri azonban Montenegrót, hogy sürgősen foglalkozzon büntető igazságszolgáltatási rendszerének hiányosságaival, például a szervezett bűnözéssel kapcsolatos ügyek bírósági kezelésének módjával; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kéri, hogy az Európai Bizottság ösztönözze Montenegrót arra, hogy fokozza erőfeszítéseit az átlátható és inkluzív politikai döntéshozatal érdekében, beleértve az érdekelt felekkel folytatott nyilvános konzultációk minőségének szigorúbb központi ellenőrzését; |
| --- | --- |

42.

| 43. | kéri az Európai Bizottságot, hogy fordítson fokozott figyelmet az államháztartás átláthatóságának követelményeire, tekintettel Montenegró külső pénzügyi sebezhetőségére is; |
| --- | --- |

43.

ALBÁNIA

| 44. | üdvözli, hogy Albánia – a világjárvány negatív társadalmi és gazdasági hatásainak kezelésével kapcsolatos kihívások ellenére – nagy hangsúlyt fektetett az uniós integráció felé vezető útjához szükséges reformokra; teljesítménye alapján – a tárgyalási keret Tanács által történő jóváhagyását követően – haladéktalanul meg kell kezdeni a csatlakozási tárgyalásokat; |
| --- | --- |

44.

| 45. | üdvözli, hogy 2021. április 25-én sikeres és jól szervezett általános választásokra került sor, amelyek az EBESZ/ODIHR ajánlásaival összhangban végrehajtott választási reformon alapultak; |
| --- | --- |

45.

| 46. | üdvözli a KKBP-hez való igazodás 100 %-os arányát, ami határozottan jelzi, hogy az ország elkötelezett az EU felé vezető úton; Albánia továbbra is konstruktív párbeszédet folytatott a szomszédos országokkal, és részt vett számos regionális együttműködési kezdeményezésben, többek között az EBESZ sikeres elnökeként 2020-ban; |
| --- | --- |

46.

| 47. | kiemeli, hogy az alkotmánybíróságon és a felsőbíróságon megmutatkoztak az átfogó igazságügyi reform végrehajtásának első eredményei; üdvözli az átvilágítást végző intézmények mandátumának kiterjesztését; |
| --- | --- |

47.

| 48. | üdvözli, hogy előrelépés történt a korrupció elleni küzdelem megerősítése terén, illetve a szervezett bűnözés elleni küzdelemben, többek között az uniós tagállamokkal és az Europollal való együttműködés fokozása révén. Emlékeztet azonban arra, hogy sürgősen küzdeni kell a kábítószer-kereskedelmi hálózatok ellen; |
| --- | --- |

48.

| 49. | kéri Albániát, hogy folytassa és szilárdítsa meg területi közigazgatási reformját egy szélesebb körű program részeként, amelynek célja a decentralizáció fokozása, a helyi költségvetési autonómia megerősítése és az önkormányzatok kapacitásának növelése; |
| --- | --- |

49.

| 50. | sürgeti Albániát, hogy az európai normákkal összhangban és az összes érdekelt bevonásával mielőbb fogadja el és hajtsa végre a kisebbségi jogokról, különösen az önazonosításról és a kisebbségi nyelvek használatáról szóló, függőben lévő szabályzatokat, és növeljék a nemzeti kisebbségekkel foglalkozó tagállami bizottság kapacitását; |
| --- | --- |

50.

| 51. | kéri a helyi és nemzeti önkormányzatokkal folytatott konzultációval foglalkozó albán bizottság szerepének további megerősítését, amely jó példa a helyi önkormányzatok szerepének a politikai döntéshozatalban való intézményesítésére; |
| --- | --- |

51.

| 52. | üdvözli a népszámlálásról szóló törvény elfogadását, és várakozással tekint a közelgő népszámlálás zökkenőmentes, teljes átláthatóság mellett, valamennyi érdekelt fél bevonásával és a nemzetközi normákkal összhangban történő lebonyolítása elé; |
| --- | --- |

52.

| 53. | javasolja egy konzultatív vegyes bizottság létrehozását Albániával; ezért azt ajánlja, hogy az albán kormány nyújtson be kérelmet e célból, a stabilizációs és társulási tanács pedig fogadja el a vonatkozó nyilatkozatot; |
| --- | --- |

53.

| 54. | sürgeti Albániát, hogy átlátható módon folytassa a földhasználati ágazat átfogó reformjának végrehajtására és a tulajdonjogok megszilárdítására irányuló jelenlegi erőfeszítéseit azáltal, hogy valamennyi érdekelt féllel konzultációt folytat, többek között az okirat-hamisítás eseteinek kezelése és a nyilvántartásba vételi és kártérítési folyamat gyors előmozdítása révén; |
| --- | --- |

54.

ÉSZAK-MACEDÓNIA

| 55. | üdvözli, hogy Észak-Macedónia uniós csatlakozásra való felkészülése terén a reformok általános egyensúlya pozitív, és további előrelépést tesz lehetővé; teljesítménye alapján a csatlakozási tárgyalásokat – a tárgyalási keret Tanács által történő jóváhagyását követően – további késedelem nélkül meg kell kezdeni, mivel az előrehaladás hiánya aláássa az egész bővítési politika hitelességét; |
| --- | --- |

55.

| 56. | üdvözli, hogy a parlamenti ellenzéki pártokat következetesen bevonták a parlamenti munkába, és azok egyes esetekben hozzájárultak az EU-val kapcsolatos legfontosabb reformjogszabályok elfogadásához; sürgeti Észak-Macedóniát, hogy fokozza erőfeszítéseit a Parlament konstruktív politikai párbeszéd fórumaként betöltött szerepének megerősítésére, különösen az uniós reformprogram tekintetében; |
| --- | --- |

56.

| 57. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy Észak-Macedónia és Albánia összekapcsolása a Tanács bővítési határozataiban méltánytalan, és nem tükrözi az EU azon saját törekvését, hogy egyedileg értékelje a csatlakozásra váró országok fejlődését; sürgeti az érintett feleket, hogy jussanak megállapodásra, amely lehetővé teszi a tárgyalások megkezdését; az RB határozottan támogatja az első kormányközi konferenciák mielőbbi megtartását a két jelölttel; |
| --- | --- |

57.

| 58. | kéri az uniós alapok kezeléséért felelős operatív struktúrák adminisztratív és műszaki kapacitásának növelését központi és helyi szinten egyaránt, különösen a közlekedés, az energia és a zöld átállás területén; |
| --- | --- |

58.

| 59. | üdvözli a regionális együttműködés terén tett erőfeszítéseket, amelyek eredményeként Észak-Macedónia jó kapcsolatokat tudott fenntartani a szomszédos országokkal, és továbbra is aktív maradt a regionális kezdeményezésekben; hangsúlyozza, hogy folytatni kell a kétoldalú megállapodások végrehajtását; emlékeztet annak jelentőségére, hogy kézzelfogható eredményeket érjenek el, és a bővítési folyamat részeként jóhiszeműen végrehajtsák a Görögországgal kötött preszpa-tavi megállapodást; |
| --- | --- |

59.

| 60. | üdvözli, hogy Észak-Macedónia 96 %-os arányban igazodik a KKBP-hez, és aktívan részt vesz az EU válságkezelési misszióiban; |
| --- | --- |

60.

BOSZNIA-HERCEGOVINA

| 61. | aggodalmának ad hangot amiatt, hogy Bosznia-Hercegovina csak korlátozott mértékben lépett előre az ország tagjelölt státuszának eléréséhez szükséges kulcsfontosságú reformok terén; |
| --- | --- |

61.

| 62. | megerősíti, hogy Bosznia-Hercegovina felkészültsége alacsony az uniós tagsággal járó kötelezettségek teljesítése terén, ezért jelentősen fel kell gyorsítania az uniós vívmányok átvételének folyamatát; emlékeztet arra, hogy az uniós vívmányok átültetésére vonatkozó nemzeti programot még nem fogadták el; |
| --- | --- |

62.

| 63. | komoly aggodalmának ad hangot azokat a kezdeményezéseket illetően, melyek abba az irányba mutatnak, hogy a Boszniai Szerb Köztársaságot kivonják Bosznia katonai, igazságszolgáltatási és adórendszeréből; határozottan támogatja az ország területi integritását; |
| --- | --- |

63.

| 64. | felszólítja Bosznia-Hercegovinát, hogy hajtsa végre az Emberi Jogok Európai Bírósága és Bosznia-Hercegovina alkotmánybírósága ítéleteit, és módosítsa a választási törvényt annak érdekében, hogy a három államalkotó nemzet jogilag képviselve legyen az állami intézményekben, és minden polgárt valamennyi intézménybe meg lehessen választani; |
| --- | --- |

64.

KOSZOVÓ

| 65. | kéri a tagállamokat, hogy az Európai Bizottság ajánlásaival és az Európai Parlament pozitív ajánlásaival összhangban – amelyeket az RB határozottan támogat – biztosítsák a vízumliberalizációt; |
| --- | --- |

65.

| 66. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy átfogó, jogilag kötelező erejű megállapodás szülessen a Szerbia és Koszovó közötti kapcsolatok normalizálása terén annak érdekében, hogy mindkét fél előreléphessen az Európa felé vezető úton. kéri az Európai Bizottságot, hogy kitartóan keresse a szerb többségű települések szövetségének létrehozására vonatkozó megoldásokat Koszovóban; |
| --- | --- |

66.

| 67. | üdvözli, hogy 2021 augusztusában elfogadták a jogállamiságra vonatkozó stratégiát és cselekvési tervet, amely azonosítja a jogállamiság megerősítéséhez szükséges legfontosabb feladatokat; |
| --- | --- |

67.

| 68. | ismételten hangsúlyozza, milyen fontosak a jogalkotási reformok a hatáskörök egyértelmű megosztásának és a pénzügyi források elosztásának biztosításához a központi kormány és települési önkormányzatok között; |
| --- | --- |

68.

| 69. | ismételten hangot ad határozott elvárásának, hogy valamennyi korábbi megállapodást haladéktalanul végre kell hajtani; mindkét félnek el kell kerülnie a stabilitást aláásó cselekményeket és a párbeszédnek nem kedvező retorikát; |
| --- | --- |

69.

TÖRÖKORSZÁG

| 70. | sajnálattal veszi tudomásul Törökország folyamatos súlyos visszaesését a demokrácia terén az európai vívmányok alapvető területein, valamint azt, hogy jelentősen romlott az emberi jogok, a jogállamiság és az alapvető szabadságok, az Európai Unió alapvető értékeinek előmozdítása és érvényesítése; hangsúlyozza, hogy az új emberi jogi cselekvési terv – bár elvben üdvözlendő kezdeményezés – nem tartalmazott konkrét lépéseket az e területen jelentkező legégetőbb problémák orvoslására, és ezért hatékony erőfeszítéseket kell tenni; |
| --- | --- |

70.

| 71. | ismételten hangot ad határozott elvárásának, hogy valamennyi korábbi megállapodást haladéktalanul végre kell hajtani; felszólítja Törökországot, hogy tartózkodjon a nemzetközi jogot sértő, ismételt egyoldalú fellépésektől vagy provokációktól, valamint kerülje a stabilitást aláásó cselekményeket és a párbeszédnek nem kedvező retorikát; |
| --- | --- |

71.

| 72. | ismételten aggodalmát fejezi ki a hatékony fékek és egyensúlyok általános gyengülése miatt a politikai rendszerben, és elítéli azt a továbbra is élő gyakorlatot, hogy erőszakkal távolítanak el hivatalukból megválasztott polgármestereket, és helyükre a kormány által kinevezett adminisztrátorokat állítanak, valamint más helyi képviselőket is letartóztatnak; kéri Törökországot, hogy a Helyi Önkormányzatok Európai Chartájával és a Velencei Bizottság ajánlásaival összhangban mellőzze az olyan intézkedéseket, amelyek akadályozzák a helyi demokrácia működését és károsak a demokrácia általános légkörére nézve helyi és regionális szinten egyaránt; Törökországnak továbbá szorosabb együttműködést kell kialakítania az Európa Tanáccsal, valamint annak megfelelő szerveivel és intézményeivel, foglalkoznia kell a legfontosabb ajánlásaikkal, teljeskörűen végre kell hajtania az emberi jogok európai egyezményét és azokat az egyéb nemzetközi emberi jogi eszközöket, amelyeknek Törökország a részes fele, továbbá – az emberi jogok európai egyezményének 46. cikkével összhangban – végre kell hajtania az Emberi Jogok Európai Bíróságának valamennyi ítéletét; kéri Törökországot, hogy ismét csatlakozzon az Európa Tanácsnak a nőkkel szembeni erőszak és a kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló egyezményéhez; |
| --- | --- |

72.

| 73. | elismeri Törökország hatalmas erőfeszítéseit a migráció terén azáltal, hogy befogad több mint 4 millió főt, és kezeli azok szükségleteit; felszólítja Törökországot, hogy biztosítsa a 2016. évi EU–Törökország nyilatkozat teljes körű és megkülönböztetéstől mentes végrehajtását, többek között a Ciprusi Köztársasággal szemben is, beleértve a Törökországból az EU-ba irányuló illegális migráció új tengeri vagy szárazföldi útvonalainak megakadályozásához szükséges intézkedések meghozatalára vonatkozó kötelezettségét, és működjön együtt a szomszédos államokkal; kéri továbbá az EU–Törökország visszafogadási megállapodás teljes körű és hatékony végrehajtását valamennyi tagállam tekintetében; továbbra is alapvető fontosságú az összes tagállammal való együttműködés a bel- és igazságügy területén; megjegyzi, hogy nem fogadja el a harmadik országok arra irányuló kísérleteit, hogy politikai célokra használják fel a migránsokat. |
| --- | --- |

73.

| 74. | kéri valamennyi uniós tagállam szuverenitásának teljes körű tiszteletben tartását; elítéli Törökország Varósziával kapcsolatos egyoldalú lépéseit; továbbra is elkötelezett a ciprusi kérdés átfogó rendezése mellett az ENSZ keretein belül és az ENSZ Biztonsági Tanácsának vonatkozó határozataival összhangban. Arra ösztönzi Törökországot, hogy érjen el haladást a Ciprusi Köztársasággal fennálló viszony normalizálása tekintetében; |
| --- | --- |

74.

| 75. | tudomásul veszi a Párizsi Megállapodás török parlament általi megerősítését; hangsúlyozza a helyi önkormányzatok bevonásának fontosságát az e területre vonatkozó politikák kidolgozásába. Üdvözli a deeszkalációt a Földközi-tenger keleti térségében, miután Törökország felfüggesztette szénhidrogén-kitermelést célzó, jogellenes fúrási tevékenységeit Ciprus tengeri övezeteiben, és jelzi, hogy ezt a helyzetet fenn kell tartani. Felszólítja Törökországot, hogy tartsa tiszteletben az összes uniós tagállam – különösen Görögország és Ciprus – tengeri területek és légtér feletti szuverenitását; |
| --- | --- |

75.

| 76. | tudomásul veszi, hogy némi előrelépés történt az IPA II alapok felhasználásának felgyorsítása és néhány strukturális hiányosság kezelése terén, különösen az erőforrások, a mezőgazdaság és a kohézió területén (5. klaszter); |
| --- | --- |

76.

| 77. | ismételten megerősíti, hogy az EU-nak stratégiai érdeke az együttműködésen alapuló, kölcsönösen előnyös kapcsolatok kialakítása Törökországgal, és hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az EU és Törökország közötti kommunikációs csatornák továbbra is nyitva álljanak, hogy párbeszéd útján és a nemzetközi joggal összhangban lehessen enyhíteni a feszültségeket és rendezni a nézetkülönbségeket; |
| --- | --- |

77.

| 78. | felszólítja Törökországot, hogy tegyen eleget a tárgyalási keret alapján fennálló kötelezettségeinek, beleértve a társulási megállapodás kiegészítő jegyzőkönyvének az összes tagállam vonatkozásában történő maradéktalan és megkülönböztetésmentes végrehajtását is; újólag hangsúlyozza, hogy elengedhetetlen minden tagállam elismerése; felszólítja Törökországot, hogy fokozatosan igazodjon az EU közös kül- és biztonságpolitikájához, valamint kiemelt feladatként kezelve fordítsa vissza az egyre kedvezőtlenebb tendenciákat. Emellett emlékeztet a tagállamoknak a nemzetközi szervezetekhez történő csatlakozásával kapcsolatos tanácsi álláspontra; sajnálattal állapítja meg, hogy Törökország továbbra is egyre jobban eltávolodik az Európai Uniótól, továbbá emlékeztet a Tanács korábbi következtetéseire, amelyben megállapította, hogy a Törökországgal való csatlakozási tárgyalások ennélfogva gyakorlatilag leálltak, és egyetlen további fejezet megnyitását vagy lezárását sem lehet fontolóra venni; |
| --- | --- |

78.

A helyi és regionális önkormányzatok szerepe a bővítési folyamatban

| 79. | hangsúlyozza a helyi és regionális önkormányzatok szerepének fontosságát az EU-hoz való igazodás folyamatában és az uniós jogszabályok esetleges alkalmazásában; fokozni kell az együttműködést a központi és a helyi szint között az integrációs folyamatban, különösen a következő területeken: jogharmonizáció, gazdaság- és beruházásfejlesztés, közigazgatási reform és ezen belül a helyi közszolgáltatások fejlesztése, mezőgazdaság és élelmezésbiztonság, éghajlat-politika és zöld átállás, közbeszerzés, szociálpolitika; |
| --- | --- |

79.

| 80. | üdvözli a Nyugat-Balkánra vonatkozó gazdaságélénkítési és beruházási terv elindítását, amely kulcsfontosságú eszköz ezen országok gazdasági fellendülésének és fejlődésének támogatásához; emlékeztet arra, hogy az Európai Bizottság által benyújtott terv a Nyugat-Balkán GDP-jének egyharmadát teszi ki, és ezért megerősíti az EU vezető donorként elfoglalt pozícióját; hangsúlyozza a helyi és regionális önkormányzatok időben történő és megfelelő bevonásának fontosságát a végrehajtás terén; |
| --- | --- |

80.

| 81. | üdvözli az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz létrehozásáról szóló rendelet (IPA III) hatálybalépését, amely 9 milliárd eurót biztosít a gazdaságélénkítési és beruházási terv által biztosított 30 milliárd eurós beruházásból; üdvözli, hogy az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz létrehozásáról szóló rendelet és a kapcsolódó programozási folyamat elismeri a helyi dimenzió és az emberek közötti kapcsolatok fontosságát; felkéri az Európai Bizottságot, hogy vizsgálja tovább a központi és helyi szintű együttműködés, valamint a határokon átnyúló helyi szintű együttműködés megkönnyítésének lehetőségét, beleértve a tagállamok és a kedvezményezett országok közötti együttműködést is, hogy a lehető legtöbbet hozzák ki a rendelkezésre álló alapokból; |
| --- | --- |

81.

| 82. | hangsúlyozza a politikai pluralitás fontosságát a demokratikus rendszerekben; hangsúlyozza ebben a tekintetben, hogy a politikai pluralitás hiánya vagy az ellenzéki pártokhoz tartozó választott tisztviselők helyi szintű elnyomása és megfélemlítése egyes bővítési országokban komoly kihívást jelent a helyi demokráciák számára, és akadályozza az uniós tagsághoz vezető utat. |
| --- | --- |

82.

| 83. | arra kéri az Európai Bizottságot, hogy dolgozzon ki gyakorlati eszközöket a nyugat-balkáni helyi és regionális önkormányzatok hatékony kapacitásépítésének támogatására, beleértve a tematikus támogatási programokat vagy a technikai segítségnyújtásra irányuló regionális projekteket, valamint folyamatos csereprogramokat, mentorálást és hálózatépítést; felkéri továbbá az Európai Bizottságot, hogy az éves jelentésekben tegyen említést az ilyen kezdeményezésekről; |
| --- | --- |

83.

| 84. | üdvözli azt a gyakorlatot, hogy a bővítési országokban működő uniós küldöttségek koordinálásával hálózatba szervezik a települési EU-integrációs kapcsolattartó pontokat; e tekintetben ösztönzi a bevált módszerek és a levont tanulságok megosztását; |
| --- | --- |

84.

| 85. | A helyi és regionális önkormányzatok kulcsfontosságúak a sikeres integrációs folyamathoz, ezért a helyi közigazgatás reformja és kapacitásépítése elengedhetetlen minden bővítési ország számára; ezzel összefüggésben az RB kéri az Európai Bizottságot, hogy vizsgálja meg és adott esetben terjessze ki a kormányzás- és vezetésfejlesztési támogatási programot (SIGMA) a bővítési országok szubnacionális igazgatási szintjeire; |
| --- | --- |

85.

| 86. | kéri az Európai Bizottságot, hogy a helyi és regionális önkormányzatok bevonásával finomítsa a közigazgatási reformok terén elért előrehaladás mérésére szolgáló mutatókat; |
| --- | --- |

86.

| 87. | üdvözli az Európai Bizottságnak a nyugat-balkáni ifjúsági együttműködés megerősítéséhez nyújtott eddigi támogatását, amely nagy jelentőséggel bír a jószomszédi kapcsolatok fenntartásában és továbbfejlesztésében, beleértve az olyan kezdeményezések támogatását, mint a regionális ifjúsági együttműködési iroda; üdvözli azt is, hogy az IPA-alapoknál továbbra is prioritás a fiatalok részvételéhez való hozzájárulás; |
| --- | --- |

87.

| 88. | hangsúlyozza, hogy a nagy infrastrukturális beruházások esetében, amelyeket a közlekedés, az energia, a zöld és digitális infrastruktúra területén terveznek a gazdaságélénkítési és beruházási terv keretében, nemcsak a törzshálózatokat, hanem mindig a regionális és helyi összeköttetéseket is be kell vonni, annak biztosítása érdekében, hogy a beruházások a helyi lakosság javát is szolgálják. |
| --- | --- |

88.

Kelt Brüsszelben, 2022. június 29-én.

a Régiók Európai Bizottsága elnöke

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Ez a megnevezés nem érinti a jogállással kapcsolatos álláspontokat, továbbá összhangban van az 1244 (1999) sz. ENSZ BT-határozattal és a Nemzetközi Bíróságnak a koszovói függetlenségi nyilatkozatról szóló véleményével.

1

---

| 2022.9.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 375/34 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.9.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 375/34

---

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Ökológiai átállás – Milyen egyensúly volna ideális a társadalmi elfogadhatóság és a környezeti szükségszerűségek között a városok és régiók szempontjából a reziliens közösségek építése érdekében?

(2022/C 375/06)

| Előadó: | Hanna ZDANOWSKA (PL/EPP), Łódź polgármestere |
| --- | --- |
| Referenciaszöveg: | a Tanács elnökségének felkérése |

Előadó:

Hanna ZDANOWSKA (PL/EPP), Łódź polgármestere

Referenciaszöveg:

a Tanács elnökségének felkérése

A RÉGIÓK EURÓPAI BIZOTTSÁGA

Általános megjegyzések

| 1. | üdvözli a francia elnökség egyik fő prioritásának tekintett zöld átállást, mivel az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás és az éghajlatváltozás hatásainak mérséklése, a biológiai sokféleség helyreállítása és védelme, a természeti katasztrófákkal szembeni területi ellenálló képesség biztosítása, valamint az egészséges környezet és a jobb életminőség előmozdítása segíti egy reziliensebb Európa kiépítését, valamint az európai zöld megállapodás és a Párizsi Megállapodás célkitűzéseinek elérését; |
| --- | --- |

1.

| 2. | egyetért az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodásra vonatkozó új uniós stratégiáról kiadott közleménnyel (1) és az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület (IPCC) különjelentésével (2), és hangsúlyozza, hogy a zöld átállás nem lehetséges a helyi és regionális önkormányzatok, valamint a helyi lakosok, a vállalkozások, az innovációs központok és az egyetemek bevonása nélkül; |
| --- | --- |

2.

| 3. | fontosnak tartja, hogy minden szakpolitikai döntés középpontjában a zöld átállás álljon, és ezáltal egy új, rendszerszintű és integrált megközelítés érvényesüljön a jövőbeli politikák és programok kialakításában és végrehajtásában. Hangsúlyozza, hogy ezt elő kell segítenie a digitális átállásnak, amely magában foglalja a magas szintű fenntarthatósági normákkal, köztük erős demokratikus és technológiai biztosítékokkal rendelkező modern digitális eszközök bevezetését és népszerűsítését, valamint az ilyen eszközökbe – mint a változás kulcsfontosságú tényezőibe – való beruházást; Ebben a tekintetben elengedhetetlen a kevésbé fejlett és vidéki régiók támogatása és felzárkóztatása is a különböző területek közötti szakadék megszüntetése érdekében. |
| --- | --- |

3.

| 4. | a helyi és regionális szint az ellenálló képesség kiépítésének sarokköve. Fontos, hogy helyi és regionális szinten mindenki, aki a helyi közösség része – közigazgatás, helyi és regionális önkormányzatok, lakosok, gazdasági szereplők – egyre inkább a magáénak érezze ezt az ügyet, és erősödjön bennük az összetartozás érzése is, amihez azonban megfelelő és átfogó, intézményi és pénzügyi támogatásra van szükség; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kéri, hogy az éghajlati és a biológiai sokféleséggel kapcsolatos válság, illetve az Ukrajnában zajló háború fényében az egész egészségügyi és gondozási ágazatot jelentősen erősítsék meg, hogy az egészségügy legyen a zöld átállás egyik fő indítéka és prioritása, a 8. környezetvédelmi cselekvési program ajánlásaival összhangban pedig erősödjön a szinergia az éghajlat-politikák és az egészségügyi politikák között; |
| --- | --- |

5.

| 6. | úgy véli, hogy egy reziliens közösség képes ellenállni az éghajlati veszélyek és egyéb zavarok okozta hatásoknak, illetve tompítani tudja azokat, és képes kilábalni a következményeikből. Ezért fontos a negatív hatások enyhítése, de egy olyan légkör megteremtése is, amelyben a társadalom, a környezet és a gazdaság egy sor, a cselekvést ösztönző megoldás bevezetése révén gyarapodhat; |
| --- | --- |

6.

| 7. | hangsúlyozza, hogy ellenállóképes közösségeket úgy is lehet építeni, hogy az egyenlőség, a szolidaritás, a társadalmi igazságosság és a nemek közötti egyenlőség mellett elkötelezett, reziliens politikai rendszereket alakítunk ki, bevonjuk a gyermekeket és a fiatalokat és senkit nem hagyunk hátra – különösen a kiszolgáltatott csoportokat nem –, valamint figyelembe vesszük a területi sokféleséget, többek között a vidéki, part menti, hegyvidéki, szigeti, szigetcsoporti és legkülső régiók jellegzetességeit; |
| --- | --- |

7.

| 8. | hangsúlyozza, hogy a környezetbarát termelési módszerekre és technológiákra vonatkozó politikáknak versenyképesebbé kell tenniük a helyi kkv-kat, elő kell segíteniük környezetbarát munkahelyek létrehozását és fejlesztését, és lendületet kell adniuk a munkavállalói készségeknek. |
| --- | --- |

8.

| 9. | a magas energiaárakat és az Ukrajnában zajló háborút tekintve megismétli azt a felhívását, hogy teljes tilalmat kell bevezetni az orosz gáz, olaj és szén európai importjára, és arra ösztönzi a helyi és regionális önkormányzatokat, hogy e szankciók következményeire való felkészülésként kezdjenek vészhelyzeti terveket kidolgozni; úgy véli, hogy a REPowerEU terv lehetőség az energetikai átmenet felgyorsítására, továbbá az EU energia- és nyersanyagimporttól való általános függőségének csökkentésére és így az ehhez kapcsolódó politikai, gazdasági és biztonsági kockázatok mérséklésére; mindazonáltal mély sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy nincs egyértelmű utalás a városok és régiók szerepére sem a jelenlegi energiaválság leküzdése, sem pedig a válság tartós megoldásainak biztosítása kapcsán; |
| --- | --- |

9.

A megfelelő politikamix kiválasztása az ellenállóképes rendszerek érdekében

| 10. | támogatja az éghajlatváltozás hatásaival szemben ellenálló Európa meghatározását a Horizont Európa küldetésével összhangban, ötvözve a környezeti, társadalmi és gazdasági rendszerek ellenálló képességét a hosszú távon fenntartható fejlődés iránti elkötelezettséggel, gondolva itt többek között az egyenlőségre, a társadalmi igazságosságra és a nemek közötti egyenlőségre. Fontos, hogy bevonjuk a gyermekeket és a fiatalokat, senkit ne hagyjunk hátra, és erősítsük a politikai rendszerek ellenálló képességét a közös értékeknek, a szolidaritásnak és a sokféleség tiszteletben tartásának előmozdítása érdekében, ami inkluzív társadalmi átalakulással érhető el; |
| --- | --- |

10.

| 11. | hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra vonatkozó új stratégiáról szóló közleménnyel összhangban mihamarabb rendszerszintű és megalapozott választ kell adni az éghajlatváltozásra. Megjegyzi, hogy az ellenálló képesség összetett koncepció, ezért integrált, több ágazatot átfogó és rugalmas megoldásokat igényel, amelyek területi megközelítéssel és kutatási eredmények alapján kerülnek kidolgozásra. Hangsúlyozza, hogy csak úgy lehet ellenállóképes rendszereket kiépíteni, ha megfelelő prioritásokat választunk, és szinergiát hozunk létre azok között a szakpolitikák között, amelyek támogatják az átmenetet egy fenntartható térség kialakításának irányába, és képesek kezelni a válságokat és sokkokat, ugyanakkor felkészültek azok jelenlegi és várható hatásainak megfékezésére; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ezért javasolja, hogy a beruházási projektek tartalmazzanak elemzéseket az éghajlatváltozás okozta kockázatokról és az éghajlatváltozással szembeni sérülékenységről, és a költség-haszon forgatókönyveket ezeknek megfelelően igazítsák ki; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aggodalmát fejezi ki továbbá azzal kapcsolatban, hogy az energiaválság várhatóan aszimmetrikus regionális hatással lesz az uniós városokra és régiókra, azaz tükrözni fogja a köztük lévő eltéréseket a tekintetben, hogy mennyire tudnak reagálni az energiaellátás zavarára és az emelkedő energiaárakra, és kéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy a kapcsolódó intézkedések kidolgozásakor és végrehajtásakor vegyék kellően figyelembe ezeket az aszimmetriákat; |
| --- | --- |

13.

| 14. | támogatja a helyi megújuló energiával és energiahatékonysággal kapcsolatos intézkedések felgyorsítására irányuló javaslatokat Európa energetikai szuverenitásának és biztonságának megőrzése és az energiaszegénység elleni küzdelem érdekében, különös tekintettel az ukrajnai háborúra és annak az európai energiára gyakorolt kedvezőtlen következményeire; |
| --- | --- |

14.

| 15. | támogatja azokat a terveket és intézkedéseket, amelyek a széntermelő térségekben biztosítják az igazságos és inkluzív átmenetet, hogy segítsék e térségeket az előrelépésben és az esetlegesen felmerülő akadályok leküzdésében, valamint az ehhez szükséges megfelelő források biztosításával, és hogy új fejlődési modellt lehessen kidolgozni; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kiemeli, hogy az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiák gyors megvalósításának fő akadályai a pénzügyi és emberi erőforrások hiányával, a meglévő politikákkal, rendeletekkel és a fosszilis tüzelőanyagoktól továbbra is függő szervezeti struktúrákkal, valamint a társadalmi-kulturális tényezőkkel, például a társadalmi elfogadottság hiányával függnek össze, aminek hátterében főként az áll, hogy az átállás munkahelyek megszűnésével és népességcsökkenéssel járhat, mindenekelőtt a széntermelő régiókban; úgy véli ezért, hogy az innovációnak konkrét helyi összefüggésekből kell kiindulnia, és közvetlen hatással kell lennie az általános rendszerre és közösségre, illetve szembe kell szállnia a társadalmi elfogadottság hiányához vezető folyamatokkal; |
| --- | --- |

16.

| 17. | megfelelő támogatást szorgalmaz, amely megkönnyíti a kibocsátásmentes és alacsony kibocsátású, aktív és közösségi mobilitási, illetve közlekedési megoldások fejlesztését és az ilyen megoldásokhoz való hozzáférést; |
| --- | --- |

17.

| 18. | lehetségesnek tartja, hogy a XXI. században az éghajlatváltozás jelenti a legnagyobb fenyegetést a globális egészségre nézve, ezért a természet védelme, valamint a biológiai sokféleség, az élőhelyek és az ökoszisztémák helyreállítása érdekében multidiszciplináris és több ágazatot átfogó együttműködésre, valamint az „Egy az egészség” koncepció elfogadására szólít fel, ami a nemzetközi ügynökségek, nem kormányzati szervezetek és tudományos intézmények valamennyi irányítási szintjén összehangolt fellépéshez vezet; |
| --- | --- |

18.

| 19. | rámutat, hogy az ökoszisztéma-alapú megközelítést alkalmazó katasztrófakockázat-csökkentési intézkedések költséghatékony szakpolitikai eszközök, kiaknázásuk mégsem teljes körű, és a bennük rejlő lehetőségeket uniós szinten tovább kell növelni (3); |
| --- | --- |

19.

| 20. | kéri a körforgásos gazdaságra való átállás felgyorsítását, és hangsúlyozza a helyi és regionális önkormányzatok szerepét ebben a folyamatban; szorgalmazza új üzleti modellek és hatásosabb eszközök előmozdítását, különösen a települési szolgáltatások keretében, gondolva itt az ilyen szolgáltatásokkal kapcsolatos kiterjesztett fogyasztói felelősségvállalási mechanizmusokra, a köz-magán társulási mechanizmusokra, valamint ezekkel összefüggésben a fenntartható fogyasztási és termelési modellek és a zöld és fenntartható közbeszerzés népszerűsítésére; |
| --- | --- |

20.

| 21. | támogatja, hogy innovatív irányítási megoldásokat vezessenek be a közszférában, felhasználva az „élő laboratórium” koncepciót; hangsúlyozza, hogy az ellenállóképes közösségek kiépítéséhez rendkívül fontos, hogy a közösségek segítséget kapjanak a kihívásokra adandó válaszok megtalálásában, a közszolgáltatásokat igénybe vevők kreativitásának és innovációjának kiaknázása révén; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kéri, hogy a beruházási folyamatok során vegyék figyelembe a természetalapú megoldásokat. Ez a kezdeményezés, amely az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodásra vonatkozó új uniós stratégia részét képezi, prioritásként kezeli a természetalapú megoldásokat (4); |
| --- | --- |

22.

| 23. | üdvözli azokat a kezdeményezéseket (többek között a Polgármesterek Szövetségét és az éghajlati paktumot), amelyek arra ösztönzik a helyi és regionális önkormányzatokat, hogy növeljék ambícióikat és többet tegyenek az átalakulásért. Intenzívebbé kell tenni és másutt is át kell venni a szóban forgó kezdeményezések nagyköveteinek tevékenységeit, hogy az önkormányzatok minden szintjén növeljék az éghajlatváltozással kapcsolatos tudatosságot, és felgyorsítsák az önkormányzatok átállását; |
| --- | --- |

23.

| 24. | támogatja az éghajlatvédelmi, energetikai és környezetvédelmi támogatásokra vonatkozó iránymutatásokat (CEEAG). Ezek az iránymutatások növelni fogják az európai zöld megállapodás célkitűzéseinek elérésére irányuló erőfeszítések hatékonyságát, különösen az épületek felújítása, a biológiai sokféleség, a tiszta mobilitás, a megújuló energia és az erőforráshatékonyság terén, támogatva ezzel a körforgásos gazdaságra való átállást; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kéri, hogy teremtsék meg a megfelelő feltételeket a szociális gazdaság fejlesztéséhez. A politikai és jogi keret kulcsfontosságú a szociális gazdaság számára megfelelő környezet megteremtéséhez. Ez magában foglalja az adózásra, a közbeszerzésre és az állami támogatásokra vonatkozó keretet, amelyeket a szociális gazdaság igényeihez kell igazítani; |
| --- | --- |

25.

A helyi és regionális önkormányzatok mint a zöld átállás kulcsszereplői

| 26. | jól működő többszintű kormányzási keretet szorgalmaz, a helyi, nagyvárosi és regionális szinttől a nemzeti, európai és globális szintig. A méltányos, fenntartható, alacsony szén-dioxid-kibocsátású és ellenállóképes társadalom megteremtéséhez elengedhetetlen radikális és tartós életmódbeli változásokhoz alulról felfelé és felülről lefelé irányuló együttműködésre egyaránt szükség van; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kiemeli, hogy a helyi és regionális önkormányzatok vezető szerepet játszanak a zöld átállásban. Ők hajtják végre az uniós jogszabályok 70 %-át, az éghajlatváltozás hatásait csökkentő intézkedések 70 %-át, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást célzó stratégiák 90 %-át, valamint a fenntartható fejlődési célok 65 %-át, miközben a közkiadások egyharmadáért, a közberuházásoknak pedig kétharmadáért felelnek. A helyi és regionális önkormányzatok ismerik legjobban a helyi és regionális kihívásokat, ezért fel kell őket vértezni olyan eszközökkel, amelyekkel a helyi adottságokhoz legjobban illeszkedő, rendszerszintű megoldásokat követhetnek. Ugyanakkor ez a szerep nem azt jelenti, hogy övék az egyedüli felelősség. A magasabb kormányzati szinteknek kötelességük támogatni a helyi és regionális önkormányzatokat az erre irányuló összes erőfeszítésükben; |
| --- | --- |

27.

| 28. | szorgalmazza a részvételen alapuló kormányzás (megbeszélések, költségvetések stb.) és a többszereplős kormányzás szélesebb körű alkalmazását, mivel ez növeli az optimális zöld beruházások esélyét a vidéki kisvárosokban, a városokban és a régiókban; rámutat, hogy a helyi és regionális önkormányzatok minden szakaszban támogatják a döntéshozatalt, és aktív támogatást biztosítanak a politikai stratégiák keretében; |
| --- | --- |

28.

| 29. | rámutat, hogy a globális gondolkodás és a helyi cselekvés az egyetlen módja annak, hogy elérjük a Párizsi Megállapodásban foglalt ambiciózus éghajlati célokat. Ezzel összefüggésben az RB arra kéri az UNFCCC-t, hogy aktívan és érdemben vonja be a helyi és regionális önkormányzatokat mint a COP hiteles partnereit az éghajlat-politika terén; |
| --- | --- |

29.

| 30. | arra ösztönzi a helyi és regionális önkormányzatokat, hogy szervezzenek olyan helyi éghajlat-változási csúcstalálkozókat, amelyek pozitív hatással vannak a helyi és regionális önkormányzatoknak az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodással és az energetikai átállással kapcsolatos kérdésekbe való bevonására, és lehetőséget biztosítanak a Régiók Bizottsága által az ENSZ éves éghajlat-változási konferenciáihoz kidolgozott ajánlások előkészítésére; |
| --- | --- |

30.

Az ellenálló képesség kiépítésének társadalmi dimenziója

| 31. | hangsúlyozza, hogy minden átmenethez nélkülözhetetlen a helyi közösségek bevonása a döntéshozatalba. Nagyobb elkötelezettséget szorgalmaz a társadalmi szerepvállalás, az inkluzivitás, a közös értékek és a szolidaritás iránt, valamennyi szereplőt bevonva az ellenállóképesebb közösségek kiépítésébe. A fiatalok bevonása szintén alapvető fontosságú ebben a tekintetben; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kéri, hogy dolgozzanak ki egyfelől olyan eszközöket, amelyek az átállásban való részvételre ösztönzik a háztartásokat, másfelől pedig különféle támogatási formákat, különösen a legkiszolgáltatottabb csoportok és területek számára. Ezzel összefüggésben üdvözli a Szociális Klímaalap létrehozását, és kéri, hogy a pénzügyi támogatás a partnerség és a többszintű kormányzás elveit tiszteletben tartó, megosztott irányítási rendszeren keresztül kerüljön elosztásra; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kéri a termelő-fogyasztók és a fogyasztók szerepének megerősítését a zöld átállásban, olyan jogszabályok segítségével, amelyek célja a zöldrefestés visszaszorítása és a megalapozott döntések előmozdítása; |
| --- | --- |

33.

| 34. | intézkedéseket szorgalmaz megfelelő kezdeményezések megkönnyítésére és ösztönzésére, valamint a helyi megújulóenergia-közösségek létrehozása előtt álló akadályok leépítésére, mivel ezek kulcsfontosságú eszközök a megújuló energiaforrások széles körű felhasználásának előmozdításához és egy decentralizált energiarendszer megvalósításához, miközben helyi gazdasági és társadalmi előnyökkel is járnak; |
| --- | --- |

34.

| 35. | megjegyzi, hogy a REPowerEU terv nem veszi figyelembe az energiamegtakarításra rendelkezésre álló összes lehetőséget, és kéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy fontoljanak meg további intézkedéseket, például a polgárok tájékoztatását célzó és a fogyasztói szokások megváltoztatását ösztönző kampányokat; |
| --- | --- |

35.

Oktatás és tanulás az ellenálló képesség kiépítése érdekében

| 36. | hangsúlyozza, hogy a zöld átállás csak akkor lesz sikeres, ha fejlesztik a tudástőkét, amit az éghajlatváltozásról szóló, minden oktatási szintbe beépített oktatással, valamint készségfejlesztés és átképzés révén lehet elérni; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kiemeli, hogy az éghajlati paktumnak fel kell gyorsítania a helyi szereplők (kkv-k, iskolák, helyi önkormányzatok, egyetemek stb.) által már aláírt helyi szintű kötelezettségvállalások teljesítésére irányuló erőfeszítéseket, és új kötelezettségvállalások létrejöttéhez kell vezetnie annak érdekében, hogy Európa 2050-re az első klímasemleges kontinens legyen; |
| --- | --- |

37.

| 38. | támogatja a Horizont Európa célkitűzéseit, elveit és iránymutatásait, és szigorúbb követelményeket szorgalmaz a projektek tartóssága és hatásaik nyomon követése érdekében; |
| --- | --- |

38.

| 39. | hangsúlyozza az olyan meglévő és új kezdeményezéseket elősegítő, kiterjesztő és finanszírozó fellépések fontosságát, amelyek támogatják az ismeretek és a bevált gyakorlatok európai, nemzeti, regionális és helyi hálózatok általi megosztását és a városok közötti együttműködést, például a kölcsönös tanulási tevékenységeket, a szakmai látogatásokat, a partnerek közötti mentorálást és coachingot; |
| --- | --- |

39.

| 40. | felhívja a helyi és regionális önkormányzatokat, hogy tegyenek meg minden tőlük telhetőt az átállási projektek végrehajtása során történő kölcsönös és határokon átnyúló igazgatási együttműködés ösztönzése érdekében, ideértve EU-szerte a régióközi, települések közötti és határokon átnyúló együttműködést is; |
| --- | --- |

40.

| 41. | javasolja, hogy az éghajlatváltozás elleni helyi és regionális szintű küzdelemben alkalmazzák az olyan kezdeményezések által kialakított bevált gyakorlatokat, mint például a Polgármesterek Szövetsége, az Under2 koalíció vagy az uniós küldetések. A cél az, hogy hasznosítsuk a hosszú távú éghajlatvédelmi stratégiák kidolgozása során összegyűjtött adatokat, és megosszuk egymással a sikeres módszerekkel és innovatív megoldásokkal kapcsolatos tapasztalatokat, valamint az ilyen kezdeményezésekből levont értékes tanulságokat; |
| --- | --- |

41.

| 42. | arra kéri az Európai Bizottságot, hogy fontolja meg egy technikai segítségnyújtásra, illetve a zöld átállás és a reziliens közösségek építése terén hasonló kihívásokkal szembesülő helyi és regionális önkormányzatok közötti információcserére szolgáló eszköz létrehozását, pénzügyi támogatást nyújtva az uniós bevált gyakorlatok megosztásához (szakmai látogatások); |
| --- | --- |

42.

| 43. | hangsúlyozza, hogy milyen fontos a nemzedékek közötti együttműködés, az ifjúság szempontjainak általános érvényesítése és a fiatal választott politikusoknak szóló programból származó támogatás; támogatja, hogy a tehetséges fiatalokat célzó projektek, programok és intézkedések révén innovációs ökoszisztémát építsenek ki annak érdekében, hogy a zöld átállás szolgálatában ki lehessen aknázni a fiatalokban rejlő lehetőségeket; |
| --- | --- |

43.

| 44. | kéri, hogy hozzanak létre olyan helyi/regionális éghajlatügyi központokat, amelyek információs pontként és olyan helyként működnének, ahol a helyi közösségek ösztönzést kapnak a zöld átállás továbbvitelére. Az ilyen központok alkalmasak lehetnek alulról felfelé építkező kezdeményezések és projektek elindítására, amelyek előmozdítják és ösztönzik az együttműködést a városokban és régiókban élő akár elkötelezett, akár szkeptikus felhasználók, valamint azok között, akik nem vállalnak szerepet; |
| --- | --- |

44.

Több társadalmi tudatosság és a változás nyomon követése

| 45. | hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozással, illetve annak okaival és következményeivel kapcsolatos társadalmi tudatosság a hatékony éghajlat-politika előfeltétele. A modern technológiai eszközök (távérzékelés, közlekedési telematika, drónok, ikt) használata lehetővé teszi az elfogadott éghajlat-politikák sokkal hatékonyabb megvalósítását; |
| --- | --- |

45.

| 46. | az éghajlati fenyegetésekkel tisztában lévő társadalom nagyobb szolidaritást mutat a nehéz és gyakran költséges tevékenységek elfogadásában. Az intézkedések és a helyi és regionális közösségek általi elfogadásuk alapját a naprakész és megbízható információk képezik; |
| --- | --- |

46.

| 47. | hangsúlyozza, hogy a zöld átállás sikere attól függ, be tudunk-e vonni minél több helyi partnert. Fontos az átmenettel kapcsolatos világos és folyamatos kommunikáció, valamint a párbeszéd, különösen az olyan nehéz témákban, mint az egyéni közlekedés korlátozása és a lakosság számára nehezen elfogadható települési létesítmények elhelyezése; |
| --- | --- |

47.

Gazdasági szereplők az ellenálló képesség kiépítéséért

| 48. | hangsúlyozza, hogy a vállalkozásoknak és az iparnak támogatniuk kell az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra irányuló erőfeszítéseket, illetve hogy jogi és pénzügyi intézkedéseket kell bevezetni annak elkerülése érdekében, hogy a helyi lakosság internalizálja a vállalkozások negatív externáliáiból adódó költségeket; |
| --- | --- |

48.

| 49. | kéri, hogy jogszabályok segítségével ösztönözzék a fenntartható termelést oly módon, hogy a kiterjesztett gyártói felelősség egyre több termékcsoportra és a termékek életciklusának egyes szakaszaira is vonatkozzon; |
| --- | --- |

49.

| 50. | üdvözli az ipari kibocsátásokról szóló irányelv felülvizsgálatát, nemcsak a szennyezés megelőzésének és ellenőrzésének szolgálatában, hanem annak érdekében is, hogy ösztönözzük az innovációt, jutalmazzuk az élenjárókat és előmozdítsuk az egyenlő versenyfeltételeket az uniós piacon; |
| --- | --- |

50.

| 51. | rámutat, hogy ha kibocsátásmentes és teljes mértékben integrált energiarendszert szeretnénk kiépíteni az EU-ban, akkor több olyan energetikai projektet és infrastruktúrát kell kialakítani, amely átnyúlik a határokon és fenntartható. Fel kell számolni a meglévő akadályokat, és meg kell erősíteni az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, illetve megújuló energiával kapcsolatos, határokon átnyúló együttműködést; |
| --- | --- |

51.

| 52. | rámutat, hogy az építési termékek belső piacát egy olyan szabályozási keret révén kell fellendíteni, amely alkalmas az „épületkorszerűsítési program” ösztönzésére és a fenntartható építőiparban gondolkodó építési beruházások előmozdítására; |
| --- | --- |

52.

Fenntartható fogyasztás

| 53. | jogalkotási kezdeményezést ösztönöz annak érdekében, hogy az uniós piacon forgalmazott valamennyi fizikai termék környezetbarátabb, újrahasznosíthatóbb és energiahatékonyabb legyen, méghozzá a teljes életciklusát tekintve, azaz a tervezéstől kezdve a mindennapos használaton át egészen az újrapozicionálásig és újrafelhasználásig; |
| --- | --- |

53.

| 54. | jogszabályi változtatásokat szorgalmaz az élelmiszer-pazarlás elleni küzdelmet szolgáló erőfeszítések hatékonyabbá tétele – többek közt a fenntartható élelmiszerek ágazata fejlesztésének ösztönzése („a termelőtől a fogyasztóig” stratégia), illetve az élelmiszer-feldolgozás és a kiskereskedelem környezeti hatásának a szállítás, tárolás, csomagolás és a hulladékkeletkezés megelőzése terén tett intézkedésekkel történő csökkentése – és a fenntartható élelmiszer-fogyasztás előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

54.

| 55. | támogatja az Európai Bizottság fellépését az európai szociális gazdaság fejlesztésének támogatása érdekében, amely valóban képes leküzdeni az élelmiszer-pazarlás és a rövid életciklusú termékek jelentette kihívásokat, és új zöld tevékenységeket is ki tud alakítani; |
| --- | --- |

55.

| 56. | rámutat arra, hogy a jelenlegi válságidőszak és az abból eredő kihívások közepette a helyi és regionális önkormányzatoknak folyamatosan felül kell vizsgálniuk céljaikat, azonosítaniuk kell a kockázatokat és dinamikusan kell reagálniuk az újonnan felmerülő fejlesztési korlátokra, ami megnehezítheti az átalakulást célzó intézkedések folyamatos és átfogó végrehajtását; |
| --- | --- |

56.

Az ellenálló képesség kiépítésének pénzügyi dimenziója

| 57. | határozottan hangsúlyozza, hogy a zöld átállás támogatására irányuló legfontosabb alapokat (uniós kohéziós politika, Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz, Igazságos Átmenet Alap, Modernizációs Alap stb.), valamint a közvetlenül a helyi és regionális szintre irányuló alapokat (LIFE, Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz stb.) nemzeti szinten programozzák, és a helyi és regionális projektek hatóköre a központi kormányzat iránymutatásaitól függ. Eljárásokat kell bevezetni annak biztosítására, hogy a helyi és regionális önkormányzatok – szükségleteiknek megfelelően – minél nagyobb mértékben vegyenek részt az uniós alapok programozásában és végrehajtásában; |
| --- | --- |

57.

| 58. | hangsúlyozza, hogy az Európai Bizottság által előterjesztett, az energiamegtakarítás növelésére, az ellátás diverzifikálására, a megújuló energiaforrások fejlesztésének felgyorsítására, a fosszilis tüzelőanyagok fogyasztásának csökkentésére és az intelligens beruházásokra vonatkozó REPowerEU tervnek pénzügyi támogatást kell biztosítania a helyi és regionális önkormányzatok számára a terv végrehajtásához, valamint meglévő vagy új uniós forrásokat kell elkülöníteni erre a célra; arra kéri a tagállamokat, hogy csoportosítsák át a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz fel nem használt forrásait a helyi energiabiztonsági tervezés, illetve a megújuló energiaforrásokba és az energiahatékonyságba történő beruházások támogatására; |
| --- | --- |

58.

| 59. | kiemeli, hogy a Szerződés rendelkezései fontos szerepet játszanak a helyi és regionális önkormányzatok tevékenységeinek finanszírozásában, különösen az éghajlatvédelem terén. A változások bevezetését a helyi közösségek körülményeihez és lehetőségeihez kell igazítani, lehetővé téve a változások hatékony végrehajtását anélkül, hogy túlzott terhet rónánk a helyi lakosságra. Ezért arra kéri az Európai Bizottságot, hogy vizsgálja felül a települési szolgáltatások finanszírozására vonatkozó szabályokat annak érdekében, hogy jobb megoldásokat lehessen találni a szóban forgó – a környezeti hatásokat is befolyásoló – terület legsürgetőbb szükségleteinek finanszírozására; |
| --- | --- |

59.

| 60. | kéri az állami támogatásokra vonatkozó szabályok egyszerűsítését, beleértve a hulladékgazdálkodáshoz nélkülözhetetlen rendszerek finanszírozására és karbantartására vonatkozó megoldások támogatását, különösen a helyi és regionális önkormányzatok finanszírozási lehetőségeinek megteremtését e rendszerek működtetéséhez, valamint a válságkezelés támogatását és a gazdasági szereplők, köztük a mikrovállalkozások támogatását; |
| --- | --- |

60.

| 61. | hangsúlyozza, hogy energiahatékonysági intézkedések és a megújuló energiaforrások szélesebb körű alkalmazása révén küzdeni kell az energia- és a mobilitási szegénység ellen, és hogy ehhez kapcsolódóan a tagállamoknak helyi és regionális szinten támogatást kell nyújtaniuk e tekintetben; ezért alapvető fontosságúnak tartja az energiahatékonysággal és a megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos intézkedések kezdeti költségterheinek csökkentését, különösen a háztartások, a mikro- és kisvállalkozások és a kiszolgáltatott fogyasztók esetében; |
| --- | --- |

61.

| 62. | hangsúlyozza, hogy a jelenlegi kibocsátáskereskedelmi rendszer felülvizsgálata keretében biztosított finanszírozás nem elegendő a valóban méltányos átállás biztosításához, és hogy fontolóra kell venni, hogy a kibocsátáskereskedelmi rendszeren kívülről, a közúti közlekedés és az épületek területéről származó bevételeket (ETS II) a Szociális Klímaalapba csoportosítsanak át; javasolja, hogy a Szociális Klímaalap számára elkülönített bevételek egybegyűjtését már az ETS II bevezetése előtt kezdjék meg; |
| --- | --- |

62.

| 63. | úgy véli, hogy a Szociális Klímaalapnak ellensúlyoznia kell a háztartásokra, a mikro- és kisvállalkozásokra és a legsérülékenyebb közlekedési felhasználókra gyakorolt negatív hatásokat, és biztosítania kell a társadalmilag fenntartható fejlődést; |
| --- | --- |

63.

| 64. | arra biztat, hogy a magánszektor (többek között a kiterjesztett gyártói felelősség révén) nagyobb szerepet játsszon a városok és régiók ellenálló képességének kiépítésében; |
| --- | --- |

64.

| 65. | kéri, hogy tegyék rugalmasabbá az európai versenyjogot (különösen az állami támogatásokkal kapcsolatban), mivel az nem veszi kellőképpen figyelembe annak a versenynek a jellegét, amellyel az európai vállalatok az eltérő szabályokat követő harmadik országokban szembesülnek; |
| --- | --- |

65.

| 66. | felhívja a figyelmet, hogy alábecsülik azokat a költségeket, amelyek a helyi önkormányzatokat terhelik a számos válság és a magasabb kormányzati szintekről érkező támogatás késlekedése miatt. Ezért javaslatok kidolgozását kéri hatékonyabb megoldások érdekében; |
| --- | --- |

66.

| 67. | kéri, hogy növeljék az olyan zöld beruházások pénzügyi támogatását, amelyek lavinaszerűen további intézkedéseket mozgósítanak a zöld átmenet előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

67.

| 68. | rámutat, hogy a finanszírozáshoz való közvetlen hozzáférés mellett a helyi és regionális hatóságoknak megfelelő technikai segítséget és támogatást kell kapniuk a kapacitásépítéshez annak érdekében, hogy ki tudják használni a meglévő finanszírozási lehetőségeket, segítsék az önkormányzatokat a magán- és közforrások közötti tényleges egyensúly biztosításában, és minél nagyobb mértékben fel tudják használni a zöld és fenntartható közbeszerzést a beruházásokhoz; |
| --- | --- |

68.

| 69. | támogatja a „zöld költségvetés” elképzelését, mint olyan fiskális politikai eszközt, amely segíti a környezetvédelmi célkitűzések elérését. Ez lehetővé teszi a költségvetési vagy fiskális politikák környezeti hatásának értékelését és annak vizsgálatát, hogy ezek a politikák összhangban vannak-e a nemzeti és nemzetközi kötelezettségvállalások teljesítésére irányuló erőfeszítésekkel (5); |
| --- | --- |

69.

| 70. | kéri az új és innovatív technológiák és üzleti modellek kidolgozását és megvalósítását érintő szabályozási akadályok további adminisztratív egyszerűsítését és csökkentését; |
| --- | --- |

70.

| 71. | felhívja a figyelmet, hogy az éghajlat-politikai kihívásokat többnyire a helyi és regionális önkormányzatok kezelik, a potenciális finanszírozás (például az adóbevételekből és a kibocsátási jogokból) mégis jórészt a központi költségvetésbe áramlik. Kéri a forrásokhoz való hozzáférésre vonatkozó szabályok felülvizsgálatát; |
| --- | --- |

71.

Az ökoszisztéma-szolgáltatások megerősítése

| 72. | rámutat arra, hogy konkrét intézkedéseket kell hozni a vízgazdálkodás észszerűsítésére a városi területeken, különös tekintettel a vízkészletekkel való gazdálkodás észszerűsítésére – figyelembe véve ugyanakkor a vízgyűjtő területtel való összeköttetést –, és ki kell dolgozni egy programot a kisléptékű víztározókra irányuló beruházások fejlesztése és egy ezt a célt szolgáló alap létrehozása érdekében; |
| --- | --- |

72.

| 73. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a számos területet átfogó uniós környezetvédelmi jogszabályok dacára továbbra is jelentős hiányosságok vannak az ökoszisztémák jogi védelme terén (6), pedig az ökoszisztémák helyreállítása elengedhetetlen ahhoz, hogy megőrizzük magas életminőségünket és gondoskodjunk a fenntartható fejlődéshez szükséges folyamatok tartósságáról. |
| --- | --- |

73.

Kelt Brüsszelben, 2022. június 30-án.

a Régiók Európai Bizottsága elnöke

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/?uri=COM:2021:82:FIN.

1

(2)  https://report.ipcc.ch/ar6wg2/pdf/IPCC_AR6_WGII_FinalDraft_FullReport.pdf.

2

(3)  Climate change adaptation and disaster risk reduction in Europe – Enhancing coherence of the knowledge base, policies and practices 15/2017, EEA, https://www.eea.europa.eu/publications/climate-change-adaptation-and-disaster.

3

(4)  https://climate-adapt.eea.europa.eu/eu-adaptation-policy/sector-policies/ecosystem.

4

(5)  https://www.oecd.org/environment/green-budgeting/.

5

(6)  Mapping and Assessment of Ecosystems and their Services: An EU ecosystem assessment, 2020 https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/handle/JRC120383.

6

---

| 2022.9.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 375/41 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.9.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 375/41

---

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Környezetbarát költségvetések végrehajtása helyi és regionális szinten

(2022/C 375/07)

| Előadó: | Vincent CHAUVET (FR/RE), Autun polgármestere |
| --- | --- |
| Referenciaszöveg: | Elnökségi felkérés, Esz. 41. cikk a) pont |

Előadó:

Vincent CHAUVET (FR/RE), Autun polgármestere

Referenciaszöveg:

Elnökségi felkérés, Esz. 41. cikk a) pont

POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK EURÓPAI BIZOTTSÁGA

| 1. | rámutat arra, hogy a 2019. évi uniós zöld megállapodás lefekteti a 2050-re megvalósuló klímasemleges, erőforrás-hatékony, körforgásos és versenyképes Európa felé vezető út ütemtervét, emellett a megállapodás hangsúlyozza, hogy a nemzeti költségvetések kulcsszerepet játszanak abban, hogy a közberuházásokat, a fogyasztást és az adópolitikát a zöld prioritások felé irányítsuk, kifejezett kötelezettséget vállalva a környezetbarát költségvetés-tervezési gyakorlatok uniós előmozdítása iránt; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kiemeli, hogy a környezetbarát költségvetés-tervezés fontos a klímasemlegesség 2050-ig történő eléréséhez, valamint rámutat az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó azon nemzetközi kötelezettségvállalások jelentőségére, amelyek az életmódunk (különösen az energia-, a lakhatási-, a közlekedési és az élelmiszerrendszerek) átalakítását célzó finanszírozás környezetbarát hatásának értékelésére, továbbá az átmenetek igazságos és inkluzív szempontjainak tiszteletben tartására irányulnak; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kéri az Európai Bizottságot és tagállamokat, hogy támogassák, hogy a régiókat és a városokat fokozottan bevonják egyrészt annak értékelésébe, hogy a költségvetési sorok összhangban állnak-e az éghajlat-politikai és környezetvédelmi célkitűzésekkel, másrészt a harmonizált fogalommeghatározások, osztályozások és ezek konkrét intézkedésekre történő alkalmazásáról szóló iránymutatások biztosításába; |
| --- | --- |

3.

| 4. | megismétli, hogy a helyreállítási és rezilienciaépítési pénzeszközök még nem jutottak el a kormányzás regionális vagy helyi szintjéig, ahol a végrehajtásra sor kerül. Ez valódi kihívást jelent, tekintettel arra, hogy az OECD szerint a szubnacionális kormányzatok felelnek az éghajlat-politikával és a környezetvédelemmel összefüggő közkiadások 55 %-áért és az ilyen jellegű közberuházások 64 %-áért; |
| --- | --- |

4.

A keret meghatározása

| 5. | megjegyzi, hogy az Európai Bizottság 2021 májusában nagyjából a következőképpen határozta meg „a környezetbarát költségvetés-tervezést”: „olyan költségvetési folyamat, amelynek során a költségvetési tételek környezeti hozzájárulását meghatározott teljesítménymutatók alapján azonosítják és értékelik, azzal a céllal, hogy a költségvetési politikákat jobban összehangolják a környezetvédelmi célokkal”; |
| --- | --- |

5.

| 6. | figyelmeztet ugyanakkor arra, hogy a környezetbarát költségvetés-tervezésre és az alapjául szolgáló folyamatra egyetlen, világos fogalommeghatározást kellene adni, hogy fel lehessen mérni az állami költségvetések egészének vagy bizonyos részüknek a környezeti/éghajlati hatásait; egy olyan fogalommeghatározást, amely jól tükrözi, hogy a környezetbarát költségvetés-tervezés egyúttal döntéshozatali megközelítés is; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rámutat arra, hogy az OECD környezetbarát költségvetés-tervezési stratégiai keretet dolgozott ki, amely támogató környezetet kínál a kormányok számára a környezetbarát költségvetés-tervezéshez, és meghatározza annak formáját, rendeltetését és módszerét. Emellett vagy ennek kiegészítéseként az Európai Bizottság 2022 januárjában kidolgozta a környezetbarát költségvetés-tervezés európai referenciakeretét, amely útmutatásként szolgál a környezetbarát költségvetés-tervezés bevezetéséhez vagy a meglévő gyakorlatok korszerűsítéséhez az uniós tagállamokban; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy segítsenek a helyi és regionális önkormányzatoknak a környezetbarát költségvetés-tervezési folyamatra vonatkozó iránymutatások és egy módszertani keret alkalmazásában, ideértve a szubnacionális kormányzatoknak címzett, meglévő javaslatokat is (1), amelyek segítségével meghatározható a költségvetési sorok környezeti hozzájárulása, illetve konkrét környezeti teljesítménymutatókhoz viszonyítva lehet értékelni a költségvetési sorokat. A cél, hogy jobban összehangolják a helyi és nemzeti költségvetési politikákat a környezetvédelmi célokkal; |
| --- | --- |

8.

| 9. | emlékeztet ugyanakkor arra, hogy a megadott módszereknek kellően rugalmasnak kell lenniük ahhoz, hogy hozzá lehessen őket igazítani az adott ország sajátos körülményeihez (szubnacionális felelősségi körök, költségvetési nómenklatúra stb.), valamint a szubnacionális kormányzási szinthez; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ezzel egyidejűleg arra kéri az Európai Bizottságot, hogy ismét gondolkodjon el azon, hogy egy, a környezetbarát költségvetés-tervezésre vonatkozó módszertani kereten túllépve akár valamilyen jogi keretre is javaslatot tesz; |
| --- | --- |

10.

| 11. | hangsúlyozza, hogy fontos „környezetbarát költségvetési célkitűzéseket” meghatározni helyi és regionális szinten, összhangban az ágazati tervekben (pl. regionális energetikai tervekben, Fenntartható Energia- és Klímaakciótervekben, fenntartható mobilitási tervekben stb.) leírt éghajlat-politikai és fenntartható célokkal; |
| --- | --- |

11.

| 12. | arra kéri azt a 100 európai várost, amelyet az Európai Bizottság választott ki arra, hogy 2030-ra klímasemleges és intelligens várossá váljon, hogy fogadja el a környezetbarát költségvetés-tervezést annak nyomon követésére, hogy a városok és helyi érdekelt feleik miként hajtják végre az éghajlatváltozási szerződések beruházási tervét; |
| --- | --- |

12.

| 13. | hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozásnak gazdasági hatása van. Ezek a környezeti költségek (negatív externáliák) magasabbak a korábban feltételezettnél, azonban a vállalatok és szervezetek javíthatják gazdasági helyzetüket azáltal, hogy csökkentik ezt a negatív externáliát és következésképpen a költségvetési hatást. A vállalatok és szervezetek az éghajlat-politikai jogszabályoknak való megfelelés révén csökkenthetik a környezetvédelmi adókat vagy akár teljesen mentesülhetnek is alóla, így az ilyen jogszabályokat gazdasági lehetőségnek is kell tekinteni; |
| --- | --- |

13.

Nyomon követés

| 14. | úgy véli, hogy a helyi és regionális szinten kialakított, környezetbarát költségvetés-tervezésnek a kiadási és bevételi intézkedésekre kellene összpontosítania, illetve különösen a kiadási előirányzatokat tartalmazó költségvetési dokumentumok nyomon követésére. Ugyanakkor ahhoz, hogy könnyebben elérhető legyen az értékelés, annak (első lépésként) csak a kiadások értékelésére kellene kiterjednie. A bevételek és adókiadások egy második lépésben kerülnének sorra az értékelésben, amint azt a környezetbarát költségvetés-tervezés uniós referenciakerete (GBRF) ajánlja; |
| --- | --- |

14.

| 15. | megjegyzi ugyanakkor, hogy ha sikerre akarjuk vinni a környezetbarát költségvetés-tervezést, és azt szeretnénk, hogy helyi és regionális szinten is jelentkezzenek az előnyök, akkor az egyetlen előrevivő út egy olyan támogató keret létrehozása, amely túlmutat a puszta környezetbarát költségvetés-tervezési eszközökön. Az ennek a keretnek a kidolgozásával járó teher azonban nem hárulhat kizárólag a helyi és regionális önkormányzatokra, hanem magasabb kormányzati szinten kell végrehajtani ezt a feladatot; |
| --- | --- |

15.

| 16. | úgy véli, hogy el kell készíteni a helyi és regionális környezetbarát költségvetés-tervezés számára azon költségvetési sorok listáját, amelyek sajátos, nagy vonalakban „zöldnek” tekinthető nettó környezeti hatással rendelkeznek, valamint azon költségvetési sorok listáját, amelyek általánosságban „barnának” vagy „semlegesnek” tekinthetők. Ezt a listát bele kell foglalni az olyan helyi és regionális önkormányzatoknak szóló környezetbarát költségvetés-tervezési iránymutatásokba és eszközökbe, amelyek hajlandóak a környezetbarát költségvetés-tervezésre vagy jelenlegi gyakorlataik aktualizálására. Ennek fényében üdvözli az Európai Bizottság és az OECD ennek megvalósítására tett erőfeszítéseit; |
| --- | --- |

16.

| 17. | hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális önkormányzatok számára fontos a zöld és barna költségvetési sorok hatásainak éghajlatváltozás szempontjából vett mérése, ezzel egyidejűleg foglalkozni kell a CO2-kibocsátásokkal, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodással és az éghajlatváltozásból eredő hatások mérséklésével, a biológiai sokféleséggel, a levegőtisztasággal és az egyéb környezetszennyezésekkel; |
| --- | --- |

17.

| 18. | úgy ítéli meg, hogy a jelentős károkozás elkerülését célzó elv olyan mozgatórugó, amely ösztönzi a helyi és regionális önkormányzatokat, hogy környezetbarát költségvetés-tervezési módszertant fogadjanak el; |
| --- | --- |

18.

| 19. | úgy véli, hogy a környezetbarát költségvetés – egy közép- és hosszú távú elszámolási stratégiával – hatékony döntéshozatali eszköz lehet a fenntarthatósági és az éghajlat-politikák nyomon követése és értékelése szempontjából, amelyet beépítenek egy, az építési beruházásokról és a költségvetési előrejelzésekről szóló többéves tervbe; úgy véli, hogy a hatékony nyomon követés a sikeres végrehajtás egyik legfontosabb szempontja; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kéri egy olyan, önkormányzatok közötti együttműködési platform létrehozását, amely átível a nemzeti, de a települési határokon is, és amelynek célja a bevált módszerek és kapacitásépítési kezdeményezések cseréje, hogy segítsék a helyi és regionális önkormányzatokat a költségvetésük környezetbarátabbá tételében. A képzésnek végig kell vezetnie a helyi és regionális önkormányzatokat a gyakorlati alkalmazásokon, értékelnie kell a meglévő gyakorlatokat, és kezelnie kell az államháztartás környezetbarátabbá tételével összefüggő sajátos kihívásokat; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy bővítsék a környezetbarát költségvetés-tervezést szolgáló, jelenleg főként nemzeti szinten rendelkezésre álló technikai támogatási kezdeményezésekhez való hozzáférést. Ezzel kapcsolatban kész arra, hogy az Európai Bizottsággal, az OECD-vel az I4CE-vel és más fontos szerepelőkkel együttműködve kötelező képzést vezessen be az RB-tagok számára a környezetbarát költségvetés-tervezésről, ami első lépés lehet ahhoz, hogy népszerűsítsük ezt a fajta költségvetési eljárást, illetve hogy terjesszük a vele kapcsolatos ismereteket; |
| --- | --- |

21.

Beruházások lehetővé tétele

| 22. | emlékeztet arra, hogy a környezetbarát költségvetés-tervezés alatt a költségvetés környezetbarát jellegének értékelését kell érteni. Végső célja ugyanakkor az is kell legyen, hogy növekedjen a költségvetés „zöld” részének hányada, mivel a környezetbarát költségvetés-tervezés a zöld megállapodás végrehajtásának egyik eszköze, e végrehajtás pedig a helyi és regionális önkormányzatok feladata. Ennek lehetővé kell tennie az EU számára, hogy közvetlenül finanszírozza a helyi és regionális önkormányzatok zöld átállását. Az Európai Unió költségvetésének és a különböző uniós alapoknak érzékenynek kell lenniük arra, hogy az egyes országok és régiók milyen mértékben vannak kitéve az éghajlatváltozás hatásainak, ezért az uniós támogatásnak és finanszírozásnak figyelembe kell vennie a területek sokféleségét, azok társadalmi-gazdasági helyzetét, valamint azt, hogy az egyes térségek mennyire tudnak reagálni az éghajlati hatásokra; |
| --- | --- |

22.

| 23. | hangsúlyozza, hogy a költségvetési hatásvizsgálaton felül a helyi és regionális önkormányzatoknak – a programokhoz, valamint a bankképes projektek (ideértve a kis léptékű projekteket is) kidolgozását célzó támogatáshoz való megerősített hozzáférés révén – elégséges forrással kell rendelkezniük, hogy kis léptékű projektek csoportosításával meg lehessen teremteni a szükséges méretgazdaságosságot; |
| --- | --- |

23.

| 24. | megismétli, hogy a magánfinanszírozási források mobilizálása döntő fontosságú; a helyi és regionális önkormányzatoknak bővebb adminisztratív kapacitásra lesz szükségük, hogy felülkerekedjenek a méretüknek és a rendelkezésre álló forrásaiknak betudható gyenge tervezési kapacitáson; |
| --- | --- |

24.

| 25. | hangsúlyozza, hogy a környezetbarát költségvetési gyakorlatokban a projektek értékelésére használt módszertan hatalmas potenciált rejt magában, és rámutat arra, hogy a karbonszegény beruházások felgyorsítása és a befektetői támogatás fokozása érdekében zöld kötvények kibocsátásával is lehet projekteket finanszírozni. Ez az éghajlatváltozás kezelésének és a Párizsi Megállapodás végrehajtásának elsődleges eszközeként is működhet. Az olyan kezdeményezések, mint a Zöld Kötvények Globális Partnerség (GGBP) támogatják a szubnacionális szereplők, például a városok, az államok és régiók, a szövetkezetek és a magánvállalatok, valamint a pénzügyi intézmények zöld kötvények kibocsátásának felgyorsítására irányuló erőfeszítéseit; |
| --- | --- |

25.

| 26. | arra kéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy vegyék ki a „zöld” beruházásokat a regionális államháztartási hiány számításából, és mentesítsék őket az adósságplafonra vonatkozó aranyszabály alól, ezáltal növelve a környezetbarát beruházásokat az EU ambiciózus célkitűzéseinek elérése és a CO2-kibocsátás csökkentése érdekében; |
| --- | --- |

26.

| 27. | hangsúlyozza, hogy a fenntartható finanszírozásra vonatkozó megújult stratégia és a fenntartható finanszírozási keret révén (a fenntartható finanszírozásra vonatkozó taxonómiai rendelet és a fenntartható finanszírozással kapcsolatos közzétételekre vonatkozó rendelet elfogadásával) az Európai Bizottság javította a fenntartható gazdasági tevékenységek finanszírozását. Úgy véli, hogy a magántőke állami beruházásokba való bevonzása érdekében fontos a környezetbarát költségvetések karbonszegénységi és karboncsökkentési referenciamutatókkal való kiegészítése, valamint az is, hogy a befektetőkkel jobban megértessék beruházásaik szén-dioxid-kibocsátással összefüggő következményeit; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy a refinanszírozott projektekkel kapcsolatos taxonómia-követelményeknek megfelelően határozzanak meg tanúsítványt a környezetbarát költségvetés-tervezésre; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kéri, hogy jelentősen javítsák a taxonómiát azzal, hogy komolyan csökkentik a taxonómia hatálya alá tartozó vállalatok munkavállalóinak számát. Emellett támogatja, hogy az atomenergiát zöld beruházásként bevegyék a taxonómiába; |
| --- | --- |

29.

Részvétel és átláthatóság

| 30. | azt ajánlja, hogy a helyi és regionális önkormányzatok terjesszenek jelentéseket a polgárok körében a környezetbarát költségvetés nyomon követéséről, ezzel is előmozdítva a hatékonyságot, az elszámoltathatóságot, illetve az éghajlati és környezetvédelmi szakpolitikák átláthatóságát; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kéri, hogy folytassanak le rendszeres külső auditokat a környezetbarát költségvetés-tervezés módszertanairól, és különösen a kiadások és bevételek besorolására használt feltevésekről, hogy garantálják az elszámoltathatóságot, és végső soron növeljék a folyamatba vetett közbizalmat; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kéri, hogy erősítsék meg a zöld menetrend ismertségét és elfogadottságát a polgárok körében. A Régiók Bizottsága arra ösztönzi a városokat és a régiókat, hogy a környezetbarát költségvetés-tervezési gyakorlaton keresztül nyújtott tájékoztatáson felül fokozzák a részvételen alapuló környezetbarát költségvetés-tervezést, amely jó eszköz arra, hogy a polgárok, különösen a helyi ifjúsági tanácsok sajátjukként kezeljék az éves költségvetés azon zöld projektekre vonatkozó részét, amelyek hasznosak közösségeik számára; |
| --- | --- |

32.

Szociális költségvetés-tervezés

| 33. | úgy véli, hogy a környezetbarát költségvetések a társadalmak és gazdaságok átalakításának, valamint az egyenlőség javításának erőteljes gazdasági eszközei. Másfelől figyelmeztet arra, hogy a környezetbarát költségvetés-tervezést össze kell egyeztetni a szociális célkitűzésekkel annak biztosítása érdekében, hogy senkit ne hagyjunk hátra; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kijelenti, hogy a városok és a régiók kulcsszerepet töltenek be az alacsony kibocsátású, inkluzív átalakulás megvalósulásában, és hangsúlyozza, hogy az éghajlatvédelemnek kiemelt önkormányzati feladattá kell válnia. A városok közös aggályainak némelyike ahhoz kapcsolódik, hogy az éghajlatváltozás mennyiben érintheti a területfejlesztést, a szegregációt és a városfejlesztést, az emberi egészséget és a gazdasági rétegződést. Az alacsony kibocsátású városi infrastruktúrára irányuló beruházások pozitív hatást gyakorolhatnak a lakosság alacsony jövedelmű és kiszolgáltatott csoportjaira. Ezért nem hagyhatjuk magukra a helyi és regionális önkormányzatokat a zöld átállás megvalósítására irányuló erőfeszítéseikben. A tagállamok és az EU egyaránt felelősek ezeknek az erőfeszítéseknek a támogatásáért; |
| --- | --- |

34.

| 35. | úgy véli, hogy az újraelosztás a kulcsa annak, hogy senkit ne hagyjunk hátra, mivel a mérséklésre irányuló szakpolitikák miatt meredeken növekedni fognak az ÜHG-intenzív áruk és szolgáltatások (fűtés és légkondicionálás, lakásbérlet, közlekedés) költségei. Azokban az országokban, ahol aránytalan mértékben az alacsony jövedelmű háztartások fogyasztják ezeket az árukat és szolgáltatásokat, a mérséklésre irányuló szakpolitikák fokozzák az egyenlőtlenségeket a kiadási oldalon. A társadalmi egyenlőtlenségek elkerülése érdekében hatékonyabban kell alkalmazni a „szennyező fizet” elvet. Az újraelosztást tehát úgy kell kialakítani, hogy jutalmazzák azokat, akik éghajlatbarát magatartást tanúsítanak. Az éghajlatváltozás elleni fellépés a társadalom egészének feladata. Az Európai Unió költségvetésének és a különböző uniós alapoknak figyelembe kell venniük az egyes országok és régiók közötti társadalmi és gazdasági különbségeket, valamint azt, hogy az éghajlatváltozás és az ellene való küzdelemre irányuló politikák milyen hatásokkal járnak a területi és társadalmi egyenlőtlenség szempontjából. Így lehet ugyanis elérni, hogy a zöld átállás minél tisztességesebb és inkluzívabb módon menjen végbe. |
| --- | --- |

35.

Kelt Brüsszelben, 2022. június 30-án.

a Régiók Európai Bizottsága elnöke

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Az Institute for Climate Economics és az OECD Régiók és Városok Központja már kidolgozott, illetve jelenleg kidolgoz költségvetésekhez használható és éghajlat-politikai értékelésre szolgáló eljárásokat, valamint helyi és regionális önkormányzatoknak címzett konkrét iránymutatásokat.

1

---

III Előkészítő jogi aktusok

Régiók Bizottsága

Az RB 150. plenáris ülése, 2022. 06. 29. – 2022. 06. 30.

| 2022.9.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 375/45 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.9.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 375/45

---

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – A platformalapú munkavégzés munkakörülményeinek javítása

(2022/C 375/08)

| Előadó: | Yonnec POLET (BE/PES), Berchem-Sainte-Agathe első polgármester-helyettese |
| --- | --- |
| Referenciaszöveg: | A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Jobb munkakörülmények egy erősebb szociális Európáért: a digitális átállás előnyeinek teljes körű kiaknázása a jövő munkaerőpiacán
  COM(2021) 761 final
  Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a platformalapú munkavégzés munkakörülményeinek javításáról
  COM(2021) 762 final |

Előadó:

Yonnec POLET (BE/PES), Berchem-Sainte-Agathe első polgármester-helyettese

Referenciaszöveg:

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Jobb munkakörülmények egy erősebb szociális Európáért: a digitális átállás előnyeinek teljes körű kiaknázása a jövő munkaerőpiacán

COM(2021) 761 final

Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a platformalapú munkavégzés munkakörülményeinek javításáról

COM(2021) 762 final

I.   MÓDOSÍTÁSOKRA VONATKOZÓ AJÁNLÁSOK

COM(2021) 762 final

1. módosítás

(9) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Ha a platformok több tagállamban vagy határokon átnyúlóan is működnek, gyakran nem egyértelmű, hogy a platformalapú munkát hol és ki végzi. Emellett a
  nemzeti
  hatóságok nem könnyen férnek hozzá a digitális munkaplatformokkal kapcsolatos adatokhoz, ideértve a platformmunkát végző személyek létszámára, foglalkozási viszonyára és munkakörülményeire vonatkozó információkat. Ez megnehezíti az alkalmazandó szabályok végrehajtását, többek között a munkajog és a szociális védelem tekintetében. | Ha a platformok több tagállamban vagy határokon átnyúlóan is működnek, gyakran nem egyértelmű, hogy a platformalapú munkát hol és ki végzi. Emellett
  az illetékes tagállami
  hatóságok nem könnyen férnek hozzá a digitális munkaplatformokkal kapcsolatos adatokhoz, ideértve a platformmunkát végző személyek létszámára, foglalkozási viszonyára és munkakörülményeire vonatkozó információkat. Ez megnehezíti az alkalmazandó szabályok végrehajtását, többek között a munkajog és a szociális védelem tekintetében. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Ha a platformok több tagállamban vagy határokon átnyúlóan is működnek, gyakran nem egyértelmű, hogy a platformalapú munkát hol és ki végzi. Emellett a
  nemzeti
  hatóságok nem könnyen férnek hozzá a digitális munkaplatformokkal kapcsolatos adatokhoz, ideértve a platformmunkát végző személyek létszámára, foglalkozási viszonyára és munkakörülményeire vonatkozó információkat. Ez megnehezíti az alkalmazandó szabályok végrehajtását, többek között a munkajog és a szociális védelem tekintetében.

Ha a platformok több tagállamban vagy határokon átnyúlóan is működnek, gyakran nem egyértelmű, hogy a platformalapú munkát hol és ki végzi. Emellett
  az illetékes tagállami
  hatóságok nem könnyen férnek hozzá a digitális munkaplatformokkal kapcsolatos adatokhoz, ideértve a platformmunkát végző személyek létszámára, foglalkozási viszonyára és munkakörülményeire vonatkozó információkat. Ez megnehezíti az alkalmazandó szabályok végrehajtását, többek között a munkajog és a szociális védelem tekintetében.

Indokolás

Számos tagállamban a regionális hatóságok hatáskörébe tartozik a munkavállalók státuszának meghatározása.

2. módosítás

(16) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Az irányelvet minden olyan, az Unióban platformalapú munkát végző személyre alkalmazni kell, aki a tagállamokban a hatályos jog, kollektív szerződések vagy gyakorlat által meghatározott munkaszerződéssel vagy munkaviszonnyal rendelkezik, vagy a tények értékelése alapján esetében ezek valamelyike feltételezhető, figyelembe véve az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatát is. Ennek magában kell foglalnia azokat a helyzeteket is, amikor a platformalapú munkát végző személy foglalkozási viszonya nem egyértelmű, lehetővé téve e viszony pontos meghatározását. Az algoritmikus irányításra vonatkozó, a személyes adatok kezeléséhez kapcsolódó rendelkezéseket a valódi önfoglalkoztatókra
  és az Unióban platformmunkát végző egyéb olyan személyekre
  is alkalmazni kell
  , akik nem állnak munkaviszonyban
  . | Az irányelvet minden olyan, az Unióban platformalapú munkát végző személyre alkalmazni kell, aki a tagállamokban a hatályos jog, kollektív szerződések vagy gyakorlat által meghatározott munkaszerződéssel vagy munkaviszonnyal rendelkezik, vagy a tények értékelése alapján esetében ezek valamelyike feltételezhető, figyelembe véve az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatát is. Ennek magában kell foglalnia azokat a helyzeteket is, amikor a platformalapú munkát végző személy foglalkozási viszonya nem egyértelmű
  , tévesen vagy csalárd módon van meghatározva
  , lehetővé téve e viszony pontos meghatározását. Az algoritmikus irányításra vonatkozó, a személyes adatok kezeléséhez kapcsolódó rendelkezéseket az Unióban platformmunkát végző valódi önfoglalkoztatókra is alkalmazni kell. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Az irányelvet minden olyan, az Unióban platformalapú munkát végző személyre alkalmazni kell, aki a tagállamokban a hatályos jog, kollektív szerződések vagy gyakorlat által meghatározott munkaszerződéssel vagy munkaviszonnyal rendelkezik, vagy a tények értékelése alapján esetében ezek valamelyike feltételezhető, figyelembe véve az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatát is. Ennek magában kell foglalnia azokat a helyzeteket is, amikor a platformalapú munkát végző személy foglalkozási viszonya nem egyértelmű, lehetővé téve e viszony pontos meghatározását. Az algoritmikus irányításra vonatkozó, a személyes adatok kezeléséhez kapcsolódó rendelkezéseket a valódi önfoglalkoztatókra
  és az Unióban platformmunkát végző egyéb olyan személyekre
  is alkalmazni kell
  , akik nem állnak munkaviszonyban
  .

Az irányelvet minden olyan, az Unióban platformalapú munkát végző személyre alkalmazni kell, aki a tagállamokban a hatályos jog, kollektív szerződések vagy gyakorlat által meghatározott munkaszerződéssel vagy munkaviszonnyal rendelkezik, vagy a tények értékelése alapján esetében ezek valamelyike feltételezhető, figyelembe véve az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatát is. Ennek magában kell foglalnia azokat a helyzeteket is, amikor a platformalapú munkát végző személy foglalkozási viszonya nem egyértelmű
  , tévesen vagy csalárd módon van meghatározva
  , lehetővé téve e viszony pontos meghatározását. Az algoritmikus irányításra vonatkozó, a személyes adatok kezeléséhez kapcsolódó rendelkezéseket az Unióban platformmunkát végző valódi önfoglalkoztatókra is alkalmazni kell.

Indokolás

Az irányelv egyik célja, hogy helyesen meg lehessen határozni a munkavállalók önfoglalkoztatói vagy alkalmazotti státuszát.

3. módosítás

(18) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A digitális munkaplatformok abban különböznek más online platformoktól, hogy magánszemélyek által végzett munkát szerveznek a platform által nyújtott szolgáltatás igénybevevőjének egyszeri vagy ismétlődő kérésére. A magánszemélyek által végzett munka megszervezéséről beszélhetünk legalább akkor, ha a szolgáltatás iránti kereslet és a digitális munkaerő-platformmal szerződéses kapcsolatban álló, egy adott feladat elvégzésére rendelkezésre álló magánszemély által biztosított munkaerő-kínálat összehangolásában a platform jelentős szerepet játszik, és a szervezés magában foglalhat más tevékenységeket is, például a kifizetésekkel kapcsolatos adminisztrációt. Nem tekintendők digitális munkaplatformnak azok az online platformok, amelyek nem szervezik meg a magánszemély által végzett munkát, hanem csupán olyan eszközöket biztosítanak, amelyek révén a szolgáltatók eljuthatnak a végfelhasználóhoz, például a kínált/keresett szolgáltatások hirdetése révén, vagy egy adott területen elérhető szolgáltatók adatainak összegyűjtésével és megjelenítésével, minden további közreműködés nélkül. A digitális munkaplatform fogalma nem terjed ki azokra a szolgáltatókra, amelyek elsődleges célja eszközök hasznosítása vagy megosztása, így például a rövid távú szálláshely-szolgáltatások. A fogalom azokra a szolgáltatókra
  korlátozódik
  , amelyek esetében a magánszemélyek által végzett munka – például személyszállítás/árufuvarozás vagy takarítás – megszervezése
  nem csupán kisebb jelentőségű és tisztán járulékos, hanem
  szükségszerű
  és lényeges
  elem. | A digitális munkaplatformok abban különböznek más online platformoktól, hogy magánszemélyek által végzett munkát szerveznek a platform által nyújtott szolgáltatás igénybevevőjének egyszeri vagy ismétlődő kérésére. A magánszemélyek által végzett munka megszervezéséről beszélhetünk legalább akkor, ha a szolgáltatás iránti kereslet és a digitális munkaerő-platformmal szerződéses kapcsolatban álló, egy adott feladat elvégzésére rendelkezésre álló magánszemély által biztosított munkaerő-kínálat összehangolásában a platform jelentős szerepet játszik, és a szervezés magában foglalhat más tevékenységeket is, például a kifizetésekkel kapcsolatos adminisztrációt. Nem tekintendők digitális munkaplatformnak azok az online platformok, amelyek nem szervezik meg a magánszemély által végzett munkát, hanem csupán olyan eszközöket biztosítanak, amelyek révén a szolgáltatók eljuthatnak a végfelhasználóhoz, például a kínált/keresett szolgáltatások hirdetése révén, vagy egy adott területen elérhető szolgáltatók adatainak összegyűjtésével és megjelenítésével, minden további közreműködés nélkül. A digitális munkaplatform fogalma nem terjed ki azokra a szolgáltatókra, amelyek elsődleges célja eszközök hasznosítása vagy megosztása, így például a rövid távú szálláshely-szolgáltatások. A fogalom azokra a szolgáltatókra
  alkalmazandó
  , amelyek esetében a magánszemélyek által végzett munka – például személyszállítás/árufuvarozás vagy takarítás – megszervezése szükségszerű és lényeges elem.
  Az elsődlegesen eszközök hasznosítására vagy megosztására irányuló és a magánszemélyek által végzett munka megszervezését megkövetelő szolgáltatások nyújtása keretében biztosított járulékos szolgáltatásokat szintén magában kell foglalnia a fogalomnak, amennyiben azok szükségesek, lényegesek és a platformon keresztül rendelték meg őket. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A digitális munkaplatformok abban különböznek más online platformoktól, hogy magánszemélyek által végzett munkát szerveznek a platform által nyújtott szolgáltatás igénybevevőjének egyszeri vagy ismétlődő kérésére. A magánszemélyek által végzett munka megszervezéséről beszélhetünk legalább akkor, ha a szolgáltatás iránti kereslet és a digitális munkaerő-platformmal szerződéses kapcsolatban álló, egy adott feladat elvégzésére rendelkezésre álló magánszemély által biztosított munkaerő-kínálat összehangolásában a platform jelentős szerepet játszik, és a szervezés magában foglalhat más tevékenységeket is, például a kifizetésekkel kapcsolatos adminisztrációt. Nem tekintendők digitális munkaplatformnak azok az online platformok, amelyek nem szervezik meg a magánszemély által végzett munkát, hanem csupán olyan eszközöket biztosítanak, amelyek révén a szolgáltatók eljuthatnak a végfelhasználóhoz, például a kínált/keresett szolgáltatások hirdetése révén, vagy egy adott területen elérhető szolgáltatók adatainak összegyűjtésével és megjelenítésével, minden további közreműködés nélkül. A digitális munkaplatform fogalma nem terjed ki azokra a szolgáltatókra, amelyek elsődleges célja eszközök hasznosítása vagy megosztása, így például a rövid távú szálláshely-szolgáltatások. A fogalom azokra a szolgáltatókra
  korlátozódik
  , amelyek esetében a magánszemélyek által végzett munka – például személyszállítás/árufuvarozás vagy takarítás – megszervezése
  nem csupán kisebb jelentőségű és tisztán járulékos, hanem
  szükségszerű
  és lényeges
  elem.

A digitális munkaplatformok abban különböznek más online platformoktól, hogy magánszemélyek által végzett munkát szerveznek a platform által nyújtott szolgáltatás igénybevevőjének egyszeri vagy ismétlődő kérésére. A magánszemélyek által végzett munka megszervezéséről beszélhetünk legalább akkor, ha a szolgáltatás iránti kereslet és a digitális munkaerő-platformmal szerződéses kapcsolatban álló, egy adott feladat elvégzésére rendelkezésre álló magánszemély által biztosított munkaerő-kínálat összehangolásában a platform jelentős szerepet játszik, és a szervezés magában foglalhat más tevékenységeket is, például a kifizetésekkel kapcsolatos adminisztrációt. Nem tekintendők digitális munkaplatformnak azok az online platformok, amelyek nem szervezik meg a magánszemély által végzett munkát, hanem csupán olyan eszközöket biztosítanak, amelyek révén a szolgáltatók eljuthatnak a végfelhasználóhoz, például a kínált/keresett szolgáltatások hirdetése révén, vagy egy adott területen elérhető szolgáltatók adatainak összegyűjtésével és megjelenítésével, minden további közreműködés nélkül. A digitális munkaplatform fogalma nem terjed ki azokra a szolgáltatókra, amelyek elsődleges célja eszközök hasznosítása vagy megosztása, így például a rövid távú szálláshely-szolgáltatások. A fogalom azokra a szolgáltatókra
  alkalmazandó
  , amelyek esetében a magánszemélyek által végzett munka – például személyszállítás/árufuvarozás vagy takarítás – megszervezése szükségszerű és lényeges elem.
  Az elsődlegesen eszközök hasznosítására vagy megosztására irányuló és a magánszemélyek által végzett munka megszervezését megkövetelő szolgáltatások nyújtása keretében biztosított járulékos szolgáltatásokat szintén magában kell foglalnia a fogalomnak, amennyiben azok szükségesek, lényegesek és a platformon keresztül rendelték meg őket.

Indokolás

Gondoskodni kell arról, hogy azok a szükséges és lényeges járulékos szolgáltatások, amelyeknek egyik eleme a magánszemélyek által végzett munka, az irányelv hatálya alá tartozhassanak, amennyiben azokat platformon keresztül rendelték meg.

4. módosítás

(23) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A foglalkozási viszony helyes meghatározása nem lehet ok arra, hogy ne javuljanak a platformmunkát végző valódi önfoglalkoztató személyek munkakörülményei. Amennyiben a digitális munkaplatform – tisztán önkéntes alapon vagy az érintett személyekkel egyetértésben – úgy dönt, hogy a platformon dolgozó önfoglalkoztató személyeket szociális védelemben, balesetbiztosításban vagy egyéb biztosításban, képzésben vagy hasonló ellátásokban részesíti, ezek az ellátások önmagukban nem tekinthetők a munkaviszony fennállására utaló meghatározó elemeknek. | A foglalkozási viszony helyes meghatározása nem lehet ok arra, hogy ne javuljanak a platformmunkát végző valódi önfoglalkoztató személyek munkakörülményei. Amennyiben a digitális munkaplatform – tisztán önkéntes alapon vagy az érintett személyekkel egyetértésben – úgy dönt, hogy a platformon dolgozó önfoglalkoztató személyeket szociális védelemben, balesetbiztosításban vagy egyéb biztosításban, képzésben vagy hasonló ellátásokban részesíti, ezek az ellátások önmagukban nem tekinthetők
  automatikusan
  a munkaviszony fennállására utaló meghatározó elemeknek
  , a jogi vélelemről szóló 4. cikkben említett okok sérelme nélkül
  . |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A foglalkozási viszony helyes meghatározása nem lehet ok arra, hogy ne javuljanak a platformmunkát végző valódi önfoglalkoztató személyek munkakörülményei. Amennyiben a digitális munkaplatform – tisztán önkéntes alapon vagy az érintett személyekkel egyetértésben – úgy dönt, hogy a platformon dolgozó önfoglalkoztató személyeket szociális védelemben, balesetbiztosításban vagy egyéb biztosításban, képzésben vagy hasonló ellátásokban részesíti, ezek az ellátások önmagukban nem tekinthetők a munkaviszony fennállására utaló meghatározó elemeknek.

A foglalkozási viszony helyes meghatározása nem lehet ok arra, hogy ne javuljanak a platformmunkát végző valódi önfoglalkoztató személyek munkakörülményei. Amennyiben a digitális munkaplatform – tisztán önkéntes alapon vagy az érintett személyekkel egyetértésben – úgy dönt, hogy a platformon dolgozó önfoglalkoztató személyeket szociális védelemben, balesetbiztosításban vagy egyéb biztosításban, képzésben vagy hasonló ellátásokban részesíti, ezek az ellátások önmagukban nem tekinthetők
  automatikusan
  a munkaviszony fennállására utaló meghatározó elemeknek
  , a jogi vélelemről szóló 4. cikkben említett okok sérelme nélkül
  .

Indokolás

Noha az önfoglalkoztatók munkafeltételeinek a platformok általi önkéntes javítása üdvözlendő, nem szolgálhatja a jogi vélelem kijátszását vagy az alárendeltség elemének visszavezetését. Ha a munkafeltételek önkéntes javítása a jogi vélelemről szóló 4. cikkben említett aktusok közé tartozik, lehetővé kell tenni, hogy az a munkaviszony fennállásának jellemzőjeként szolgálhasson.

5. módosítás

(25) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A jogi vélelem alkalmazhatóságának és a munkavállalói jogok érvényesítésének megkönnyítése érdekében az irányelvben meg kell határozni a munkavégzés digitális munkaplatform általi ellenőrzésének kritériumait. E kritériumoknak az uniós és a nemzeti ítélkezési gyakorlaton kell alapulniuk, és figyelembe kell venniük a munkaviszonyra vonatkozó tagállami koncepciókat. A kritériumoknak konkrét elemeket kell tartalmazniuk, amelyek igazolják, hogy a digitális munkaplatform például nem csupán ajánlja, hanem gyakorlati módon meghatározza a munkafeltételeket, a javadalmazást vagy mindkettőt, utasításokat ad a munkavégzés módjára vonatkozóan, vagy megakadályozza a platformalapú munkát végző személyt abban, hogy üzleti kapcsolatokat alakítson ki a potenciális ügyfelekkel. A vélelem gyakorlatban való tényleges alkalmazásához
  két
  kritériumnak mindig teljesülnie kell. Ugyanakkor a kritériumok nem terjedhetnek ki azokra a helyzetekre, amikor a platformmunkát végző személyek valódi önfoglalkoztatók. A valódi önfoglalkoztató személyek maguk felelnek ügyfeleik előtt munkájuk elvégzéséért és eredményeik minőségéért. A valódi önfoglalkoztatás jellemzője a munkaidő vagy a távollét időszakának szabad megválasztása, a feladatok esetleges visszautasítása, az alvállalkozók vagy helyettesítők tetszés szerinti igénybevétele, illetve a bármely harmadik fél számára történő szabadon választott munkavégzés. Ezért az ilyen mérlegelési jogkör feltételek vagy szankciórendszer révén történő de facto korlátozását is a munkavégzés-ellenőrzés egyik elemének kell tekinteni. A munkavégzés szoros felügyeletét vagy a munkaeredmények minőségének alapos – többek között elektronikus úton történő – ellenőrzését (amely nem pusztán a szolgáltatás igénybe vevői által végzett értékelések vagy minősítések felhasználását jelenti) szintén a munkavégzés-ellenőrzés egyik elemének kell tekinteni. Ugyanakkor a digitális munkaplatformoknak képeseknek kell lenniük arra, hogy műszaki interfészeiket úgy alakítsák ki, hogy biztosítsák a jó fogyasztói élményt. A jogszabályok által előírt vagy a szolgáltatás igénybe vevői egészségének és biztonságának védelméhez szükséges intézkedések vagy szabályok nem tekinthetők a munkavégzés ellenőrzésének. | A jogi vélelem alkalmazhatóságának és a munkavállalói jogok érvényesítésének megkönnyítése érdekében az irányelvben meg kell határozni a munkavégzés digitális munkaplatform általi ellenőrzésének kritériumait. E kritériumoknak az uniós és a nemzeti ítélkezési gyakorlaton kell alapulniuk, és figyelembe kell venniük a munkaviszonyra vonatkozó tagállami koncepciókat. A kritériumoknak konkrét elemeket kell tartalmazniuk, amelyek igazolják, hogy a digitális munkaplatform például nem csupán ajánlja, hanem gyakorlati módon meghatározza a munkafeltételeket, a javadalmazást vagy mindkettőt, utasításokat ad a munkavégzés módjára vonatkozóan, vagy megakadályozza a platformalapú munkát végző személyt abban, hogy üzleti kapcsolatokat alakítson ki a potenciális ügyfelekkel. A vélelem gyakorlatban való tényleges alkalmazásához
  egy
  kritériumnak mindig teljesülnie kell.
  Ez a kritériumjegyzék kiegészíthető olyan további gyakorlatokkal, amelyek a nemzeti jogszabályokban, illetve ítélkezési vagy egyéb gyakorlatban a munkavégzés ellenőrzésére szolgálnak.
  Ugyanakkor a kritériumok nem terjedhetnek ki azokra a helyzetekre, amikor a platformmunkát végző személyek valódi önfoglalkoztatók. A valódi önfoglalkoztató személyek maguk felelnek ügyfeleik előtt munkájuk elvégzéséért és eredményeik minőségéért. A valódi önfoglalkoztatás jellemzője a munkaidő vagy a távollét időszakának szabad megválasztása, a feladatok esetleges visszautasítása, az alvállalkozók vagy helyettesítők tetszés szerinti igénybevétele, illetve a bármely harmadik fél számára történő szabadon választott munkavégzés. Ezért az ilyen mérlegelési jogkör feltételek vagy szankciórendszer révén történő de facto korlátozását is a munkavégzés-ellenőrzés egyik elemének kell tekinteni. A munkavégzés szoros felügyeletét vagy a munkaeredmények minőségének alapos – többek között elektronikus úton történő – ellenőrzését (amely nem pusztán a szolgáltatás igénybe vevői által végzett értékelések vagy minősítések felhasználását jelenti) szintén a munkavégzés-ellenőrzés egyik elemének kell tekinteni. Ugyanakkor a digitális munkaplatformoknak képeseknek kell lenniük arra, hogy műszaki interfészeiket úgy alakítsák ki, hogy biztosítsák a jó fogyasztói élményt. A jogszabályok által előírt vagy a szolgáltatás igénybe vevői egészségének és biztonságának védelméhez szükséges intézkedések vagy szabályok nem tekinthetők a munkavégzés ellenőrzésének. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A jogi vélelem alkalmazhatóságának és a munkavállalói jogok érvényesítésének megkönnyítése érdekében az irányelvben meg kell határozni a munkavégzés digitális munkaplatform általi ellenőrzésének kritériumait. E kritériumoknak az uniós és a nemzeti ítélkezési gyakorlaton kell alapulniuk, és figyelembe kell venniük a munkaviszonyra vonatkozó tagállami koncepciókat. A kritériumoknak konkrét elemeket kell tartalmazniuk, amelyek igazolják, hogy a digitális munkaplatform például nem csupán ajánlja, hanem gyakorlati módon meghatározza a munkafeltételeket, a javadalmazást vagy mindkettőt, utasításokat ad a munkavégzés módjára vonatkozóan, vagy megakadályozza a platformalapú munkát végző személyt abban, hogy üzleti kapcsolatokat alakítson ki a potenciális ügyfelekkel. A vélelem gyakorlatban való tényleges alkalmazásához
  két
  kritériumnak mindig teljesülnie kell. Ugyanakkor a kritériumok nem terjedhetnek ki azokra a helyzetekre, amikor a platformmunkát végző személyek valódi önfoglalkoztatók. A valódi önfoglalkoztató személyek maguk felelnek ügyfeleik előtt munkájuk elvégzéséért és eredményeik minőségéért. A valódi önfoglalkoztatás jellemzője a munkaidő vagy a távollét időszakának szabad megválasztása, a feladatok esetleges visszautasítása, az alvállalkozók vagy helyettesítők tetszés szerinti igénybevétele, illetve a bármely harmadik fél számára történő szabadon választott munkavégzés. Ezért az ilyen mérlegelési jogkör feltételek vagy szankciórendszer révén történő de facto korlátozását is a munkavégzés-ellenőrzés egyik elemének kell tekinteni. A munkavégzés szoros felügyeletét vagy a munkaeredmények minőségének alapos – többek között elektronikus úton történő – ellenőrzését (amely nem pusztán a szolgáltatás igénybe vevői által végzett értékelések vagy minősítések felhasználását jelenti) szintén a munkavégzés-ellenőrzés egyik elemének kell tekinteni. Ugyanakkor a digitális munkaplatformoknak képeseknek kell lenniük arra, hogy műszaki interfészeiket úgy alakítsák ki, hogy biztosítsák a jó fogyasztói élményt. A jogszabályok által előírt vagy a szolgáltatás igénybe vevői egészségének és biztonságának védelméhez szükséges intézkedések vagy szabályok nem tekinthetők a munkavégzés ellenőrzésének.

A jogi vélelem alkalmazhatóságának és a munkavállalói jogok érvényesítésének megkönnyítése érdekében az irányelvben meg kell határozni a munkavégzés digitális munkaplatform általi ellenőrzésének kritériumait. E kritériumoknak az uniós és a nemzeti ítélkezési gyakorlaton kell alapulniuk, és figyelembe kell venniük a munkaviszonyra vonatkozó tagállami koncepciókat. A kritériumoknak konkrét elemeket kell tartalmazniuk, amelyek igazolják, hogy a digitális munkaplatform például nem csupán ajánlja, hanem gyakorlati módon meghatározza a munkafeltételeket, a javadalmazást vagy mindkettőt, utasításokat ad a munkavégzés módjára vonatkozóan, vagy megakadályozza a platformalapú munkát végző személyt abban, hogy üzleti kapcsolatokat alakítson ki a potenciális ügyfelekkel. A vélelem gyakorlatban való tényleges alkalmazásához
  egy
  kritériumnak mindig teljesülnie kell.
  Ez a kritériumjegyzék kiegészíthető olyan további gyakorlatokkal, amelyek a nemzeti jogszabályokban, illetve ítélkezési vagy egyéb gyakorlatban a munkavégzés ellenőrzésére szolgálnak.
  Ugyanakkor a kritériumok nem terjedhetnek ki azokra a helyzetekre, amikor a platformmunkát végző személyek valódi önfoglalkoztatók. A valódi önfoglalkoztató személyek maguk felelnek ügyfeleik előtt munkájuk elvégzéséért és eredményeik minőségéért. A valódi önfoglalkoztatás jellemzője a munkaidő vagy a távollét időszakának szabad megválasztása, a feladatok esetleges visszautasítása, az alvállalkozók vagy helyettesítők tetszés szerinti igénybevétele, illetve a bármely harmadik fél számára történő szabadon választott munkavégzés. Ezért az ilyen mérlegelési jogkör feltételek vagy szankciórendszer révén történő de facto korlátozását is a munkavégzés-ellenőrzés egyik elemének kell tekinteni. A munkavégzés szoros felügyeletét vagy a munkaeredmények minőségének alapos – többek között elektronikus úton történő – ellenőrzését (amely nem pusztán a szolgáltatás igénybe vevői által végzett értékelések vagy minősítések felhasználását jelenti) szintén a munkavégzés-ellenőrzés egyik elemének kell tekinteni. Ugyanakkor a digitális munkaplatformoknak képeseknek kell lenniük arra, hogy műszaki interfészeiket úgy alakítsák ki, hogy biztosítsák a jó fogyasztói élményt. A jogszabályok által előírt vagy a szolgáltatás igénybe vevői egészségének és biztonságának védelméhez szükséges intézkedések vagy szabályok nem tekinthetők a munkavégzés ellenőrzésének.

Indokolás

Amikor a digitális munkaplatformok ellenőrzik a munkavégzés bizonyos elemeit, úgy járnak el, mint a munkáltatók egy munkaviszony keretein belül. Az irányítás és ellenőrzés, illetve a jogi alárendelés a munkaviszony meghatározásának alapvető eleme a tagállamokban és a Bíróság ítélkezési gyakorlatában.

Az irányelvben felsorolt kritériumok mind az irányítás és ellenőrzés egy-egy elemét jelentik, így egynek közülük elégnek kell lennie ahhoz, hogy vélelmezni lehessen a munkáltató meglétét, amit a munkavállaló vagy a munkáltató szükség esetén még megtámadhat. Ugyanakkor a kritériumok felsorolása nem kimerítő jellegű.

6. módosítás

(32) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A digitális munkaplatformokra átláthatósági kötelezettségeknek kell vonatkozniuk a munkavégzés elektronikus úton történő nyomon követésére, felügyeletére vagy értékelésére használt automatizált nyomonkövetési és döntéshozatali rendszerekkel, valamint azon automatizált döntéshozatali rendszerekkel kapcsolatban, amelyeket olyan döntések meghozatalára vagy alátámasztására használnak, amelyek jelentősen befolyásolják a munkakörülményeket, különösen a platformalapú munkát végző személyek munkamegbízásokhoz való hozzáférését, keresetüket, munkahelyi biztonságukat és egészségüket, munkaidejüket, előléptetésüket és szerződéses státuszukat, ideértve a felhasználói fiókjuk korlátozását, felfüggesztését és megszüntetését is. Az (EU) 2016/679 rendeletben előírtakon túlmenően az ilyen rendszerekre vonatkozó információkat akkor is meg kell adni, ha a döntések nem kizárólag automatizált adatkezelésen alapulnak, feltéve, hogy azokat automatizált rendszerek támogatják. Meg kell határozni azt is, hogy a platformalapú munkát végző személyek számára az ilyen automatizált rendszerekkel kapcsolatban milyen típusú információkat, milyen formában és mikor kell nyújtani. A platformalapú munkavégzéssel összefüggésben továbbra is alkalmazni kell az adatkezelőnek az (EU) 2016/679 rendelet 13., 14. és 15. cikke szerinti azon kötelezettségét, hogy az érintettnek a rá vonatkozó személyes adatok kezeléséről bizonyos információkat nyújtson, valamint az ilyen adatokhoz hozzáférést biztosítson. Az automatizált nyomonkövetési és döntéshozatali rendszerekre vonatkozó információkat kérésre a platformalapú munkát végző személyek képviselői és a nemzeti munkaügyi hatóságok számára is biztosítani kell annak érdekében, hogy azok elláthassák feladataikat. | A digitális munkaplatformokra átláthatósági kötelezettségeknek kell vonatkozniuk a munkavégzés elektronikus úton történő nyomon követésére, felügyeletére vagy értékelésére használt automatizált nyomonkövetési és döntéshozatali rendszerekkel, valamint azon automatizált döntéshozatali rendszerekkel kapcsolatban, amelyeket olyan döntések meghozatalára vagy alátámasztására használnak, amelyek jelentősen befolyásolják a munkakörülményeket, különösen a platformalapú munkát végző személyek munkamegbízásokhoz való hozzáférését, keresetüket, munkahelyi biztonságukat és egészségüket, munkaidejüket, előléptetésüket és szerződéses státuszukat, ideértve a felhasználói fiókjuk korlátozását, felfüggesztését és megszüntetését is. Az (EU) 2016/679 rendeletben előírtakon túlmenően az ilyen rendszerekre vonatkozó információkat akkor is meg kell adni, ha a döntések nem kizárólag automatizált adatkezelésen alapulnak, feltéve, hogy azokat automatizált rendszerek támogatják. Meg kell határozni azt is, hogy a platformalapú munkát végző személyek számára az ilyen automatizált rendszerekkel kapcsolatban milyen típusú információkat, milyen formában és mikor kell nyújtani. A platformalapú munkavégzéssel összefüggésben továbbra is alkalmazni kell az adatkezelőnek az (EU) 2016/679 rendelet 13., 14. és 15. cikke szerinti azon kötelezettségét, hogy az érintettnek a rá vonatkozó személyes adatok kezeléséről bizonyos információkat nyújtson, valamint az ilyen adatokhoz hozzáférést biztosítson. Az automatizált nyomonkövetési és döntéshozatali rendszerekre vonatkozó információkat kérésre
  a szakszervezetek,
  a platformalapú munkát végző személyek képviselői és a nemzeti
  és regionális
  munkaügyi hatóságok számára is biztosítani kell annak érdekében, hogy azok elláthassák feladataikat. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A digitális munkaplatformokra átláthatósági kötelezettségeknek kell vonatkozniuk a munkavégzés elektronikus úton történő nyomon követésére, felügyeletére vagy értékelésére használt automatizált nyomonkövetési és döntéshozatali rendszerekkel, valamint azon automatizált döntéshozatali rendszerekkel kapcsolatban, amelyeket olyan döntések meghozatalára vagy alátámasztására használnak, amelyek jelentősen befolyásolják a munkakörülményeket, különösen a platformalapú munkát végző személyek munkamegbízásokhoz való hozzáférését, keresetüket, munkahelyi biztonságukat és egészségüket, munkaidejüket, előléptetésüket és szerződéses státuszukat, ideértve a felhasználói fiókjuk korlátozását, felfüggesztését és megszüntetését is. Az (EU) 2016/679 rendeletben előírtakon túlmenően az ilyen rendszerekre vonatkozó információkat akkor is meg kell adni, ha a döntések nem kizárólag automatizált adatkezelésen alapulnak, feltéve, hogy azokat automatizált rendszerek támogatják. Meg kell határozni azt is, hogy a platformalapú munkát végző személyek számára az ilyen automatizált rendszerekkel kapcsolatban milyen típusú információkat, milyen formában és mikor kell nyújtani. A platformalapú munkavégzéssel összefüggésben továbbra is alkalmazni kell az adatkezelőnek az (EU) 2016/679 rendelet 13., 14. és 15. cikke szerinti azon kötelezettségét, hogy az érintettnek a rá vonatkozó személyes adatok kezeléséről bizonyos információkat nyújtson, valamint az ilyen adatokhoz hozzáférést biztosítson. Az automatizált nyomonkövetési és döntéshozatali rendszerekre vonatkozó információkat kérésre a platformalapú munkát végző személyek képviselői és a nemzeti munkaügyi hatóságok számára is biztosítani kell annak érdekében, hogy azok elláthassák feladataikat.

A digitális munkaplatformokra átláthatósági kötelezettségeknek kell vonatkozniuk a munkavégzés elektronikus úton történő nyomon követésére, felügyeletére vagy értékelésére használt automatizált nyomonkövetési és döntéshozatali rendszerekkel, valamint azon automatizált döntéshozatali rendszerekkel kapcsolatban, amelyeket olyan döntések meghozatalára vagy alátámasztására használnak, amelyek jelentősen befolyásolják a munkakörülményeket, különösen a platformalapú munkát végző személyek munkamegbízásokhoz való hozzáférését, keresetüket, munkahelyi biztonságukat és egészségüket, munkaidejüket, előléptetésüket és szerződéses státuszukat, ideértve a felhasználói fiókjuk korlátozását, felfüggesztését és megszüntetését is. Az (EU) 2016/679 rendeletben előírtakon túlmenően az ilyen rendszerekre vonatkozó információkat akkor is meg kell adni, ha a döntések nem kizárólag automatizált adatkezelésen alapulnak, feltéve, hogy azokat automatizált rendszerek támogatják. Meg kell határozni azt is, hogy a platformalapú munkát végző személyek számára az ilyen automatizált rendszerekkel kapcsolatban milyen típusú információkat, milyen formában és mikor kell nyújtani. A platformalapú munkavégzéssel összefüggésben továbbra is alkalmazni kell az adatkezelőnek az (EU) 2016/679 rendelet 13., 14. és 15. cikke szerinti azon kötelezettségét, hogy az érintettnek a rá vonatkozó személyes adatok kezeléséről bizonyos információkat nyújtson, valamint az ilyen adatokhoz hozzáférést biztosítson. Az automatizált nyomonkövetési és döntéshozatali rendszerekre vonatkozó információkat kérésre
  a szakszervezetek,
  a platformalapú munkát végző személyek képviselői és a nemzeti
  és regionális
  munkaügyi hatóságok számára is biztosítani kell annak érdekében, hogy azok elláthassák feladataikat.

Indokolás

A szakszervezetek elsőrendű szerepet töltenek be a munkavállalók jogainak védelme tekintetében, ezért az irányelvnek kifejezetten hivatkoznia kell rájuk.
  A munkaügyi hatóságokra is szükség van, és alapvető szereplők a munkaügyi és társadalombiztosítási szabályoknak való megfelelés biztosítása és a munkakörülmények javítása érdekében.

7. módosítás

(33) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A digitális munkaplatformok nem kötelezhetők arra, hogy felfedjék automatizált nyomonkövetési és döntéshozatali rendszereik részletes működését,
  beleértve az
  algoritmusokat
  vagy
  más olyan részletes adatokat, amelyek üzleti titkokat tartalmaznak vagy szellemi tulajdonhoz fűződő jog védelme alatt állnak. | A digitális munkaplatformok kötelezhetők arra, hogy felfedjék automatizált nyomonkövetési és döntéshozatali rendszereik részletes működését
  , valamint a munkafeltételekhez kapcsolódó
  algoritmusokat
  . Nem kötelezhetők ugyanakkor arra, hogy felfedjenek
  más olyan részletes adatokat, amelyek üzleti titkokat tartalmaznak vagy szellemi tulajdonhoz fűződő jog védelme alatt állnak. |
| Ezek a
  megfontolások mindazonáltal nem eredményezhetik azt, hogy az érintettektől minden, az ezen irányelv által előírt információt megtagadnak. | Ez utóbbi
  megfontolások mindazonáltal nem eredményezhetik azt, hogy az érintettektől minden, az ezen irányelv által előírt információt megtagadnak. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A digitális munkaplatformok nem kötelezhetők arra, hogy felfedjék automatizált nyomonkövetési és döntéshozatali rendszereik részletes működését,
  beleértve az
  algoritmusokat
  vagy
  más olyan részletes adatokat, amelyek üzleti titkokat tartalmaznak vagy szellemi tulajdonhoz fűződő jog védelme alatt állnak.

A digitális munkaplatformok kötelezhetők arra, hogy felfedjék automatizált nyomonkövetési és döntéshozatali rendszereik részletes működését
  , valamint a munkafeltételekhez kapcsolódó
  algoritmusokat
  . Nem kötelezhetők ugyanakkor arra, hogy felfedjenek
  más olyan részletes adatokat, amelyek üzleti titkokat tartalmaznak vagy szellemi tulajdonhoz fűződő jog védelme alatt állnak.

Ezek a
  megfontolások mindazonáltal nem eredményezhetik azt, hogy az érintettektől minden, az ezen irányelv által előírt információt megtagadnak.

Ez utóbbi
  megfontolások mindazonáltal nem eredményezhetik azt, hogy az érintettektől minden, az ezen irányelv által előírt információt megtagadnak.

Indokolás

Nem lehet az üzleti titokra, illetve a szellemi tulajdonhoz fűződő jogra hivatkozni az irányelv megfelelő végrehajtásával szemben, sem pedig bizonyos rendelkezések kikerülése érdekében, ideértve különösen az algoritmikus irányításról szóló III. és a platformalapú munkavégzés átláthatóságáról szóló IV. fejezetben foglalt rendelkezéseket.

8. módosítás

I. fejezet – Általános rendelkezések, 1. cikk – Tárgy és hatály, (2) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Az irányelv minimálisan biztosítandó jogokat határoz meg, amelyek minden olyan, az Unióban platformalapú munkát végző személyt megilletnek, aki az adott tagállamban hatályos jog, kollektív szerződések vagy gyakorlat által meghatározott munkaszerződéssel vagy munkaviszonnyal rendelkezik, vagy akinek esetében a tények értékelése alapján ezek valamelyike feltételezhető, figyelembe véve a Bíróság ítélkezési gyakorlatát is. | Az irányelv minimálisan biztosítandó jogokat határoz meg, amelyek minden olyan, az Unióban platformalapú munkát végző személyt megilletnek, aki az adott tagállamban hatályos jog, kollektív szerződések vagy gyakorlat által meghatározott munkaszerződéssel vagy munkaviszonnyal rendelkezik, vagy akinek esetében a tények értékelése alapján ezek valamelyike feltételezhető, figyelembe véve a Bíróság ítélkezési gyakorlatát is. |
| A 10. cikkel összhangban az ezen irányelvben meghatározott, a természetes személyeknek a személyes adataik algoritmikus irányítás keretében történő kezelésével kapcsolatos védelmére vonatkozó jogok az Unióban platformmunkát végző
  minden olyan személyt is megilletnek, aki nem rendelkezik munkaszerződéssel vagy munkaviszonnyal
  . | A 10. cikkel összhangban az ezen irányelvben meghatározott, a természetes személyeknek a személyes adataik algoritmikus irányítás keretében történő kezelésével kapcsolatos védelmére vonatkozó jogok az Unióban
  valódi önfoglalkoztatóként
  platformmunkát végző
  személyeket is megilletik
  . |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Az irányelv minimálisan biztosítandó jogokat határoz meg, amelyek minden olyan, az Unióban platformalapú munkát végző személyt megilletnek, aki az adott tagállamban hatályos jog, kollektív szerződések vagy gyakorlat által meghatározott munkaszerződéssel vagy munkaviszonnyal rendelkezik, vagy akinek esetében a tények értékelése alapján ezek valamelyike feltételezhető, figyelembe véve a Bíróság ítélkezési gyakorlatát is.

Az irányelv minimálisan biztosítandó jogokat határoz meg, amelyek minden olyan, az Unióban platformalapú munkát végző személyt megilletnek, aki az adott tagállamban hatályos jog, kollektív szerződések vagy gyakorlat által meghatározott munkaszerződéssel vagy munkaviszonnyal rendelkezik, vagy akinek esetében a tények értékelése alapján ezek valamelyike feltételezhető, figyelembe véve a Bíróság ítélkezési gyakorlatát is.

A 10. cikkel összhangban az ezen irányelvben meghatározott, a természetes személyeknek a személyes adataik algoritmikus irányítás keretében történő kezelésével kapcsolatos védelmére vonatkozó jogok az Unióban platformmunkát végző
  minden olyan személyt is megilletnek, aki nem rendelkezik munkaszerződéssel vagy munkaviszonnyal
  .

A 10. cikkel összhangban az ezen irányelvben meghatározott, a természetes személyeknek a személyes adataik algoritmikus irányítás keretében történő kezelésével kapcsolatos védelmére vonatkozó jogok az Unióban
  valódi önfoglalkoztatóként
  platformmunkát végző
  személyeket is megilletik
  .

Indokolás

Az irányelv egyik célja, hogy helyesen meg lehessen határozni a munkavállalók önfoglalkoztatói vagy alkalmazotti státuszát.

9. módosítás

I. fejezet, 2. cikk – Fogalommeghatározások, (1) bekezdés 5. pont

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| „képviselők”: a nemzeti jogban vagy gyakorlatban meghatározott munkavállalói
  szervezetek vagy
  képviselők, vagy mindkettő; | „képviselők”: a nemzeti jogban vagy gyakorlatban meghatározott
  szakszervezetek vagy
  munkavállalói képviselők, vagy mindkettő; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

„képviselők”: a nemzeti jogban vagy gyakorlatban meghatározott munkavállalói
  szervezetek vagy
  képviselők, vagy mindkettő;

„képviselők”: a nemzeti jogban vagy gyakorlatban meghatározott
  szakszervezetek vagy
  munkavállalói képviselők, vagy mindkettő;

Indokolás

A szakszervezetek elsőrendű szerepet töltenek be a munkavállalók jogainak védelme tekintetében, ezért az irányelvnek kifejezetten hivatkoznia kell rájuk.

10. módosítás

I. fejezet, 2. cikk – Fogalommeghatározások, (2) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A digitális munkaplatformok fogalmának az (1) bekezdés 1. pontjában foglalt meghatározása nem terjed ki azokra a szolgáltatókra, amelyek elsődleges célja eszközök hasznosítása vagy megosztása. A fogalommeghatározás azokra a szolgáltatókra
  korlátozódik
  , amelyek esetében az egyének által végzett munka megszervezése
  nem csupán kisebb jelentőségű és tisztán járulékos
  elem. | A digitális munkaplatformok fogalmának az (1) bekezdés 1. pontjában foglalt meghatározása nem terjed ki azokra a szolgáltatókra, amelyek elsődleges célja eszközök hasznosítása vagy megosztása. A fogalommeghatározás azokra a szolgáltatókra
  alkalmazandó, a járulékos szolgáltatásoknál is,
  amelyek esetében az egyének által végzett munka megszervezése
  szükséges és alapvető
  elem. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A digitális munkaplatformok fogalmának az (1) bekezdés 1. pontjában foglalt meghatározása nem terjed ki azokra a szolgáltatókra, amelyek elsődleges célja eszközök hasznosítása vagy megosztása. A fogalommeghatározás azokra a szolgáltatókra
  korlátozódik
  , amelyek esetében az egyének által végzett munka megszervezése
  nem csupán kisebb jelentőségű és tisztán járulékos
  elem.

A digitális munkaplatformok fogalmának az (1) bekezdés 1. pontjában foglalt meghatározása nem terjed ki azokra a szolgáltatókra, amelyek elsődleges célja eszközök hasznosítása vagy megosztása. A fogalommeghatározás azokra a szolgáltatókra
  alkalmazandó, a járulékos szolgáltatásoknál is,
  amelyek esetében az egyének által végzett munka megszervezése
  szükséges és alapvető
  elem.

Indokolás

Biztosítani kell az összhangot a (18) preambulumbekezdéssel, és gondoskodni kell arról, hogy azon szükséges és alapvető járulékos szolgáltatások, amelyeknek egyik eleme a magánszemélyek által végzett munka, az irányelv hatálya alá tartozhassanak, amennyiben azokat platformon keresztül rendelték meg.

11. módosítás

II. fejezet, 4. cikk – Jogi vélelem, 1. bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A munkavégzést a (2) bekezdés értelmében ellenőrző digitális munkaplatform és az e platformon keresztül platformalapú munkát végző személy közötti szerződéses jogviszonyról jogilag vélelmezhető, hogy munkaviszony. E célból a tagállamok nemzeti jogrendszerükkel és igazságszolgáltatási rendszerükkel összhangban intézkedési keretet hoznak létre. | A munkavégzést a (2) bekezdés értelmében ellenőrző digitális munkaplatform és az e platformon keresztül platformalapú munkát végző személy közötti szerződéses jogviszonyról jogilag vélelmezhető, hogy munkaviszony. E célból a tagállamok nemzeti jogrendszerükkel és igazságszolgáltatási rendszerükkel összhangban intézkedési keretet hoznak létre. |
| A jogi vélelmet minden vonatkozó közigazgatási és bírósági eljárásban alkalmazni kell. A vonatkozó jogszabályoknak való megfelelést vagy az azok végrehajtását ellenőrző illetékes
  hatóságok számára lehetővé kell tenni, hogy támaszkodhassanak
  erre a vélelemre. | A jogi vélelmet minden vonatkozó közigazgatási és bírósági eljárásban alkalmazni kell. A vonatkozó jogszabályoknak való megfelelést vagy az azok végrehajtását ellenőrző illetékes
  hatóságoknak támaszkodniuk kell
  erre a vélelemre
  , míg a szerződéses viszonyt nemzeti szinten értékelik és határozzák meg
  . |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A munkavégzést a (2) bekezdés értelmében ellenőrző digitális munkaplatform és az e platformon keresztül platformalapú munkát végző személy közötti szerződéses jogviszonyról jogilag vélelmezhető, hogy munkaviszony. E célból a tagállamok nemzeti jogrendszerükkel és igazságszolgáltatási rendszerükkel összhangban intézkedési keretet hoznak létre.

A munkavégzést a (2) bekezdés értelmében ellenőrző digitális munkaplatform és az e platformon keresztül platformalapú munkát végző személy közötti szerződéses jogviszonyról jogilag vélelmezhető, hogy munkaviszony. E célból a tagállamok nemzeti jogrendszerükkel és igazságszolgáltatási rendszerükkel összhangban intézkedési keretet hoznak létre.

A jogi vélelmet minden vonatkozó közigazgatási és bírósági eljárásban alkalmazni kell. A vonatkozó jogszabályoknak való megfelelést vagy az azok végrehajtását ellenőrző illetékes
  hatóságok számára lehetővé kell tenni, hogy támaszkodhassanak
  erre a vélelemre.

A jogi vélelmet minden vonatkozó közigazgatási és bírósági eljárásban alkalmazni kell. A vonatkozó jogszabályoknak való megfelelést vagy az azok végrehajtását ellenőrző illetékes
  hatóságoknak támaszkodniuk kell
  erre a vélelemre
  , míg a szerződéses viszonyt nemzeti szinten értékelik és határozzák meg
  .

Indokolás

Noha végső soron a tagállamok felelősek a szerződéses viszonyok értékeléséért és meghatározásáért, és lehetőségük van arra, hogy az irányelv végrehajtása céljából – nemzeti jogrendszerükkel és igazságszolgáltatási rendszerükkel összhangban – intézkedési keretet hozzanak létre, a vélelem alkalmazása nem opcionális. Ez teszi ugyanis lehetővé a digitális munkaplatform és az e platformon keresztül munkát végző személy közötti szerződéses viszony meghatározásának értékelését, ami az irányelv egyik fő célja.

12. módosítás

II. fejezet, 4. cikk – Jogi vélelem, 2. pont

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A munkavégzés (1) bekezdés szerinti ellenőrzése akkor áll fenn, ha az alábbi feltételek közül legalább
  kettő
  teljesül: | A munkavégzés (1) bekezdés szerinti ellenőrzése akkor áll fenn, ha az alábbi feltételek közül legalább
  egy
  teljesül: |
| a) | a javadalmazás szintjének tényleges meghatározása vagy felső határainak rögzítése; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A munkavégzés (1) bekezdés szerinti ellenőrzése akkor áll fenn, ha az alábbi feltételek közül legalább
  kettő
  teljesül:

A munkavégzés (1) bekezdés szerinti ellenőrzése akkor áll fenn, ha az alábbi feltételek közül legalább
  egy
  teljesül:

a)

a javadalmazás szintjének tényleges meghatározása vagy felső határainak rögzítése;

| a) | a javadalmazás szintjének
  vagy egy szolgáltatás árának
  tényleges meghatározása vagy felső határainak rögzítése; |
| --- | --- |

a)

a javadalmazás szintjének
  vagy egy szolgáltatás árának
  tényleges meghatározása vagy felső határainak rögzítése;

| b) | a platformalapú munkát végző személy számára annak előírása, hogy tartson be a külső megjelenésre, a szolgáltatás igénybe vevőjével szembeni magatartásra vagy a munka elvégzésére vonatkozó kötelező erejű szabályokat; |
| --- | --- |

b)

a platformalapú munkát végző személy számára annak előírása, hogy tartson be a külső megjelenésre, a szolgáltatás igénybe vevőjével szembeni magatartásra vagy a munka elvégzésére vonatkozó kötelező erejű szabályokat;

| b) | a platformalapú munkát végző személy számára annak előírása, hogy tartson be a külső megjelenésre, a szolgáltatás igénybe vevőjével szembeni magatartásra vagy a munka elvégzésére vonatkozó kötelező erejű szabályokat; |
| --- | --- |

b)

a platformalapú munkát végző személy számára annak előírása, hogy tartson be a külső megjelenésre, a szolgáltatás igénybe vevőjével szembeni magatartásra vagy a munka elvégzésére vonatkozó kötelező erejű szabályokat;

| c) | a munka végzésének felügyelete vagy a munka eredményeinek minőségi szempontból való ellenőrzése, többek között elektronikus úton; |
| --- | --- |

c)

a munka végzésének felügyelete vagy a munka eredményeinek minőségi szempontból való ellenőrzése, többek között elektronikus úton;

| c) | a munka végzésének felügyelete vagy a munka eredményeinek minőségi szempontból való ellenőrzése, többek között elektronikus úton; |
| --- | --- |

c)

a munka végzésének felügyelete vagy a munka eredményeinek minőségi szempontból való ellenőrzése, többek között elektronikus úton;

| d) | a munkaszervezés szabadságának tényleges korlátozása, többek között szankciók révén, ezen belül is a mérlegelési jogkör elvétele a munkaórák vagy a távollétek megválasztása, a feladatok vállalása vagy elutasítása, illetve az alvállalkozók vagy helyettesek igénybevétele tekintetében; |
| --- | --- |

d)

a munkaszervezés szabadságának tényleges korlátozása, többek között szankciók révén, ezen belül is a mérlegelési jogkör elvétele a munkaórák vagy a távollétek megválasztása, a feladatok vállalása vagy elutasítása, illetve az alvállalkozók vagy helyettesek igénybevétele tekintetében;

| d) | a munkaszervezés szabadságának tényleges korlátozása
  a későbbi munkaajánlatok prioritási sorrendjének meghatározásával,
  többek között szankciók révén, ezen belül is a mérlegelési jogkör elvétele a munkaórák
  , a munkaritmus
  vagy a távollétek megválasztása, a feladatok vállalása vagy elutasítása, illetve az alvállalkozók vagy helyettesek igénybevétele tekintetében; |
| --- | --- |

d)

a munkaszervezés szabadságának tényleges korlátozása
  a későbbi munkaajánlatok prioritási sorrendjének meghatározásával,
  többek között szankciók révén, ezen belül is a mérlegelési jogkör elvétele a munkaórák
  , a munkaritmus
  vagy a távollétek megválasztása, a feladatok vállalása vagy elutasítása, illetve az alvállalkozók vagy helyettesek igénybevétele tekintetében;

| e) | az ügyfélkör kiépítésének vagy a harmadik fél számára történő munkavégzés lehetőségének tényleges korlátozása. |
| --- | --- |

e)

az ügyfélkör kiépítésének vagy a harmadik fél számára történő munkavégzés lehetőségének tényleges korlátozása.

| e) | az ügyfélkör
  – akár a platform ügyfelei körében történő –
  kiépítésének vagy a harmadik fél számára történő munkavégzés lehetőségének tényleges korlátozása. |
| --- | --- |

e)

az ügyfélkör
  – akár a platform ügyfelei körében történő –
  kiépítésének vagy a harmadik fél számára történő munkavégzés lehetőségének tényleges korlátozása.

A feltételek listája kiegészíthető a nemzeti jogszabályokban, ítélkezési gyakorlatban vagy a gyakorlatban a munkavégzés ellenőrzésére szolgáló további gyakorlatokkal.

Indokolás

Amikor a digitális munkaplatformok ellenőrzik a munkavégzés bizonyos elemeit, úgy járnak el, mint a munkáltatók egy munkaviszony keretein belül. Az irányítás és ellenőrzés, illetve a jogi alárendelés a munkaviszony meghatározásának alapvető eleme a tagállamokban és a Bíróság ítélkezési gyakorlatában. A 4. cikkben felsorolt kritériumok mind az irányítás és ellenőrzés egy-egy elemét jelentik, így egynek közülük elégnek kell lennie ahhoz, hogy vélelmezni lehessen a munkáltató meglétét, amit a munkavállaló vagy a munkáltató szükség esetén még megtámadhat.

Ami az első feltételt illeti, egy szolgáltatás árának meghatározása vagy korlátozása egyenértékű a bármilyen státuszú munkavállaló javadalmazási szintjének meghatározásával vagy korlátozásával.

A negyedik feltétel tekintetében egyes platformok esetében valamely feladat elutasítása, valamint a munkavállaló rendelkezésre állása és munkarendje meghatározza a későbbi munkaajánlatok kiosztását, ami közvetve lehetővé teszi számukra a platformalapú munkát végző személyek munkaszervezésének ellenőrzését és azt, hogy korlátozzák a munkaidejük megszervezésével kapcsolatos szabadságukat, amellyel önfoglalkoztatókként rendelkeznek. Hasonlóképpen egy önfoglalkoztató szabadon megszervezheti prioritásait és szüneteit, és ezáltal meghatározhatja munkájának ritmusát. Ha ezt a lehetőségüket korlátozzák, a platform munkáltatóként viselkedik.

Ami az ötödik kritériumot illeti, az ügyféllel való üzleti kapcsolat kiépítésének lehetősége az önfoglalkoztatói státusz velejárója. Ha ez a lehetőség korlátozott, és a platform kizárólagos üzleti kapcsolatot tart fenn az ügyfelekkel, akkor a platform munkáltatóként jár el. A kritériumok listája nem kimerítő.

13. módosítás

II. fejezet, 4. cikk – Jogi vélelem, 1. bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A tagállamok támogató intézkedéseket hoznak az (1) bekezdésben említett jogi vélelem hatékony végrehajtásának biztosítása érdekében, és ennek során figyelembe veszik az induló vállalkozásokra gyakorolt hatást, biztosítják, hogy a valódi önfoglalkoztatók ne kerüljenek bele a munkavállalói kategóriába, továbbá elősegítik a digitális munkaplatformok fenntartható növekedését. Ezen belül a tagállamok: | A tagállamok támogató intézkedéseket hoznak az (1) bekezdésben említett jogi vélelem hatékony végrehajtásának biztosítása érdekében, és ennek során figyelembe veszik az induló vállalkozásokra gyakorolt hatást, biztosítják, hogy a valódi önfoglalkoztatók ne kerüljenek bele a munkavállalói kategóriába,
  teljes mértékben tiszteletben tartják a szociális partnerek autonómiáját,
  továbbá elősegítik a digitális munkaplatformok fenntartható növekedését. Ezen belül a tagállamok: |
| f) | biztosítják, hogy a jogi vélelem alkalmazására vonatkozó információk világos, átfogó és könnyen hozzáférhető módon nyilvánosan elérhetőek legyenek; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A tagállamok támogató intézkedéseket hoznak az (1) bekezdésben említett jogi vélelem hatékony végrehajtásának biztosítása érdekében, és ennek során figyelembe veszik az induló vállalkozásokra gyakorolt hatást, biztosítják, hogy a valódi önfoglalkoztatók ne kerüljenek bele a munkavállalói kategóriába, továbbá elősegítik a digitális munkaplatformok fenntartható növekedését. Ezen belül a tagállamok:

A tagállamok támogató intézkedéseket hoznak az (1) bekezdésben említett jogi vélelem hatékony végrehajtásának biztosítása érdekében, és ennek során figyelembe veszik az induló vállalkozásokra gyakorolt hatást, biztosítják, hogy a valódi önfoglalkoztatók ne kerüljenek bele a munkavállalói kategóriába,
  teljes mértékben tiszteletben tartják a szociális partnerek autonómiáját,
  továbbá elősegítik a digitális munkaplatformok fenntartható növekedését. Ezen belül a tagállamok:

f)

biztosítják, hogy a jogi vélelem alkalmazására vonatkozó információk világos, átfogó és könnyen hozzáférhető módon nyilvánosan elérhetőek legyenek;

| f) | biztosítják, hogy a jogi vélelem alkalmazására vonatkozó információk világos, átfogó és könnyen hozzáférhető módon nyilvánosan elérhetőek legyenek; |
| --- | --- |

f)

biztosítják, hogy a jogi vélelem alkalmazására vonatkozó információk világos, átfogó és könnyen hozzáférhető módon nyilvánosan elérhetőek legyenek;

| g) | iránymutatást dolgoznak ki a digitális munkaplatformok, a platformalapú munkát végző személyek és a szociális partnerek számára a jogi vélelem értelmezéséhez és érvényesítéséhez, és ezen belül az 5. cikk szerinti megdöntésére vonatkozó eljárásokhoz; |
| --- | --- |

g)

iránymutatást dolgoznak ki a digitális munkaplatformok, a platformalapú munkát végző személyek és a szociális partnerek számára a jogi vélelem értelmezéséhez és érvényesítéséhez, és ezen belül az 5. cikk szerinti megdöntésére vonatkozó eljárásokhoz;

| g) | iránymutatást dolgoznak ki a digitális munkaplatformok, a platformalapú munkát végző személyek és a szociális partnerek számára a jogi vélelem értelmezéséhez és érvényesítéséhez, és ezen belül az 5. cikk szerinti megdöntésére vonatkozó eljárásokhoz; |
| --- | --- |

g)

iránymutatást dolgoznak ki a digitális munkaplatformok, a platformalapú munkát végző személyek és a szociális partnerek számára a jogi vélelem értelmezéséhez és érvényesítéséhez, és ezen belül az 5. cikk szerinti megdöntésére vonatkozó eljárásokhoz;

| h) | iránymutatást dolgoznak ki a jogalkalmazó hatóságok számára a szabályokat be nem tartó munkaplatformok proaktív megkereséséhez és felelősségre vonásához; |
| --- | --- |

h)

iránymutatást dolgoznak ki a jogalkalmazó hatóságok számára a szabályokat be nem tartó munkaplatformok proaktív megkereséséhez és felelősségre vonásához;

| h) | iránymutatást dolgoznak ki a digitális munkaplatformok és a platformalapú munkát végző személyek számára, biztosítandó a tevékenységi ágazatuk helyes meghatározását, valamint lehetővé téve az adott ágazatra vonatkozó jogszabályok és kollektív szerződések maradéktalan végrehajtását; |
| --- | --- |

h)

iránymutatást dolgoznak ki a digitális munkaplatformok és a platformalapú munkát végző személyek számára, biztosítandó a tevékenységi ágazatuk helyes meghatározását, valamint lehetővé téve az adott ágazatra vonatkozó jogszabályok és kollektív szerződések maradéktalan végrehajtását;

| i) | fokozzák a munkaügyi felügyelőségek vagy a munkajog végrehajtásáért felelős szervek által végzett vizsgálatokat és helyszíni ellenőrzéseket, ugyanakkor biztosítják, hogy ezek az ellenőrzések és vizsgálatok arányosak és megkülönböztetéstől mentesek legyenek. |
| --- | --- |

i)

fokozzák a munkaügyi felügyelőségek vagy a munkajog végrehajtásáért felelős szervek által végzett vizsgálatokat és helyszíni ellenőrzéseket, ugyanakkor biztosítják, hogy ezek az ellenőrzések és vizsgálatok arányosak és megkülönböztetéstől mentesek legyenek.

| i) | iránymutatást dolgoznak ki a jogalkalmazó hatóságok számára a szabályokat be nem tartó munkaplatformok proaktív megkereséséhez és
  büntetőjogi
  felelősségre vonásához; |
| --- | --- |

i)

iránymutatást dolgoznak ki a jogalkalmazó hatóságok számára a szabályokat be nem tartó munkaplatformok proaktív megkereséséhez és
  büntetőjogi
  felelősségre vonásához;

| j) | fokozzák a munkaügyi felügyelőségek vagy a munkajog végrehajtásáért felelős szervek által végzett vizsgálatokat és helyszíni ellenőrzéseket, ugyanakkor biztosítják, hogy
  a jogszabályok betartatásáért felelős hatóságok rendelkezzenek az ahhoz szükséges létszámmal és képzettséggel, hogy
  ezek az ellenőrzések és vizsgálatok
  hatékonyak,
  arányosak és megkülönböztetéstől mentesek legyenek. |
| --- | --- |

j)

fokozzák a munkaügyi felügyelőségek vagy a munkajog végrehajtásáért felelős szervek által végzett vizsgálatokat és helyszíni ellenőrzéseket, ugyanakkor biztosítják, hogy
  a jogszabályok betartatásáért felelős hatóságok rendelkezzenek az ahhoz szükséges létszámmal és képzettséggel, hogy
  ezek az ellenőrzések és vizsgálatok
  hatékonyak,
  arányosak és megkülönböztetéstől mentesek legyenek.

Indokolás

Ahhoz, hogy biztosított legyen az érdekelt felek számára a jogbiztonság és az átláthatóság, a vélelem tekintetében mindenképp lehetővé kell tenni, hogy a munkáltató, az alkalmazott vagy az önfoglalkoztató státuszán túlmenően tisztázzák, hogy a szociális partnerek autonómiájának teljes körű tiszteletben tartása mellett milyen jogszabályokból és kollektív szerződésekből eredő normák alkalmazandók a munkavállalókra és a platformra.
  Ugyanakkor a jogalkalmazó hatóságok számára lehetővé kell tenni, hogy bírósági eljárást kezdeményezzenek a követelményeknek meg nem felelő digitális munkavégzési platformok ellen.

Emellett a digitális platformon keresztül történő munkavégzés földrajzilag és időben nagyon elszórt lehet, ami megnehezítheti, hogy korlátozott létszám mellett ellenőrizni lehessen. Ezenkívül ehhez az ellenőrzéshez egyedi ismeretekre lehet szükség a platform működése tekintetében, amelyre vonatkozóan az illetékes hatóságoknak képzésben kell részesülniük ahhoz, hogy
  úgy
  végezzék ezt a feladatot
  , hogy az jó eredményeket hozzon
  .

14. módosítás

II. fejezet, 5. cikk – A jogi vélelem megdöntésének lehetősége

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A tagállamok biztosítják, hogy a 4. cikkben említett jogi vélelmet bármely fél megcáfolhassa bírósági vagy közigazgatási eljárásban, vagy mindkettőben. | A tagállamok biztosítják, hogy a 4. cikkben említett jogi vélelmet bármely fél megcáfolhassa bírósági vagy közigazgatási eljárásban, vagy mindkettőben. |
| Amennyiben a digitális munkaplatform azzal érvel, hogy a szóban forgó szerződéses jogviszony a szóban forgó tagállamban hatályos jogszabályok, kollektív szerződések vagy gyakorlat szerint nem tekintendő munkaviszonynak, akkor a Bíróság ítélkezési gyakorlatára figyelemmel a bizonyítási teher a digitális munkaplatformra hárul. Az ilyen eljárásnak nincs halasztó hatálya a jogi vélelem alkalmazására. | Amennyiben a digitális munkaplatform azzal érvel, hogy a szóban forgó szerződéses jogviszony a szóban forgó tagállamban hatályos jogszabályok, kollektív szerződések vagy gyakorlat szerint nem tekintendő munkaviszonynak, akkor a Bíróság ítélkezési gyakorlatára figyelemmel a bizonyítási teher a digitális munkaplatformra hárul
  , amelynek bizonyítania kell, miért nem tekintendő munkaviszonynak az a szerződéses viszony, amelynek tekintetében a 4. cikk alapján megállapították a munkáltatói minőségét
  . Az ilyen eljárásnak nincs halasztó hatálya a jogi vélelem alkalmazására. |
| Amennyiben a platformalapú munkát végző személy azzal érvel, hogy a szóban forgó szerződéses jogviszony a szóban forgó tagállamban hatályos jogszabályok, kollektív szerződések vagy gyakorlat szerint nem tekintendő munkaviszonynak, akkor a Bíróság ítélkezési gyakorlatára figyelemmel, a digitális munkaplatformnak segítenie kell az eljárás megfelelő megoldását, különösen a birtokában lévő valamennyi releváns információ rendelkezésre bocsátásával. | Amennyiben a platformalapú munkát végző személy azzal érvel, hogy a szóban forgó szerződéses jogviszony a szóban forgó tagállamban hatályos jogszabályok, kollektív szerződések vagy gyakorlat szerint nem tekintendő munkaviszonynak, akkor a Bíróság ítélkezési gyakorlatára figyelemmel, a digitális munkaplatformnak segítenie kell az eljárás megfelelő megoldását, különösen a birtokában lévő valamennyi releváns információ rendelkezésre bocsátásával. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A tagállamok biztosítják, hogy a 4. cikkben említett jogi vélelmet bármely fél megcáfolhassa bírósági vagy közigazgatási eljárásban, vagy mindkettőben.

A tagállamok biztosítják, hogy a 4. cikkben említett jogi vélelmet bármely fél megcáfolhassa bírósági vagy közigazgatási eljárásban, vagy mindkettőben.

Amennyiben a digitális munkaplatform azzal érvel, hogy a szóban forgó szerződéses jogviszony a szóban forgó tagállamban hatályos jogszabályok, kollektív szerződések vagy gyakorlat szerint nem tekintendő munkaviszonynak, akkor a Bíróság ítélkezési gyakorlatára figyelemmel a bizonyítási teher a digitális munkaplatformra hárul. Az ilyen eljárásnak nincs halasztó hatálya a jogi vélelem alkalmazására.

Amennyiben a digitális munkaplatform azzal érvel, hogy a szóban forgó szerződéses jogviszony a szóban forgó tagállamban hatályos jogszabályok, kollektív szerződések vagy gyakorlat szerint nem tekintendő munkaviszonynak, akkor a Bíróság ítélkezési gyakorlatára figyelemmel a bizonyítási teher a digitális munkaplatformra hárul
  , amelynek bizonyítania kell, miért nem tekintendő munkaviszonynak az a szerződéses viszony, amelynek tekintetében a 4. cikk alapján megállapították a munkáltatói minőségét
  . Az ilyen eljárásnak nincs halasztó hatálya a jogi vélelem alkalmazására.

Amennyiben a platformalapú munkát végző személy azzal érvel, hogy a szóban forgó szerződéses jogviszony a szóban forgó tagállamban hatályos jogszabályok, kollektív szerződések vagy gyakorlat szerint nem tekintendő munkaviszonynak, akkor a Bíróság ítélkezési gyakorlatára figyelemmel, a digitális munkaplatformnak segítenie kell az eljárás megfelelő megoldását, különösen a birtokában lévő valamennyi releváns információ rendelkezésre bocsátásával.

Amennyiben a platformalapú munkát végző személy azzal érvel, hogy a szóban forgó szerződéses jogviszony a szóban forgó tagállamban hatályos jogszabályok, kollektív szerződések vagy gyakorlat szerint nem tekintendő munkaviszonynak, akkor a Bíróság ítélkezési gyakorlatára figyelemmel, a digitális munkaplatformnak segítenie kell az eljárás megfelelő megoldását, különösen a birtokában lévő valamennyi releváns információ rendelkezésre bocsátásával.

Indokolás

A 4. cikkben előírt jogi vélelem hathatósságának szavatolása érdekében feltétlenül körül kell határolni a cáfolat módját. A platformra háruló bizonyítási terhet ezért meg kell erősíteni, és az semmi esetre sem gyengítheti magát a jogi vélelmet.

15. módosítás

III. fejezet – Algoritmikus irányítás, 6. cikk – Az automatizált nyomonkövetési és döntéshozatali rendszerek átláthatósága és használata, (3) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A digitális munkaplatformoknak a (2) bekezdésben említett információkat dokumentum – akár elektronikus dokumentum – formájában is rendelkezésre kell bocsátaniuk. Ezeket az információkat legkésőbb az első munkanapon, valamint jelentős változások esetén és a platform-munkavállalók kérésére bármikor rendelkezésre kell bocsátaniuk. Az információkat tömör, átlátható, érthető és könnyen hozzáférhető formában, világos és közérthető nyelven megfogalmazva kell átadni. | A digitális munkaplatformoknak a (2) bekezdésben említett információkat dokumentum – akár elektronikus dokumentum – formájában is rendelkezésre kell bocsátaniuk. Ezeket az információkat legkésőbb az első munkanapon, valamint jelentős változások esetén és a platform-munkavállalók kérésére bármikor rendelkezésre kell bocsátaniuk. Az információkat tömör, átlátható, érthető és könnyen hozzáférhető formában, világos és közérthető nyelven megfogalmazva kell átadni
  azon tagállam hivatalos nyelvein, ahol a munkavállaló tevékenységét végzi
  . |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A digitális munkaplatformoknak a (2) bekezdésben említett információkat dokumentum – akár elektronikus dokumentum – formájában is rendelkezésre kell bocsátaniuk. Ezeket az információkat legkésőbb az első munkanapon, valamint jelentős változások esetén és a platform-munkavállalók kérésére bármikor rendelkezésre kell bocsátaniuk. Az információkat tömör, átlátható, érthető és könnyen hozzáférhető formában, világos és közérthető nyelven megfogalmazva kell átadni.

A digitális munkaplatformoknak a (2) bekezdésben említett információkat dokumentum – akár elektronikus dokumentum – formájában is rendelkezésre kell bocsátaniuk. Ezeket az információkat legkésőbb az első munkanapon, valamint jelentős változások esetén és a platform-munkavállalók kérésére bármikor rendelkezésre kell bocsátaniuk. Az információkat tömör, átlátható, érthető és könnyen hozzáférhető formában, világos és közérthető nyelven megfogalmazva kell átadni
  azon tagállam hivatalos nyelvein, ahol a munkavállaló tevékenységét végzi
  .

Indokolás

Az információk megfelelő megértéséhez elengedhetetlen, hogy az e cikkben említett információkhoz hozzá lehessen jutni a munkavállaló tevékenységi helye szerinti ország hivatalos nyelvein.

16. módosítás

III. fejezet – Algoritmikus irányítás, 6. cikk – Az automatizált nyomonkövetési és döntéshozatali rendszerek átláthatósága és használata, (5) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 5.   A digitális munkaplatformok nem kezelhetnek a platform-munkavállalókra vonatkozó olyan személyes adatokat, amelyek nem kapcsolódnak szorosan a platform-munkavállaló és a digitális munkaplatform közötti szerződés teljesítéséhez, és ahhoz nem feltétlenül szükségesek. Ezen belül tilosak az alábbiak: | 5.   A digitális munkaplatformok nem kezelhetnek a platform-munkavállalókra vonatkozó olyan személyes adatokat, amelyek nem kapcsolódnak szorosan a platform-munkavállaló és a digitális munkaplatform közötti szerződés teljesítéséhez, és ahhoz nem feltétlenül szükségesek. Ezen belül tilosak az alábbiak: |
| a) | a platform-munkavállaló érzelmi vagy pszichológiai állapotára vonatkozó személyes adatok kezelése; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

5.   A digitális munkaplatformok nem kezelhetnek a platform-munkavállalókra vonatkozó olyan személyes adatokat, amelyek nem kapcsolódnak szorosan a platform-munkavállaló és a digitális munkaplatform közötti szerződés teljesítéséhez, és ahhoz nem feltétlenül szükségesek. Ezen belül tilosak az alábbiak:

5.   A digitális munkaplatformok nem kezelhetnek a platform-munkavállalókra vonatkozó olyan személyes adatokat, amelyek nem kapcsolódnak szorosan a platform-munkavállaló és a digitális munkaplatform közötti szerződés teljesítéséhez, és ahhoz nem feltétlenül szükségesek. Ezen belül tilosak az alábbiak:

a)

a platform-munkavállaló érzelmi vagy pszichológiai állapotára vonatkozó személyes adatok kezelése;

| a) | a platform-munkavállaló érzelmi vagy pszichológiai állapotára vonatkozó személyes adatok kezelése; |
| --- | --- |

a)

a platform-munkavállaló érzelmi vagy pszichológiai állapotára vonatkozó személyes adatok kezelése;

| b) | a platform-munkavállaló egészségével kapcsolatos személyes adatok kezelése, kivéve az (EU) 2016/679 rendelet 9. cikke (2) bekezdésének b)–j) pontjában említett eseteket; |
| --- | --- |

b)

a platform-munkavállaló egészségével kapcsolatos személyes adatok kezelése, kivéve az (EU) 2016/679 rendelet 9. cikke (2) bekezdésének b)–j) pontjában említett eseteket;

| b) | a platform-munkavállaló egészségével kapcsolatos személyes adatok kezelése, kivéve az (EU) 2016/679 rendelet 9. cikke (2) bekezdésének b)–j) pontjában említett eseteket; |
| --- | --- |

b)

a platform-munkavállaló egészségével kapcsolatos személyes adatok kezelése, kivéve az (EU) 2016/679 rendelet 9. cikke (2) bekezdésének b)–j) pontjában említett eseteket;

| c) | személyes beszélgetésekkel kapcsolatos személyes adatok kezelése, beleértve a platform-munkavállalók képviselőivel folytatott információcserét is; |
| --- | --- |

c)

személyes beszélgetésekkel kapcsolatos személyes adatok kezelése, beleértve a platform-munkavállalók képviselőivel folytatott információcserét is;

| c) | személyes beszélgetésekkel kapcsolatos személyes adatok kezelése, beleértve a platform-munkavállalók képviselőivel folytatott információcserét is; |
| --- | --- |

c)

személyes beszélgetésekkel kapcsolatos személyes adatok kezelése, beleértve a platform-munkavállalók képviselőivel folytatott információcserét is;

| d) | személyes adatok gyűjtése, ha a platform-munkavállaló nem kínál vagy végez platformalapú munkát. |
| --- | --- |

d)

személyes adatok gyűjtése, ha a platform-munkavállaló nem kínál vagy végez platformalapú munkát.

| d) | az összegyűjtött adatok felhasználása szakszervezeti tagság vagy az ahhoz való csatlakozás, illetve szakszervezeti tevékenységben való részvétel megállapítása vagy levezetése céljából; |
| --- | --- |

d)

az összegyűjtött adatok felhasználása szakszervezeti tagság vagy az ahhoz való csatlakozás, illetve szakszervezeti tevékenységben való részvétel megállapítása vagy levezetése céljából;

az összegyűjtött adatok felhasználása szakszervezeti tagság vagy az ahhoz való csatlakozás, illetve szakszervezeti tevékenységben való részvétel megállapítása vagy levezetése céljából;

| e) | személyes adatok gyűjtése, ha a platform-munkavállaló nem kínál vagy végez platformalapú munkát. |
| --- | --- |

e)

e)

személyes adatok gyűjtése, ha a platform-munkavállaló nem kínál vagy végez platformalapú munkát.

Indokolás

Indokolás

A munkavállalók képviselőivel folytatott eszmecserén túl az is nagyon fontos, hogy megakadályozzuk, hogy a munkavállalók adatainak felhasználása a munkavállalók szerveződésének és kollektív fellépésének korlátozására, megelőzésére vagy szankcionálására irányuljon.

17. módosítás

17. módosítás

III. fejezet – Algoritmikus irányítás, 7. cikk – Az automatizált rendszerek emberi nyomon követése, (2) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A 89/391/EGK tanácsi irányelv és a munkahelyi biztonság és egészségvédelem területére vonatkozó kapcsolódó irányelvek sérelme nélkül a digitális munkaplatformoknak: | A 89/391/EGK tanácsi irányelv és a munkahelyi biztonság és egészségvédelem területére vonatkozó kapcsolódó irányelvek sérelme nélkül a digitális munkaplatformoknak: |
| a) | értékelniük kell az automatizált nyomonkövetési és döntéshozatali rendszereknek a platform-munkavállalók biztonságát és egészségét érintő kockázatait, különös tekintettel a munkával kapcsolatos balesetek lehetséges kockázataira, valamint a pszichoszociális és az ergonómiai kockázatokra; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A 89/391/EGK tanácsi irányelv és a munkahelyi biztonság és egészségvédelem területére vonatkozó kapcsolódó irányelvek sérelme nélkül a digitális munkaplatformoknak:

A 89/391/EGK tanácsi irányelv és a munkahelyi biztonság és egészségvédelem területére vonatkozó kapcsolódó irányelvek sérelme nélkül a digitális munkaplatformoknak:

a)

értékelniük kell az automatizált nyomonkövetési és döntéshozatali rendszereknek a platform-munkavállalók biztonságát és egészségét érintő kockázatait, különös tekintettel a munkával kapcsolatos balesetek lehetséges kockázataira, valamint a pszichoszociális és az ergonómiai kockázatokra;

| a) | a munkavállalók, illetve képviselőik részvételével és velük konzultálva
  értékelniük kell az automatizált nyomonkövetési és döntéshozatali rendszereknek a platform-munkavállalók biztonságát és egészségét érintő kockázatait, különös tekintettel a munkával kapcsolatos balesetek lehetséges kockázataira, valamint a pszichoszociális és az ergonómiai kockázatokra; |
| --- | --- |

a)

a munkavállalók, illetve képviselőik részvételével és velük konzultálva
  értékelniük kell az automatizált nyomonkövetési és döntéshozatali rendszereknek a platform-munkavállalók biztonságát és egészségét érintő kockázatait, különös tekintettel a munkával kapcsolatos balesetek lehetséges kockázataira, valamint a pszichoszociális és az ergonómiai kockázatokra;

a munkavállalók, illetve képviselőik részvételével és velük konzultálva

| b) | értékelniük kell, hogy az említett rendszerek biztosítékai igazodnak-e az azonosított kockázatokhoz, tekintettel a munkakörnyezet sajátos jellemzőire; |
| --- | --- |

b)

értékelniük kell, hogy az említett rendszerek biztosítékai igazodnak-e az azonosított kockázatokhoz, tekintettel a munkakörnyezet sajátos jellemzőire;

| b) | a munkavállalók, illetve képviselőik részvételével és velük konzultálva
  értékelniük kell, hogy az említett rendszerek biztosítékai igazodnak-e az azonosított kockázatokhoz, tekintettel a munkakörnyezet sajátos jellemzőire; |
| --- | --- |

b)

a munkavállalók, illetve képviselőik részvételével és velük konzultálva
  értékelniük kell, hogy az említett rendszerek biztosítékai igazodnak-e az azonosított kockázatokhoz, tekintettel a munkakörnyezet sajátos jellemzőire;

a munkavállalók, illetve képviselőik részvételével és velük konzultálva

| c) | megfelelő megelőző és védelmi intézkedéseket kell bevezetniük. |
| --- | --- |

c)

megfelelő megelőző és védelmi intézkedéseket kell bevezetniük.

| c) | a munkavállalók, illetve képviselőik részvételével és velük konzultálva
  megfelelő megelőző és védelmi intézkedéseket kell bevezetniük; |
| --- | --- |

c)

a munkavállalók, illetve képviselőik részvételével és velük konzultálva
  megfelelő megelőző és védelmi intézkedéseket kell bevezetniük;

a munkavállalók, illetve képviselőik részvételével és velük konzultálva

| d) | a fent említett információkat a munkaügyi, szociális védelmi, valamint a munkahelyi egészségvédelem és biztonság terén illetékes egyéb hatóságok rendelkezésére kell bocsátaniuk, valamint – képviseleti feladataik ellátása során – hozzáférhetővé kell tenniük a platformalapú munkát végző személyek képviselői számára. |
| --- | --- |

d)

d)

a fent említett információkat a munkaügyi, szociális védelmi, valamint a munkahelyi egészségvédelem és biztonság terén illetékes egyéb hatóságok rendelkezésére kell bocsátaniuk, valamint – képviseleti feladataik ellátása során – hozzáférhetővé kell tenniük a platformalapú munkát végző személyek képviselői számára.

a fent említett információkat a munkaügyi, szociális védelmi, valamint a munkahelyi egészségvédelem és biztonság terén illetékes egyéb hatóságok rendelkezésére kell bocsátaniuk, valamint – képviseleti feladataik ellátása során – hozzáférhetővé kell tenniük a platformalapú munkát végző személyek képviselői számára.

Indokolás

Indokolás

Amennyiben elengedhetetlen, hogy a digitális munkaplatformok értékeljék és megelőzzék az automatizált nyomonkövetési és döntéshozatali rendszerekben rejlő, a platform-munkavállalók biztonságát és egészségét érintő kockázatokat, az önszabályozás nem elegendő. Fontos az is, hogy ebbe az eljárásba bevonják a munkaügyi, szociális védelmi, valamint a munkahelyi egészségvédelem és biztonság terén illetékes egyéb hatóságokat.

18. módosítás

18. módosítás

III. fejezet – Algoritmikus irányítás, 8. cikk – A jelentős döntések emberi felülvizsgálata, (1) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A jelentős döntések emberi
  felülvizsgálata | A jelentős döntések emberi
  felügyelete |
| 1.   A tagállamok lehetőséget biztosítanak a platform-munkavállalóknak arra, hogy magyarázatot kérjenek a digitális munkaplatformtól minden olyan, automatizált döntéshozatali rendszer által
  hozott vagy
  alátámasztott döntésről, amely a 6. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említettek szerint jelentősen befolyásolja a platform-munkavállaló munkakörülményeit. A tagállamok gondoskodnak különösen arról, hogy a digitális munkaplatformok lehetővé tegyék a platform-munkavállalók számára, hogy a döntéshez vezető tények, körülmények és indokok megvitatása és tisztázása céljából kapcsolatba lépjenek a digitális munkaplatform által kijelölt kapcsolattartó személlyel. A digitális munkaplatformok biztosítják, hogy az ilyen kapcsolattartó személyek rendelkezzenek az e feladat ellátásához szükséges szakértelemmel, képzettséggel és felhatalmazással. | 1.   A tagállamok lehetőséget biztosítanak a platform-munkavállalóknak arra, hogy
  a munkavállalók tevékenységi helye szerinti tagállam hivatalos nyelvein
  magyarázatot kérjenek a digitális munkaplatformtól minden olyan, automatizált döntéshozatali rendszer által alátámasztott döntésről, amely a 6. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említettek szerint jelentősen befolyásolja a platform-munkavállaló munkakörülményeit. A tagállamok gondoskodnak különösen arról, hogy a digitális munkaplatformok lehetővé tegyék a platform-munkavállalók számára, hogy a döntéshez vezető tények, körülmények és indokok megvitatása és tisztázása céljából kapcsolatba lépjenek a digitális munkaplatform által kijelölt kapcsolattartó személlyel. A digitális munkaplatformok biztosítják, hogy az ilyen kapcsolattartó személyek rendelkezzenek az e feladat ellátásához szükséges szakértelemmel, képzettséggel és felhatalmazással. |
| A digitális munkaplatformok írásban ismertetik a platform-munkavállalóval a platform-munkavállaló felhasználói fiókjának korlátozására, felfüggesztésére vagy megszüntetésére irányuló, automatizált döntéshozatali rendszer által
  meghozott vagy
  alátámasztott döntések, a platform-munkavállaló által végzett munkáért járó javadalmazás megtagadására vonatkozó döntések, a platform-munkavállaló szerződéses státuszára vonatkozó döntések vagy a hasonló hatású döntések indokait. | |
| | A digitális munkaplatformok gondoskodnak arról, hogy a platform-munkavállaló felhasználói fiókjának korlátozására, felfüggesztésére vagy megszüntetésére irányuló döntések, a platform-munkavállaló munkakörülményeit érintő, illetve azokat megváltoztató döntések, például az általa végzett munkáért járó javadalmazás megtagadására vagy megváltoztatására vonatkozó döntések, a platform-munkavállaló szerződéses státuszára vonatkozó döntések vagy a hasonló hatású – köztük a munkaidő korlátozására vonatkozó – döntések ne kizárólag automatizált folyamatokon alapuljanak.
   A digitális munkaplatformok írásban ismertetik a platform-munkavállalóval a platform-munkavállaló felhasználói fiókjának korlátozására, felfüggesztésére vagy megszüntetésére irányuló, automatizált döntéshozatali rendszer által meghozott vagy alátámasztott döntések, a platform-munkavállaló által végzett
  munka körülményeinek, például a
  munkáért járó javadalmazás megtagadására
  vagy megváltoztatására
  vonatkozó döntések, a platform-munkavállaló szerződéses státuszára vonatkozó döntések vagy a hasonló hatású döntések indokait.


  Az említett platformok emellett átadják a platform-munkavállalóknak a digitális munkaplatform által kijelölt kapcsolattartó személy elérhetőségeit, hogy megvitathassák és tisztázhassák vele a döntéshez vezető tényeket, körülményeket és indokokat.




  A digitális munkaplatformok kérésre a platform-munkavállaló rendelkezésére bocsátják a szolgáltatásainak igénybe vevői által adott addigi értékeléseket vagy minősítéseket, biztosítva számára az általános adatvédelmi rendeletben

   (1)

  foglaltak szerint az elfeledtetéshez való jogot és a helyesbítéshez való jogot. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A jelentős döntések emberi
  felülvizsgálata

felülvizsgálata

A jelentős döntések emberi
  felügyelete

felügyelete

1.   A tagállamok lehetőséget biztosítanak a platform-munkavállalóknak arra, hogy magyarázatot kérjenek a digitális munkaplatformtól minden olyan, automatizált döntéshozatali rendszer által
  hozott vagy
  alátámasztott döntésről, amely a 6. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említettek szerint jelentősen befolyásolja a platform-munkavállaló munkakörülményeit. A tagállamok gondoskodnak különösen arról, hogy a digitális munkaplatformok lehetővé tegyék a platform-munkavállalók számára, hogy a döntéshez vezető tények, körülmények és indokok megvitatása és tisztázása céljából kapcsolatba lépjenek a digitális munkaplatform által kijelölt kapcsolattartó személlyel. A digitális munkaplatformok biztosítják, hogy az ilyen kapcsolattartó személyek rendelkezzenek az e feladat ellátásához szükséges szakértelemmel, képzettséggel és felhatalmazással.

1.   A tagállamok lehetőséget biztosítanak a platform-munkavállalóknak arra, hogy
  a munkavállalók tevékenységi helye szerinti tagállam hivatalos nyelvein
  magyarázatot kérjenek a digitális munkaplatformtól minden olyan, automatizált döntéshozatali rendszer által alátámasztott döntésről, amely a 6. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említettek szerint jelentősen befolyásolja a platform-munkavállaló munkakörülményeit. A tagállamok gondoskodnak különösen arról, hogy a digitális munkaplatformok lehetővé tegyék a platform-munkavállalók számára, hogy a döntéshez vezető tények, körülmények és indokok megvitatása és tisztázása céljából kapcsolatba lépjenek a digitális munkaplatform által kijelölt kapcsolattartó személlyel. A digitális munkaplatformok biztosítják, hogy az ilyen kapcsolattartó személyek rendelkezzenek az e feladat ellátásához szükséges szakértelemmel, képzettséggel és felhatalmazással.

A digitális munkaplatformok írásban ismertetik a platform-munkavállalóval a platform-munkavállaló felhasználói fiókjának korlátozására, felfüggesztésére vagy megszüntetésére irányuló, automatizált döntéshozatali rendszer által
  meghozott vagy
  alátámasztott döntések, a platform-munkavállaló által végzett munkáért járó javadalmazás megtagadására vonatkozó döntések, a platform-munkavállaló szerződéses státuszára vonatkozó döntések vagy a hasonló hatású döntések indokait.

meghozott vagy

A digitális munkaplatformok gondoskodnak arról, hogy a platform-munkavállaló felhasználói fiókjának korlátozására, felfüggesztésére vagy megszüntetésére irányuló döntések, a platform-munkavállaló munkakörülményeit érintő, illetve azokat megváltoztató döntések, például az általa végzett munkáért járó javadalmazás megtagadására vagy megváltoztatására vonatkozó döntések, a platform-munkavállaló szerződéses státuszára vonatkozó döntések vagy a hasonló hatású – köztük a munkaidő korlátozására vonatkozó – döntések ne kizárólag automatizált folyamatokon alapuljanak.
   A digitális munkaplatformok írásban ismertetik a platform-munkavállalóval a platform-munkavállaló felhasználói fiókjának korlátozására, felfüggesztésére vagy megszüntetésére irányuló, automatizált döntéshozatali rendszer által meghozott vagy alátámasztott döntések, a platform-munkavállaló által végzett
  munka körülményeinek, például a
  munkáért járó javadalmazás megtagadására
  vagy megváltoztatására
  vonatkozó döntések, a platform-munkavállaló szerződéses státuszára vonatkozó döntések vagy a hasonló hatású döntések indokait.

A digitális munkaplatformok gondoskodnak arról, hogy a platform-munkavállaló felhasználói fiókjának korlátozására, felfüggesztésére vagy megszüntetésére irányuló döntések, a platform-munkavállaló munkakörülményeit érintő, illetve azokat megváltoztató döntések, például az általa végzett munkáért járó javadalmazás megtagadására vagy megváltoztatására vonatkozó döntések, a platform-munkavállaló szerződéses státuszára vonatkozó döntések vagy a hasonló hatású – köztük a munkaidő korlátozására vonatkozó – döntések ne kizárólag automatizált folyamatokon alapuljanak.

munka körülményeinek, például a

vagy megváltoztatására

Az említett platformok emellett átadják a platform-munkavállalóknak a digitális munkaplatform által kijelölt kapcsolattartó személy elérhetőségeit, hogy megvitathassák és tisztázhassák vele a döntéshez vezető tényeket, körülményeket és indokokat.

Az említett platformok emellett átadják a platform-munkavállalóknak a digitális munkaplatform által kijelölt kapcsolattartó személy elérhetőségeit, hogy megvitathassák és tisztázhassák vele a döntéshez vezető tényeket, körülményeket és indokokat.

A digitális munkaplatformok kérésre a platform-munkavállaló rendelkezésére bocsátják a szolgáltatásainak igénybe vevői által adott addigi értékeléseket vagy minősítéseket, biztosítva számára az általános adatvédelmi rendeletben

   (1)

  foglaltak szerint az elfeledtetéshez való jogot és a helyesbítéshez való jogot.

A digitális munkaplatformok kérésre a platform-munkavállaló rendelkezésére bocsátják a szolgáltatásainak igénybe vevői által adott addigi értékeléseket vagy minősítéseket, biztosítva számára az általános adatvédelmi rendeletben

1

foglaltak szerint az elfeledtetéshez való jogot és a helyesbítéshez való jogot.

Indokolás

Indokolás

A kérelem munkavállaló általi egyszerű megszövegezésén túlmenően a jogokat és a kötelezettségeket világosan meg kell fogalmazni.

Az algoritmusok által támogatott döntéshozatal objektív vagy racionális indokolásához való jogon kívül a platform-munkavállalók számára biztosítani kell azt a jogot, hogy a döntéseket emberi vezető vagy felügyelő hozza meg, aki az algoritmus által előirányzott tényezőkön túl képes figyelembe venni, hogy milyen körülmények között kell alkalmazni a döntéseket. Az ahhoz való jogot, hogy az érintettre ne terjedjen ki kizárólag automatizált adatkezelésen alapuló döntés hatálya, az általános adatvédelmi rendelet (GDPR) 22. cikke is elismeri.

Megjegyzendő továbbá, hogy a szakmai fejlődés tekintetében elengedhetetlen a munkavállaló adatainak hordozhatósága. Ezért fontos, hogy a platform-munkavállalók a platformon szerzett tapasztalataikat és a platformon végzett munkájuk minőségét érvényesíthessék más munkáltatóknál vagy más platformokon. Végezetül a digitális munkaplatformoknak gyakorlati tekintetben is hozzáférést kell biztosítaniuk egy kapcsolattartó személyhez.

19. módosítás

19. módosítás

III. fejezet – Algoritmikus irányítás, 9. cikk – Tájékoztatás és konzultáció, (3) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A platform-munkavállalók képviselői vagy az érintett platform-munkavállalók igénybe vehetik egy általuk választott szakértő segítségét, amennyiben ez szükséges ahhoz, hogy a tájékoztatás és konzultáció tárgyát képező ügyet megvizsgálják, és arról véleményt alkossanak. Amennyiben egy digitális munkaplatformnak egy tagállamban több mint
  500
  platform-munkavállalója van, a szakértő költségeit a digitális munkaplatformnak kell viselnie, feltéve, hogy azok arányosak. | A platform-munkavállalók képviselői vagy az érintett platform-munkavállalók igénybe vehetik egy általuk választott szakértő segítségét, amennyiben ez szükséges ahhoz, hogy a tájékoztatás és konzultáció tárgyát képező ügyet megvizsgálják, és arról véleményt alkossanak. Amennyiben egy digitális munkaplatformnak
  a 2002/14/EK irányelv 3. cikkének a) pontjában meghatározott alkalmazási körével összhangban
  egy tagállamban több mint
  50
  platform-munkavállalója van, a szakértő költségeit a digitális munkaplatformnak kell viselnie, feltéve, hogy azok arányosak. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A platform-munkavállalók képviselői vagy az érintett platform-munkavállalók igénybe vehetik egy általuk választott szakértő segítségét, amennyiben ez szükséges ahhoz, hogy a tájékoztatás és konzultáció tárgyát képező ügyet megvizsgálják, és arról véleményt alkossanak. Amennyiben egy digitális munkaplatformnak egy tagállamban több mint
  500
  platform-munkavállalója van, a szakértő költségeit a digitális munkaplatformnak kell viselnie, feltéve, hogy azok arányosak.

500

A platform-munkavállalók képviselői vagy az érintett platform-munkavállalók igénybe vehetik egy általuk választott szakértő segítségét, amennyiben ez szükséges ahhoz, hogy a tájékoztatás és konzultáció tárgyát képező ügyet megvizsgálják, és arról véleményt alkossanak. Amennyiben egy digitális munkaplatformnak
  a 2002/14/EK irányelv 3. cikkének a) pontjában meghatározott alkalmazási körével összhangban
  egy tagállamban több mint
  50
  platform-munkavállalója van, a szakértő költségeit a digitális munkaplatformnak kell viselnie, feltéve, hogy azok arányosak.

a 2002/14/EK irányelv 3. cikkének a) pontjában meghatározott alkalmazási körével összhangban

50

Indokolás

Indokolás

A 9. cikk (1) bekezdésében hivatkozott 2002/14/EK irányelv 3. cikkének a) pontja a kkv-k tekintetében rendelkezik eltérésről, amikor 20, illetve 50 munkavállalóban határozza meg a küszöböt. Észszerűnek tűnik átvenni az irányelv tervezetébe ezeket az uniós jogban megállapított küszöbértékeket, elkerülendő, hogy az egyazon vállalkozásokra vonatkozó jogalkotási eszközökben eltérő küszöbök szerepeljenek, egyidejűleg biztosítva az alkalmazandó rendelkezések egyértelműségét. Az 500 platform-munkavállalóra vonatkozó küszöbérték adminisztratív és pénzügyi korlátokat teremt a platform-munkavállalók és képviselőik számára a tájékoztatáshoz és konzultációhoz való joguk védelme során a szakértői hozzáférés tekintetében.

20. módosítás

20. módosítás

Záró rendelkezések, 20. cikk – A védelmi szint csökkentésének tilalma és a kedvezőbb feltételeket biztosító rendelkezések, (1) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 2.   Ez az irányelv nem érinti a tagállamok azon előjogát, hogy a platform-munkavállalókra nézve kedvezőbb törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseket alkalmazzanak vagy vezessenek be, vagy a platform-munkavállalókra nézve kedvezőbb kollektív szerződések alkalmazását szorgalmazzák vagy engedélyezzék, ezen irányelv célkitűzéseivel összhangban. A platformalapú munkát végző, munkaviszonyban nem álló személyek tekintetében ez a bekezdés csak akkor alkalmazandó, ha az ilyen nemzeti szabályok összeegyeztethetők a belső piac működésére vonatkozó szabályokkal. | 2.   Ez az irányelv
  minimumkövetelményeket állapít meg, és nem akadályozhatja meg a tagállamokat abban, hogy a munkavállalókra vonatkozóan szigorúbb védelmi intézkedéseket tartsanak fenn vagy vezessenek be. Nem
  érinti a tagállamok azon előjogát, hogy a platform-munkavállalókra nézve kedvezőbb törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseket alkalmazzanak vagy vezessenek be, vagy a platform-munkavállalókra nézve kedvezőbb kollektív szerződések alkalmazását szorgalmazzák vagy engedélyezzék, ezen irányelv célkitűzéseivel összhangban. A platformalapú munkát végző, munkaviszonyban nem álló személyek tekintetében ez a bekezdés csak akkor alkalmazandó, ha az ilyen nemzeti szabályok összeegyeztethetők a belső piac működésére vonatkozó szabályokkal. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

2.   Ez az irányelv nem érinti a tagállamok azon előjogát, hogy a platform-munkavállalókra nézve kedvezőbb törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseket alkalmazzanak vagy vezessenek be, vagy a platform-munkavállalókra nézve kedvezőbb kollektív szerződések alkalmazását szorgalmazzák vagy engedélyezzék, ezen irányelv célkitűzéseivel összhangban. A platformalapú munkát végző, munkaviszonyban nem álló személyek tekintetében ez a bekezdés csak akkor alkalmazandó, ha az ilyen nemzeti szabályok összeegyeztethetők a belső piac működésére vonatkozó szabályokkal.

2.   Ez az irányelv
  minimumkövetelményeket állapít meg, és nem akadályozhatja meg a tagállamokat abban, hogy a munkavállalókra vonatkozóan szigorúbb védelmi intézkedéseket tartsanak fenn vagy vezessenek be. Nem
  érinti a tagállamok azon előjogát, hogy a platform-munkavállalókra nézve kedvezőbb törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseket alkalmazzanak vagy vezessenek be, vagy a platform-munkavállalókra nézve kedvezőbb kollektív szerződések alkalmazását szorgalmazzák vagy engedélyezzék, ezen irányelv célkitűzéseivel összhangban. A platformalapú munkát végző, munkaviszonyban nem álló személyek tekintetében ez a bekezdés csak akkor alkalmazandó, ha az ilyen nemzeti szabályok összeegyeztethetők a belső piac működésére vonatkozó szabályokkal.

Indokolás

Indokolás

Az EUMSZ 153. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében az irányelv minimumkövetelményeket állapít meg a platformalapú munkavégzés munkakörülmények javítására vonatkozóan. A tagállamok ezért fenntarthatnak vagy bevezethetnek bármely más, a platform-munkavállalókra, illetve valamennyi munkavállalóra vonatkozó kedvezőbb intézkedést.

21. módosítás

21. módosítás

Záró rendelkezések, 22. cikk – A Bizottság általi felülvizsgálat

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| [A hatálybalépést követően 5 évvel]-ig a Bizottság a tagállamokkal, az uniós szintű szociális partnerekkel és a főbb érdekelt felekkel folytatott konzultáció után és a mikro-, kis- és középvállalkozásra kifejtett hatások figyelembevételével felülvizsgálja ezen irányelv végrehajtását, és adott esetben javaslatot tesz jogalkotási módosításokra. | [A hatálybalépést követően 5 évvel]-ig a Bizottság a tagállamokkal, az uniós szintű szociális partnerekkel és a főbb érdekelt felekkel
  – köztük a Régiók Európai Bizottságával –
  folytatott konzultáció után és a mikro-, kis- és középvállalkozásra kifejtett hatások figyelembevételével felülvizsgálja ezen irányelv végrehajtását, és adott esetben javaslatot tesz jogalkotási módosításokra. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

[A hatálybalépést követően 5 évvel]-ig a Bizottság a tagállamokkal, az uniós szintű szociális partnerekkel és a főbb érdekelt felekkel folytatott konzultáció után és a mikro-, kis- és középvállalkozásra kifejtett hatások figyelembevételével felülvizsgálja ezen irányelv végrehajtását, és adott esetben javaslatot tesz jogalkotási módosításokra.

[A hatálybalépést követően 5 évvel]-ig a Bizottság a tagállamokkal, az uniós szintű szociális partnerekkel és a főbb érdekelt felekkel
  – köztük a Régiók Európai Bizottságával –
  folytatott konzultáció után és a mikro-, kis- és középvállalkozásra kifejtett hatások figyelembevételével felülvizsgálja ezen irányelv végrehajtását, és adott esetben javaslatot tesz jogalkotási módosításokra.

– köztük a Régiók Európai Bizottságával –

Indokolás

Indokolás

A terület önkormányzatok, amelyeket a Régiók Európai Bizottsága képvisel európai szinten, képesek eljárni a platform-munkavállalók munkafeltételeinek javítása érdekében.

II.   POLITIKAI AJÁNLÁSOK

POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK EURÓPAI BIZOTTSÁGA

| 1. | üdvözli az Európai Bizottság által 2021. december 9-én javasolt intézkedéscsomagot, amelynek célja „a platformalapú munkavégzés munkakörülményeinek javítása és az Unióban működő digitális platformok fenntartható növekedésének támogatása”; |
| --- | --- |

1.

üdvözli az Európai Bizottság által 2021. december 9-én javasolt intézkedéscsomagot, amelynek célja „a platformalapú munkavégzés munkakörülményeinek javítása és az Unióban működő digitális platformok fenntartható növekedésének támogatása”;

| 2. | egyetért az Európai Bizottság meglátásával, amely szerint a foglalkoztatási státusz téves besorolása és annak következményei a platformalapú munkavégzésen túlnyúló hatással járnak, még ha a legsúlyosabb és legsürgetőbb hatásokat a platformgazdaságra gyakorolják is; |
| --- | --- |

2.

egyetért az Európai Bizottság meglátásával, amely szerint a foglalkoztatási státusz téves besorolása és annak következményei a platformalapú munkavégzésen túlnyúló hatással járnak, még ha a legsúlyosabb és legsürgetőbb hatásokat a platformgazdaságra gyakorolják is;

| 3. | hangsúlyozza, hogy az algoritmikus irányítás és annak munkavállalókra – alkalmazottakra és önfoglalkoztatókra – gyakorolt következményei szintén hatással vannak a platformalapú munkavégzésen túlmenően is, ahol a platformgazdaság modelljének velejárói; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy az algoritmikus irányítás és annak munkavállalókra – alkalmazottakra és önfoglalkoztatókra – gyakorolt következményei szintén hatással vannak a platformalapú munkavégzésen túlmenően is, ahol a platformgazdaság modelljének velejárói;

| 4. | emlékeztet arra, hogy a platformalapú munkavégzésről szóló véleményében (1) hangsúlyozta, milyen kihívásokat jelent ez a két jelenség a platform-munkavállalók szempontjából; |
| --- | --- |

4.

emlékeztet arra, hogy a platformalapú munkavégzésről szóló véleményében (1

| 5. | üdvözli, hogy az Európai Bizottság irányelvjavaslata általános keretre tesz javaslatot a platformalapú munkavégzéssel összefüggésben a foglalkozási státusz téves meghatározásával szembeni fellépés céljából, és új anyagi jogokat állapít meg a platformalapú munkát végző személyek számára, hogy ezáltal szavatolja az algoritmikus irányítás méltányosságát, átláthatóságát és elszámoltathatóságát; |
| --- | --- |

5.

üdvözli, hogy az Európai Bizottság irányelvjavaslata általános keretre tesz javaslatot a platformalapú munkavégzéssel összefüggésben a foglalkozási státusz téves meghatározásával szembeni fellépés céljából, és új anyagi jogokat állapít meg a platformalapú munkát végző személyek számára, hogy ezáltal szavatolja az algoritmikus irányítás méltányosságát, átláthatóságát és elszámoltathatóságát;

A munkaviszony megdönthető vélelme

A munkaviszony megdönthető vélelme

| 6. | üdvözli a munkaviszony megdönthető vélelmének az irányelvben előirányzott mechanizmusát és a bizonyítási teher megfordítását a platformalapú munkát végző személyek foglalkozási státuszának helyes meghatározása céljából; így a szerződéses viszonyt végső soron nemzeti szinten értékelik és határozzák meg; |
| --- | --- |

6.

üdvözli a munkaviszony megdönthető vélelmének az irányelvben előirányzott mechanizmusát és a bizonyítási teher megfordítását a platformalapú munkát végző személyek foglalkozási státuszának helyes meghatározása céljából; így a szerződéses viszonyt végső soron nemzeti szinten értékelik és határozzák meg;

| 7. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a munkaviszony vélelme nyomán az érintett platform-munkavállalók hozzáférhessenek a jogszabályokból vagy kollektív szerződésekből eredő valamennyi joghoz, amelyet az önfoglalkoztatói és az alkalmazotti státusz biztosít, beleértve a képzéshez való jogot; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a munkaviszony vélelme nyomán az érintett platform-munkavállalók hozzáférhessenek a jogszabályokból vagy kollektív szerződésekből eredő valamennyi joghoz, amelyet az önfoglalkoztatói és az alkalmazotti státusz biztosít, beleértve a képzéshez való jogot;

| 8. | hangsúlyozza továbbá, hogy a munkaviszony vélelmének alkalmazása maga után vonja, hogy a platformok az alkalmazandó nemzeti jog szerint teljesítsék kötelezettségeiket a munka és a jövedelem adóztatása, a kellő gondosság, valamint a vállalati társadalmi felelősségvállalás tekintetében; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza továbbá, hogy a munkaviszony vélelmének alkalmazása maga után vonja, hogy a platformok az alkalmazandó nemzeti jog szerint teljesítsék kötelezettségeiket a munka és a jövedelem adóztatása, a kellő gondosság, valamint a vállalati társadalmi felelősségvállalás tekintetében;

| 9. | úgy véli, hogy a munkaviszony megdönthető vélelme a valódi önfoglalkoztatóknak is javára válik, mivel kötelezi a platformokat arra, hogy lemondjanak esetleges alárendelésükről, és teljes egészében biztosítsák e munkavállalók számára a státuszukra jellemző rugalmasságot; |
| --- | --- |

9.

úgy véli, hogy a munkaviszony megdönthető vélelme a valódi önfoglalkoztatóknak is javára válik, mivel kötelezi a platformokat arra, hogy lemondjanak esetleges alárendelésükről, és teljes egészében biztosítsák e munkavállalók számára a státuszukra jellemző rugalmasságot;

Algoritmikus irányítás

Algoritmikus irányítás

| 10. | üdvözli az irányelv azon rendelkezéseit, amelyek célja a platform-munkavállalók védelme az automatizált nyomonkövetési és döntéshozatali rendszerekben és az algoritmikus irányításban rejlő kockázatoktól; |
| --- | --- |

10.

üdvözli az irányelv azon rendelkezéseit, amelyek célja a platform-munkavállalók védelme az automatizált nyomonkövetési és döntéshozatali rendszerekben és az algoritmikus irányításban rejlő kockázatoktól;

| 11. | ezzel összefüggésben üdvözli a jogorvoslatra és a jogérvényesítésre vonatkozóan javasolt szabályokat. A jogérvényesítési hiányosságok továbbra is fennállnak, különösen a nemzetközi dimenzióval rendelkező ügyekben. A nemzetközi jogérvényesítés nehéz, különösen a platformvállalatok esetében, és biztosítani kell a tagállami hatóságok közötti hatékony együttműködést, és fontos, hogy a jogcímeket határokon átnyúlóan is időben érvényesíteni lehessen; |
| --- | --- |

11.

ezzel összefüggésben üdvözli a jogorvoslatra és a jogérvényesítésre vonatkozóan javasolt szabályokat. A jogérvényesítési hiányosságok továbbra is fennállnak, különösen a nemzetközi dimenzióval rendelkező ügyekben. A nemzetközi jogérvényesítés nehéz, különösen a platformvállalatok esetében, és biztosítani kell a tagállami hatóságok közötti hatékony együttműködést, és fontos, hogy a jogcímeket határokon átnyúlóan is időben érvényesíteni lehessen;

| 12. | üdvözli, hogy a javaslat nem érinti a munkavállalók nemzeti fogalommeghatározásait, és hogy a javasolt eljárás célja annak meghatározása, hogy a szerződéses jogviszony a nemzeti fogalommeghatározások értelmében vett munkaviszonynak minősül-e; |
| --- | --- |

12.

üdvözli, hogy a javaslat nem érinti a munkavállalók nemzeti fogalommeghatározásait, és hogy a javasolt eljárás célja annak meghatározása, hogy a szerződéses jogviszony a nemzeti fogalommeghatározások értelmében vett munkaviszonynak minősül-e;

| 13. | rámutat annak fontosságára, hogy az emberi erőforrásokat érintő – köztük a munkavállaló javadalmazására, előléptetésére, korlátozására vagy felfüggesztésére vonatkozó – valamennyi döntést emberi személy hozza meg; |
| --- | --- |

13.

rámutat annak fontosságára, hogy az emberi erőforrásokat érintő – köztük a munkavállaló javadalmazására, előléptetésére, korlátozására vagy felfüggesztésére vonatkozó – valamennyi döntést emberi személy hozza meg;

| 14. | tudomásul veszi az algoritmikus irányításnak és az automatizált nyomonkövetési és döntéshozatali rendszereknek a platformalapú munkavégzés keretein kívüli egyre gyakoribb igénybevételét; |
| --- | --- |

14.

tudomásul veszi az algoritmikus irányításnak és az automatizált nyomonkövetési és döntéshozatali rendszereknek a platformalapú munkavégzés keretein kívüli egyre gyakoribb igénybevételét;

| 15. | felkéri az Európai Bizottságot, hogy terjesszen elő rendeletre irányuló javaslatot a platform-munkavállalók – alkalmazottak és önfoglalkoztatók – algoritmikus irányítással kapcsolatos elismert jogainak minden olyan munkavállalóra történő kiterjesztése céljából, akik szakmai tevékenységük során – a platformalapú munkavégzés keretein kívül is – automatizált nyomonkövetési és döntéshozatali rendszerekkel találkoznak; |
| --- | --- |

15.

felkéri az Európai Bizottságot, hogy terjesszen elő rendeletre irányuló javaslatot a platform-munkavállalók – alkalmazottak és önfoglalkoztatók – algoritmikus irányítással kapcsolatos elismert jogainak minden olyan munkavállalóra történő kiterjesztése céljából, akik szakmai tevékenységük során – a platformalapú munkavégzés keretein kívül is – automatizált nyomonkövetési és döntéshozatali rendszerekkel találkoznak;

| 16. | javasolja, hogy a munkaplatform digitális infrastruktúráján keresztül hozzanak létre egy olyan rendszert, amelynek segítségével a platform-munkavállalók visszajelzést adhatnak az automatizált nyomonkövetési és döntéshozatali rendszerekről. Ez fontos mutatóként és építőelemként szolgálhat az automatizált rendszerek hatékony nyomon követéséhez, hozzájárulva ezáltal az alapvető jogok védelme tekintetében a minőségbiztosításhoz, valamint a nagyobb munkahelyi elégedettséghez; |
| --- | --- |

16.

javasolja, hogy a munkaplatform digitális infrastruktúráján keresztül hozzanak létre egy olyan rendszert, amelynek segítségével a platform-munkavállalók visszajelzést adhatnak az automatizált nyomonkövetési és döntéshozatali rendszerekről. Ez fontos mutatóként és építőelemként szolgálhat az automatizált rendszerek hatékony nyomon követéséhez, hozzájárulva ezáltal az alapvető jogok védelme tekintetében a minőségbiztosításhoz, valamint a nagyobb munkahelyi elégedettséghez;

Az önfoglalkoztatók védelme

Az önfoglalkoztatók védelme

| 17. | hangsúlyozza, hogy a digitális platformoknak teljes körű tájékoztatást kell nyújtaniuk a platform-munkavállalók számára a munkakörülményekről és a rájuk vonatkozó jelentős döntésekről azon tagállam hivatalos nyelvén/nyelvein, ahol a munkavállaló munkáját végzi, és amennyiben lehetséges, a platform-munkavállaló nyelvén vagy a régió legszélesebb körben beszélt nyelvén is; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy a digitális platformoknak teljes körű tájékoztatást kell nyújtaniuk a platform-munkavállalók számára a munkakörülményekről és a rájuk vonatkozó jelentős döntésekről azon tagállam hivatalos nyelvén/nyelvein, ahol a munkavállaló munkáját végzi, és amennyiben lehetséges, a platform-munkavállaló nyelvén vagy a régió legszélesebb körben beszélt nyelvén is;

| 18. | felhívja a tagállamokat, hogy teljes egészében hajtsák végre a munkavállalók és az önálló vállalkozók szociális védelemhez való hozzáféréséről szóló 2019/C 387/01 tanácsi ajánlást (2), biztosítandó, hogy a szociális védelmi rendszerek általi formális és tényleges védettség, valamint az ilyen rendszerek megfelelősége és átláthatósága minden munkavállalóra vonatkozzon, beleértve az önfoglalkoztatókat is; |
| --- | --- |

18.

felhívja a tagállamokat, hogy teljes egészében hajtsák végre a munkavállalók és az önálló vállalkozók szociális védelemhez való hozzáféréséről szóló 2019/C 387/01 tanácsi ajánlást (2

| 19. | felhívja a figyelmet e szabályok nemi aspektusára. Különösen a gondozási feladatokat ellátó nők értékelik a platformokon keresztül történő munkavégzés idejének és néha helyének rugalmas alakíthatóságát. A munkaidő algoritmikus kezelése, amely például az „alacsony termelékenység” időszakaiért bünteti a munkavállalókat, éppen őket érintheti a legsúlyosabban; |
| --- | --- |

19.

felhívja a figyelmet e szabályok nemi aspektusára. Különösen a gondozási feladatokat ellátó nők értékelik a platformokon keresztül történő munkavégzés idejének és néha helyének rugalmas alakíthatóságát. A munkaidő algoritmikus kezelése, amely például az „alacsony termelékenység” időszakaiért bünteti a munkavállalókat, éppen őket érintheti a legsúlyosabban;

| 20. | rámutat arra, hogy mekkora jelentőséggel bír az uniós versenyjognak az egyéni önfoglalkoztatókra vonatkozó kollektív szerződésekre történő alkalmazásáról szóló iránymutatás tervezete, amelyet az Európai Bizottság annak tisztázása céljából terjesztett elő, hogy milyen módon szerveződhetnek az egyéni önfoglalkoztatók a platformok viszonylatában, beleértve a szakmai szervezetek létrehozásának lehetőségét; |
| --- | --- |

20.

rámutat arra, hogy mekkora jelentőséggel bír az uniós versenyjognak az egyéni önfoglalkoztatókra vonatkozó kollektív szerződésekre történő alkalmazásáról szóló iránymutatás tervezete, amelyet az Európai Bizottság annak tisztázása céljából terjesztett elő, hogy milyen módon szerveződhetnek az egyéni önfoglalkoztatók a platformok viszonylatában, beleértve a szakmai szervezetek létrehozásának lehetőségét;

| 21. | megjegyzi, hogy a platform-munkavállalókat gyakran akadályozzák az egyesülési szabadsághoz és a kollektív tárgyaláshoz való alapvető jogaik gyakorlásában, nem utolsósorban a közös kommunikációs eszközök és az online vagy személyes találkozási lehetőségek hiánya miatt. Ezért a munkaplatformok digitális infrastruktúráján keresztül biztosítani kell a megfelelő kommunikációs lehetőségeket és a szakszervezetek hozzáférési jogát; |
| --- | --- |

21.

megjegyzi, hogy a platform-munkavállalókat gyakran akadályozzák az egyesülési szabadsághoz és a kollektív tárgyaláshoz való alapvető jogaik gyakorlásában, nem utolsósorban a közös kommunikációs eszközök és az online vagy személyes találkozási lehetőségek hiánya miatt. Ezért a munkaplatformok digitális infrastruktúráján keresztül biztosítani kell a megfelelő kommunikációs lehetőségeket és a szakszervezetek hozzáférési jogát;

| 22. | nyomatékosan rámutat arra, hogy ez az iránymutatás kizárólag a helyesen egyéni önfoglalkoztatóknak minősített személyekre vonatkozhat, és nem vonatkozhat azokra a munkavállalókra, akik az irányelv szerinti jogi vélelem alkalmazásában átminősíthetők; |
| --- | --- |

22.

nyomatékosan rámutat arra, hogy ez az iránymutatás kizárólag a helyesen egyéni önfoglalkoztatóknak minősített személyekre vonatkozhat, és nem vonatkozhat azokra a munkavállalókra, akik az irányelv szerinti jogi vélelem alkalmazásában átminősíthetők;

Helyi és regionális vetület

Helyi és regionális vetület

| 23. | sajnálja, hogy az irányelvjavaslat nem hivatkozik a helyi és regionális önkormányzatokra, miközben számos tagállamban a nemzeti szint alatti hatóságok rendelkeznek hatáskörrel a munkaügyi jogszabályok végrehajtása és a munkavállalók státuszának meghatározása tekintetében; |
| --- | --- |

23.

sajnálja, hogy az irányelvjavaslat nem hivatkozik a helyi és regionális önkormányzatokra, miközben számos tagállamban a nemzeti szint alatti hatóságok rendelkeznek hatáskörrel a munkaügyi jogszabályok végrehajtása és a munkavállalók státuszának meghatározása tekintetében;

| 24. | felkéri a tagállamokat, valamint a helyi és regionális önkormányzatokat, hogy támogassák a platformmunka méltányosabbá tételére irányuló helyi kezdeményezéseket, ideértve például a digitális munkaplatformok dolgozói szövetkezeti státusszal történő létrehozását, valamint csökkentsék a különböző földrajzi és demográfiai környezetben (kevésbé fejlett régiókban) meglévő digitális szakadékot; |
| --- | --- |

24.

felkéri a tagállamokat, valamint a helyi és regionális önkormányzatokat, hogy támogassák a platformmunka méltányosabbá tételére irányuló helyi kezdeményezéseket, ideértve például a digitális munkaplatformok dolgozói szövetkezeti státusszal történő létrehozását, valamint csökkentsék a különböző földrajzi és demográfiai környezetben (kevésbé fejlett régiókban) meglévő digitális szakadékot;

| 25. | emlékeztet továbbá arra, hogy a Régiók Európai Bizottságának a „Platformalapú munkavégzés – szabályozási kihívások helyi és regionális szinten” című véleménye (3) kiemelte, hogy a helyi és regionális önkormányzatok képesek lépéseket tenni a platform-munkavállalók munkakörülményeinek javítása érdekében, akár az atipikus foglalkoztatási formákra vonatkozó szociális támogatási intézkedések bevezetésével, akár a platformok számára nyitott közbeszerzési szerződések odaítélésének paramétereibe beépítve a platformok munkakörülményeire vonatkozó szociális kritériumokat, akár – hatásköreiken belül – munkaügyi felügyelet vagy más megfelelő szervezet vagy intézmény révén fellépve a munkavállalók besorolásával való visszaélések ellen; |
| --- | --- |

25.

emlékeztet továbbá arra, hogy a Régiók Európai Bizottságának a „Platformalapú munkavégzés – szabályozási kihívások helyi és regionális szinten” című véleménye (3

| 26. | rámutat arra, hogy nemcsak arról kell gondoskodni, hogy a helyi és regionális önkormányzatok részt vegyenek a platformalapú munkavégzés keretein belüli munkafeltételek javításában, hanem biztosítani kell azt is, hogy támogatásban és képzésben részesüljenek az e területtel kapcsolatos kompetenciáik megerősítése érdekében, különösen, mivel előfordulhat, hogy feladatokat ruháznak rájuk a felügyelet, valamint a jogszabályok végrehajtása terén; |
| --- | --- |

26.

rámutat arra, hogy nemcsak arról kell gondoskodni, hogy a helyi és regionális önkormányzatok részt vegyenek a platformalapú munkavégzés keretein belüli munkafeltételek javításában, hanem biztosítani kell azt is, hogy támogatásban és képzésben részesüljenek az e területtel kapcsolatos kompetenciáik megerősítése érdekében, különösen, mivel előfordulhat, hogy feladatokat ruháznak rájuk a felügyelet, valamint a jogszabályok végrehajtása terén;

Arányosság és szubszidiaritás

Arányosság és szubszidiaritás

| 27. | úgy véli, hogy az irányelvtervezet megfelel az arányosság és a szubszidiaritás elvének. Az e területre vonatkozó uniós fellépés hozzáadott értéke és az Európai Bizottság által választott jogalapok megfelelősége egyértelmű és következetes. A Régiók Európai Bizottsága üdvözli továbbá, hogy az Európai Bizottság szubszidiaritást értékelő táblázatot nyújtott be a jogalkotási javaslata mellé. |
| --- | --- |

27.

úgy véli, hogy az irányelvtervezet megfelel az arányosság és a szubszidiaritás elvének. Az e területre vonatkozó uniós fellépés hozzáadott értéke és az Európai Bizottság által választott jogalapok megfelelősége egyértelmű és következetes. A Régiók Európai Bizottsága üdvözli továbbá, hogy az Európai Bizottság szubszidiaritást értékelő táblázatot nyújtott be a jogalkotási javaslata mellé.

Kelt Brüsszelben, 2022. június 29-én.

a Régiók Európai Bizottsága elnöke

Vasco Ilídio ALVES CORDEIRO

---

(1)  
  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.)

1

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.)

(1)  COR-2019-02655.

1

(2)  A Tanács 2019. november 8-i ajánlása a munkavállalók és az önálló vállalkozók szociális védelemhez való hozzáféréséről (HL C 387., 2019.11.15., 1. o.).

2

(3)  COR-2019-02655.

3

---

| 2022.9.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 375/64 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.9.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 375/64

---

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre az épületek energiahatékonyságáról

(2022/C 375/09)

| Előadó: | André VIOLA (FR/PES), helyi végrehajtó testület tagja: Aude megye tanácsa |
| --- | --- |
| Referenciaszöveg: | Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre az épületek energiahatékonyságáról (átdolgozás)
  COM(2021) 802 |

Előadó:

André VIOLA (FR/PES), helyi végrehajtó testület tagja: Aude megye tanácsa

Referenciaszöveg:

Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre az épületek energiahatékonyságáról (átdolgozás)

COM(2021) 802

I.   MÓDOSÍTÁSOKRA VONATKOZÓ AJÁNLÁSOK

1.
  módosítás

(6) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Az épületek az Unió végső energiafogyasztásának
  40 %
  -át és az energiával kapcsolatos üvegházhatásúgáz-kibocsátás 36 %-át teszik ki. Ezért az energiafogyasztás csökkentése – [a felülvizsgált energiahatékonyságról szóló irányelv] 3. cikkében megállapított és az (EU) 2018/1999 európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikkének 18. pontjában meghatározott „első az energiahatékonyság” elvével összhangban – és a megújuló forrásból származó energia felhasználása az épületekben az Unió üvegházhatásúgáz-kibocsátásának csökkentéséhez szükséges, fontos intézkedések. Az energiafogyasztás csökkentésének és a megújuló forrásból származó energia felhasználása növelésének szintén fontos szerepet kell játszaniuk az Unió energiafüggőségének csökkentésében, az energiaellátás biztonságának és a műszaki fejlődésnek az előmozdításában, foglalkoztatási lehetőségek megteremtésében és a regionális fejlesztésben, különösen a szigeteken és vidéki területeken. | Az épületek az Unió végső energiafogyasztásának
  39 %-át (ebből 28 % üzemszerű fogyasztás, 11 % pedig az építőanyagokból és az építési termékekből származik [életciklusra vetített CO2-kibocsátás])
   és az energiával kapcsolatos üvegházhatásúgáz-kibocsátás 36 %-át teszik ki. Ezért az
  energia-, anyag- és területigény, valamint az
  energiafogyasztás csökkentése – [a felülvizsgált energiahatékonyságról szóló irányelv] 3. cikkében megállapított és az (EU) 2018/1999 európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikkének 18. pontjában meghatározott „első az energiahatékonyság” elvével összhangban – és a megújuló forrásból származó energia felhasználása az épületekben az Unió üvegházhatásúgáz-kibocsátásának csökkentéséhez szükséges, fontos intézkedések. Az
  energia-, anyag- és területigény, valamint az
  energiafogyasztás csökkentésének és a megújuló forrásból származó energia felhasználása növelésének szintén fontos szerepet kell játszaniuk az Unió
  energia- és alapanyag-függőségének
  csökkentésében, az
  energia- és alapanyag-ellátás
  biztonságának és a műszaki fejlődésnek az előmozdításában, foglalkoztatási lehetőségek megteremtésében és a regionális fejlesztésben, különösen a szigeteken és vidéki területeken. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Az épületek az Unió végső energiafogyasztásának
  40 %
  -át és az energiával kapcsolatos üvegházhatásúgáz-kibocsátás 36 %-át teszik ki. Ezért az energiafogyasztás csökkentése – [a felülvizsgált energiahatékonyságról szóló irányelv] 3. cikkében megállapított és az (EU) 2018/1999 európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikkének 18. pontjában meghatározott „első az energiahatékonyság” elvével összhangban – és a megújuló forrásból származó energia felhasználása az épületekben az Unió üvegházhatásúgáz-kibocsátásának csökkentéséhez szükséges, fontos intézkedések. Az energiafogyasztás csökkentésének és a megújuló forrásból származó energia felhasználása növelésének szintén fontos szerepet kell játszaniuk az Unió energiafüggőségének csökkentésében, az energiaellátás biztonságának és a műszaki fejlődésnek az előmozdításában, foglalkoztatási lehetőségek megteremtésében és a regionális fejlesztésben, különösen a szigeteken és vidéki területeken.

Az épületek az Unió végső energiafogyasztásának
  39 %-át (ebből 28 % üzemszerű fogyasztás, 11 % pedig az építőanyagokból és az építési termékekből származik [életciklusra vetített CO2-kibocsátás])
   és az energiával kapcsolatos üvegházhatásúgáz-kibocsátás 36 %-át teszik ki. Ezért az
  energia-, anyag- és területigény, valamint az
  energiafogyasztás csökkentése – [a felülvizsgált energiahatékonyságról szóló irányelv] 3. cikkében megállapított és az (EU) 2018/1999 európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikkének 18. pontjában meghatározott „első az energiahatékonyság” elvével összhangban – és a megújuló forrásból származó energia felhasználása az épületekben az Unió üvegházhatásúgáz-kibocsátásának csökkentéséhez szükséges, fontos intézkedések. Az
  energia-, anyag- és területigény, valamint az
  energiafogyasztás csökkentésének és a megújuló forrásból származó energia felhasználása növelésének szintén fontos szerepet kell játszaniuk az Unió
  energia- és alapanyag-függőségének
  csökkentésében, az
  energia- és alapanyag-ellátás
  biztonságának és a műszaki fejlődésnek az előmozdításában, foglalkoztatási lehetőségek megteremtésében és a regionális fejlesztésben, különösen a szigeteken és vidéki területeken.

Indokolás

A körforgásosságra való egyértelműbb hivatkozás hozzáadása.

2. módosítás

(7) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Az épületek üzemeltetési élettartamuk előtt, alatt és után is okoznak üvegházhatásúgáz-kibocsátást. A dekarbonizált épületállományra vonatkozó 2050-es jövőkép túlmutat az üzemeltetéshez kapcsolódó üvegházhatásúgáz-kibocsátásra helyezett jelenlegi fókuszon. Ezért
  fokozatosan
  figyelembe kell venni az épületek teljes életciklus alatti kibocsátását,
  kezdve
  az új
  épületekkel
  . Az épületek jelentős anyagbankok, amelyek az évtizedek során erőforrásokat tárolnak, és a tervezési lehetőségek nagymértékben befolyásolják a teljes életciklus során történő kibocsátást mind az új, mind a felújított épületek esetében. Az épületek teljes életciklusra vonatkozó teljesítményét nemcsak az új építkezések esetén kell figyelembe venni, hanem a felújítások során is, mégpedig azáltal, hogy a tagállamok épületfelújítási terveibe a teljes életciklusra vonatkozó üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére irányuló előírásokat kell belefoglalni. | Az épületek üzemeltetési élettartamuk előtt, alatt és után is okoznak üvegházhatásúgáz-kibocsátást. A dekarbonizált épületállományra vonatkozó 2050-es jövőkép túlmutat az üzemeltetéshez kapcsolódó üvegházhatásúgáz-kibocsátásra helyezett jelenlegi fókuszon. Ezért
  mostantól
  kezdve figyelembe kell venni az épületek teljes életciklus alatti kibocsátását,
  mind
  az új
  épületek, mind a meglévő épületek felújítása során
  . Az épületek jelentős anyagbankok, amelyek az évtizedek során erőforrásokat tárolnak, és a tervezési lehetőségek nagymértékben befolyásolják a teljes életciklus során történő kibocsátást mind az új, mind a felújított épületek esetében. Az épületek teljes életciklusra vonatkozó teljesítményét nemcsak az új építkezések esetén kell figyelembe venni, hanem a felújítások során is, mégpedig azáltal, hogy a tagállamok épületfelújítási terveibe a teljes életciklusra vonatkozó üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére irányuló előírásokat kell belefoglalni.
  Ahhoz, hogy az átállás minden szinten megtörténjen, elengedhetetlen a helyi és regionális önkormányzatok bevonása e politikák kidolgozásába. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Az épületek üzemeltetési élettartamuk előtt, alatt és után is okoznak üvegházhatásúgáz-kibocsátást. A dekarbonizált épületállományra vonatkozó 2050-es jövőkép túlmutat az üzemeltetéshez kapcsolódó üvegházhatásúgáz-kibocsátásra helyezett jelenlegi fókuszon. Ezért
  fokozatosan
  figyelembe kell venni az épületek teljes életciklus alatti kibocsátását,
  kezdve
  az új
  épületekkel
  . Az épületek jelentős anyagbankok, amelyek az évtizedek során erőforrásokat tárolnak, és a tervezési lehetőségek nagymértékben befolyásolják a teljes életciklus során történő kibocsátást mind az új, mind a felújított épületek esetében. Az épületek teljes életciklusra vonatkozó teljesítményét nemcsak az új építkezések esetén kell figyelembe venni, hanem a felújítások során is, mégpedig azáltal, hogy a tagállamok épületfelújítási terveibe a teljes életciklusra vonatkozó üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére irányuló előírásokat kell belefoglalni.

Az épületek üzemeltetési élettartamuk előtt, alatt és után is okoznak üvegházhatásúgáz-kibocsátást. A dekarbonizált épületállományra vonatkozó 2050-es jövőkép túlmutat az üzemeltetéshez kapcsolódó üvegházhatásúgáz-kibocsátásra helyezett jelenlegi fókuszon. Ezért
  mostantól
  kezdve figyelembe kell venni az épületek teljes életciklus alatti kibocsátását,
  mind
  az új
  épületek, mind a meglévő épületek felújítása során
  . Az épületek jelentős anyagbankok, amelyek az évtizedek során erőforrásokat tárolnak, és a tervezési lehetőségek nagymértékben befolyásolják a teljes életciklus során történő kibocsátást mind az új, mind a felújított épületek esetében. Az épületek teljes életciklusra vonatkozó teljesítményét nemcsak az új építkezések esetén kell figyelembe venni, hanem a felújítások során is, mégpedig azáltal, hogy a tagállamok épületfelújítási terveibe a teljes életciklusra vonatkozó üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére irányuló előírásokat kell belefoglalni.
  Ahhoz, hogy az átállás minden szinten megtörténjen, elengedhetetlen a helyi és regionális önkormányzatok bevonása e politikák kidolgozásába.

Indokolás

A hatálynak a meglévő épületekre való kiterjesztése nélkül a klímasemlegességre vonatkozó célkitűzés elérhetetlen.

3.
  módosítás

(8) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Az épületek teljes életciklusára vonatkozót üvegházhatásúgáz-kibocsátás minimalizálása erőforrás-hatékonyságot és körforgásos jelleget igényel. Ez kombinálható azzal is, hogy az épületállomány egyes részeit ideiglenes szénelnyelővé alakítják. | Az épületek teljes életciklusára vonatkozó üvegházhatásúgáz-kibocsátás minimalizálása
  olyan mértékletességi politikát igényel, amely elsősorban az energia-, anyag-, terület- és vízigényt kerüli el, illetve
  erőforrás-hatékonyságot és körforgásos jelleget igényel. Ez kombinálható azzal is, hogy az épületállomány egyes részeit ideiglenes szénelnyelővé alakítják.
  Az életciklusra vetített nulla CO2-kibocsátás eléréséhez az anyagfelhasználás csökkentésére, optimalizálására és az anyagok újrafelhasználására lenne szükség, valamint szénelnyelő telepeket kellene kialakítani és szénelnyelő anyagokat kellene használni. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Az épületek teljes életciklusára vonatkozót üvegházhatásúgáz-kibocsátás minimalizálása erőforrás-hatékonyságot és körforgásos jelleget igényel. Ez kombinálható azzal is, hogy az épületállomány egyes részeit ideiglenes szénelnyelővé alakítják.

Az épületek teljes életciklusára vonatkozó üvegházhatásúgáz-kibocsátás minimalizálása
  olyan mértékletességi politikát igényel, amely elsősorban az energia-, anyag-, terület- és vízigényt kerüli el, illetve
  erőforrás-hatékonyságot és körforgásos jelleget igényel. Ez kombinálható azzal is, hogy az épületállomány egyes részeit ideiglenes szénelnyelővé alakítják.
  Az életciklusra vetített nulla CO2-kibocsátás eléréséhez az anyagfelhasználás csökkentésére, optimalizálására és az anyagok újrafelhasználására lenne szükség, valamint szénelnyelő telepeket kellene kialakítani és szénelnyelő anyagokat kellene használni.

Indokolás

Az energetikai mértékletesség hatékony stratégia az éghajlati célok eléréséhez. Az életciklusra vetített CO2-kibocsátást is figyelembe kell venni.

4.
  módosítás

(9) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A teljes életciklusra vonatkozó globális felmelegedési potenciál azt jelzi, hogy az épület összességében milyen mértékben járul hozzá az éghajlatváltozást okozó kibocsátásokhoz. Figyelembe veszi egyaránt az építési termékekbe beágyazott üvegházhatásúgáz-kibocsátást és a használati szakaszból származó közvetlen és közvetett kibocsátást. Ezért az épületek teljes életciklusra vonatkozó teljesítményének fokozottabb figyelembevétele és a körforgásos gazdaság érdekében első lépésként elő kell írni az új épületek életciklusra vonatkozó globális felmelegedési potenciáljának kiszámítását. | A teljes életciklusra vonatkozó globális felmelegedési potenciál azt jelzi, hogy az épület összességében milyen mértékben járul hozzá az éghajlatváltozást okozó kibocsátásokhoz. Figyelembe veszi egyaránt az építési termékekbe beágyazott üvegházhatásúgáz-kibocsátást és a használati szakaszból származó közvetlen és közvetett kibocsátást. Ezért az épületek teljes életciklusra vonatkozó teljesítményének fokozottabb figyelembevétele és a körforgásos gazdaság érdekében első lépésként elő kell írni az új épületek
  és a felújítás alatt álló meglévő épületek
  életciklusra vonatkozó globális felmelegedési potenciáljának kiszámítását. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A teljes életciklusra vonatkozó globális felmelegedési potenciál azt jelzi, hogy az épület összességében milyen mértékben járul hozzá az éghajlatváltozást okozó kibocsátásokhoz. Figyelembe veszi egyaránt az építési termékekbe beágyazott üvegházhatásúgáz-kibocsátást és a használati szakaszból származó közvetlen és közvetett kibocsátást. Ezért az épületek teljes életciklusra vonatkozó teljesítményének fokozottabb figyelembevétele és a körforgásos gazdaság érdekében első lépésként elő kell írni az új épületek életciklusra vonatkozó globális felmelegedési potenciáljának kiszámítását.

A teljes életciklusra vonatkozó globális felmelegedési potenciál azt jelzi, hogy az épület összességében milyen mértékben járul hozzá az éghajlatváltozást okozó kibocsátásokhoz. Figyelembe veszi egyaránt az építési termékekbe beágyazott üvegházhatásúgáz-kibocsátást és a használati szakaszból származó közvetlen és közvetett kibocsátást. Ezért az épületek teljes életciklusra vonatkozó teljesítményének fokozottabb figyelembevétele és a körforgásos gazdaság érdekében első lépésként elő kell írni az új épületek
  és a felújítás alatt álló meglévő épületek
  életciklusra vonatkozó globális felmelegedési potenciáljának kiszámítását.

Indokolás

Magától értetődik.

5.
  módosítás

(10) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Az EU-ban az épületek felelősek az idő előtti elhalálozást és betegségeket okozó finomrészecskék (PM2,5 ) kibocsátásának mintegy feléért. Az épületek energiahatékonyságának javítása egyidejűleg a szennyezőanyag-kibocsátást is képes csökkenteni, az (EU) 2016/2284 európai parlamenti és tanácsi irányelvvel összhangban (1). | Az EU-ban az épületek felelősek az idő előtti elhalálozást és betegségeket okozó finomrészecskék (PM2,5 ) kibocsátásának mintegy feléért. Az
  energia- és anyagszükséglet csökkentése és az
  épületek energiahatékonyságának javítása egyidejűleg a szennyezőanyag-kibocsátást is képes csökkenteni, az (EU) 2016/2284 európai parlamenti és tanácsi irányelvvel összhangban (1)

  , és ezáltal hozzájárul a szennyezőanyag-mentességi célkitűzés eléréséhez. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Az EU-ban az épületek felelősek az idő előtti elhalálozást és betegségeket okozó finomrészecskék (PM2,5 ) kibocsátásának mintegy feléért. Az épületek energiahatékonyságának javítása egyidejűleg a szennyezőanyag-kibocsátást is képes csökkenteni, az (EU) 2016/2284 európai parlamenti és tanácsi irányelvvel összhangban (1).

Az EU-ban az épületek felelősek az idő előtti elhalálozást és betegségeket okozó finomrészecskék (PM2,5 ) kibocsátásának mintegy feléért. Az
  energia- és anyagszükséglet csökkentése és az
  épületek energiahatékonyságának javítása egyidejűleg a szennyezőanyag-kibocsátást is képes csökkenteni, az (EU) 2016/2284 európai parlamenti és tanácsi irányelvvel összhangban (1)

  , és ezáltal hozzájárul a szennyezőanyag-mentességi célkitűzés eléréséhez.

Indokolás

A körforgásosságra és a kibocsátásmentességre való egyértelműbb hivatkozás beillesztése.

6. módosítás

(11) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Az épületek energiahatékonyságának további javítására irányuló intézkedéseknek figyelembe kell venniük az éghajlati viszonyokat, ideértve az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást is, a helyi viszonyokat, valamint a beltéri klimatikus viszonyokat és a költséghatékonyságot is. A fenti intézkedések nem érinthetik az épületekre vonatkozó, egyéb olyan követelményeket, mint az akadálymentesség, a tűzbiztonság és szeizmikus biztonság és az épületek rendeltetésszerű használata. | Az
  energia- és anyagszükséglet elkerülésére és az
  épületek energiahatékonyságának további javítására irányuló intézkedéseknek figyelembe kell venniük az éghajlati viszonyokat, ideértve az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást is, a helyi viszonyokat, valamint a beltéri klimatikus viszonyokat és a költséghatékonyságot is.
  Ennek során figyelembe kell venni a környezeti, társadalmi és egészségügyi externáliákat, a körzeti szinten rendelkezésre álló intézkedések lehető leghatékonyabb kihasználása mellett.
   A fenti intézkedések nem érinthetik az épületekre vonatkozó, egyéb olyan követelményeket, mint az akadálymentesség, a tűzbiztonság és szeizmikus biztonság és az épületek rendeltetésszerű használata. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Az épületek energiahatékonyságának további javítására irányuló intézkedéseknek figyelembe kell venniük az éghajlati viszonyokat, ideértve az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást is, a helyi viszonyokat, valamint a beltéri klimatikus viszonyokat és a költséghatékonyságot is. A fenti intézkedések nem érinthetik az épületekre vonatkozó, egyéb olyan követelményeket, mint az akadálymentesség, a tűzbiztonság és szeizmikus biztonság és az épületek rendeltetésszerű használata.

Az
  energia- és anyagszükséglet elkerülésére és az
  épületek energiahatékonyságának további javítására irányuló intézkedéseknek figyelembe kell venniük az éghajlati viszonyokat, ideértve az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást is, a helyi viszonyokat, valamint a beltéri klimatikus viszonyokat és a költséghatékonyságot is.
  Ennek során figyelembe kell venni a környezeti, társadalmi és egészségügyi externáliákat, a körzeti szinten rendelkezésre álló intézkedések lehető leghatékonyabb kihasználása mellett.
   A fenti intézkedések nem érinthetik az épületekre vonatkozó, egyéb olyan követelményeket, mint az akadálymentesség, a tűzbiztonság és szeizmikus biztonság és az épületek rendeltetésszerű használata.

Indokolás

Magától értetődik.

7.
  módosítás

Új (11) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| | Az épületek teljes életciklusa során figyelembe kell venni olyan mértékletességi intézkedéseket, amelyek elsősorban az épületek energia-, anyag-, terület- és vízigényének elkerülésére irányulnak, beleértve a tervezési, az üzemeltetési és az élettartam végi fázist is. Ezeknek az intézkedéseknek az új épületek építésével szemben előnyben kell részesíteniük a meglévő, nem használt épületek újrahasznosítását, a kompakt városnegyedek kialakítását a város széthúzásával szemben, a passzív fűtési és hűtési megoldásokat a mechanikus megoldásokkal szemben, az építőanyagok újrafelhasználását az új építőanyagokkal szemben, valamint a meglévő épületek jobb kezelését.




  A tagállamoknak a helyi és regionális önkormányzatokkal együttműködve az épületfelújítási terveikben meg kell jelölniük azokat a mértékletességi politikákat és intézkedéseket, amelyek elsősorban az energia-, anyag-, terület- és vízigény elkerülésére irányulnak az épületek teljes életciklusa során, beleértve a tervezési és az üzemeltetési szakaszt és az épületek élettartamának végét. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Az épületek teljes életciklusa során figyelembe kell venni olyan mértékletességi intézkedéseket, amelyek elsősorban az épületek energia-, anyag-, terület- és vízigényének elkerülésére irányulnak, beleértve a tervezési, az üzemeltetési és az élettartam végi fázist is. Ezeknek az intézkedéseknek az új épületek építésével szemben előnyben kell részesíteniük a meglévő, nem használt épületek újrahasznosítását, a kompakt városnegyedek kialakítását a város széthúzásával szemben, a passzív fűtési és hűtési megoldásokat a mechanikus megoldásokkal szemben, az építőanyagok újrafelhasználását az új építőanyagokkal szemben, valamint a meglévő épületek jobb kezelését.

A tagállamoknak a helyi és regionális önkormányzatokkal együttműködve az épületfelújítási terveikben meg kell jelölniük azokat a mértékletességi politikákat és intézkedéseket, amelyek elsősorban az energia-, anyag-, terület- és vízigény elkerülésére irányulnak az épületek teljes életciklusa során, beleértve a tervezési és az üzemeltetési szakaszt és az épületek élettartamának végét.

Indokolás

Az energetikai mértékletesség hatékony stratégia az éghajlati célok eléréséhez.

8. módosítás

(13) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A tagállamoknak minimumkövetelményeket kell meghatározniuk az épületek és az épületelemek energiahatékonyságára vonatkozóan, hogy
  a költségek szempontjából optimális egyensúly jöjjön létre a szükséges beruházások és
  az épület teljes
  élettartamára vetített energiaköltség-megtakarítás között, a tagállamok azon jogának sérelme nélkül, hogy a költségoptimalizált energiahatékonysági szinteknél nagyobb energiahatékonyságot biztosító minimumkövetelményeket határozhassanak meg
  .
  Rendelkezni kell arról, hogy a tagállamok a műszaki fejlődés fényében rendszeresen felülvizsgálhassák az épületek energiahatékonyságára vonatkozó saját minimumkövetelményeiket. | A tagállamoknak minimumkövetelményeket kell meghatározniuk az épületek és az épületelemek energiahatékonyságára vonatkozóan, hogy az épület teljes
  életciklusa során nulla vagy közel nulla szén-dioxid-kibocsátást érjenek el. Az egész épületállomány karbonsemlegességének biztosítása érdekében elő kell mozdítani az éghajlat szempontjából kedvező épületeket is.




  A helyi és regionális önkormányzatok szoros bevonása elengedhetetlen e követelmények meghatározásához a tényleges és hatékony csökkentések biztosítása érdekében. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A tagállamoknak minimumkövetelményeket kell meghatározniuk az épületek és az épületelemek energiahatékonyságára vonatkozóan, hogy
  a költségek szempontjából optimális egyensúly jöjjön létre a szükséges beruházások és
  az épület teljes
  élettartamára vetített energiaköltség-megtakarítás között, a tagállamok azon jogának sérelme nélkül, hogy a költségoptimalizált energiahatékonysági szinteknél nagyobb energiahatékonyságot biztosító minimumkövetelményeket határozhassanak meg
  .
  Rendelkezni kell arról, hogy a tagállamok a műszaki fejlődés fényében rendszeresen felülvizsgálhassák az épületek energiahatékonyságára vonatkozó saját minimumkövetelményeiket.

A tagállamoknak minimumkövetelményeket kell meghatározniuk az épületek és az épületelemek energiahatékonyságára vonatkozóan, hogy az épület teljes
  életciklusa során nulla vagy közel nulla szén-dioxid-kibocsátást érjenek el. Az egész épületállomány karbonsemlegességének biztosítása érdekében elő kell mozdítani az éghajlat szempontjából kedvező épületeket is.

A helyi és regionális önkormányzatok szoros bevonása elengedhetetlen e követelmények meghatározásához a tényleges és hatékony csökkentések biztosítása érdekében.

Indokolás

A minimumkövetelményt összhangba kell hozni az éghajlat-semlegességgel, hogy elkerülhető legyen a szén-dioxid-zárványhatás.

9.módosítás

(14) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Az épületek fűtésére és hűtésére felhasznált energia kétharmada még mindig fosszilis tüzelőanyagokból származik. Az építőipar dekarbonizálása érdekében különösen fontos a fosszilis tüzelőanyagok fokozatos kivezetése a fűtés és a hűtés terén. Ezért a tagállamoknak épületfelújítási terveikben fel kell tüntetniük a fosszilis tüzelőanyagok fűtés és hűtés terén történő kivezetésére irányuló nemzeti szakpolitikáikat és intézkedéseiket, és a következő többéves pénzügyi keretben
  2027-től
  kezdődően nem nyújthatnak pénzügyi ösztönzőket fosszilis tüzelőanyaggal működő kazánok telepítésére, kivéve azokat, amelyeket 2027 előtt az Európai Regionális Fejlesztési Alap és a Kohéziós Alap keretében beruházásokra választottak ki. A hőfejlesztő berendezések üvegházhatásúgáz-kibocsátásuk vagy a felhasznált tüzelőanyag típusa alapján történő betiltására vonatkozó egyértelmű jogalapnak támogatnia kell a fosszilis tüzelőanyagok fokozatos megszüntetésére vonatkozó nemzeti szakpolitikákat és intézkedéseket. | Az épületek fűtésére és hűtésére felhasznált energia kétharmada még mindig fosszilis tüzelőanyagokból származik. Az építőipar dekarbonizálása érdekében különösen fontos a fosszilis tüzelőanyagok fokozatos kivezetése a fűtés és a hűtés terén. Ezért a tagállamoknak
  – szoros együttműködésben a helyi és regionális önkormányzatokkal –
  épületfelújítási terveikben fel kell tüntetniük a fosszilis tüzelőanyagok fűtés és hűtés terén történő kivezetésére irányuló nemzeti szakpolitikáikat és intézkedéseiket, és a következő többéves pénzügyi keretben
  2025-től
  kezdődően nem nyújthatnak pénzügyi ösztönzőket fosszilis tüzelőanyaggal működő kazánok telepítésére, kivéve azokat, amelyeket 2027 előtt az Európai Regionális Fejlesztési Alap és a Kohéziós Alap keretében beruházásokra választottak ki. A hőfejlesztő berendezések üvegházhatásúgáz-kibocsátásuk vagy a felhasznált tüzelőanyag típusa alapján történő betiltására vonatkozó egyértelmű jogalapnak támogatnia kell a fosszilis tüzelőanyagok fokozatos megszüntetésére vonatkozó nemzeti szakpolitikákat és intézkedéseket. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Az épületek fűtésére és hűtésére felhasznált energia kétharmada még mindig fosszilis tüzelőanyagokból származik. Az építőipar dekarbonizálása érdekében különösen fontos a fosszilis tüzelőanyagok fokozatos kivezetése a fűtés és a hűtés terén. Ezért a tagállamoknak épületfelújítási terveikben fel kell tüntetniük a fosszilis tüzelőanyagok fűtés és hűtés terén történő kivezetésére irányuló nemzeti szakpolitikáikat és intézkedéseiket, és a következő többéves pénzügyi keretben
  2027-től
  kezdődően nem nyújthatnak pénzügyi ösztönzőket fosszilis tüzelőanyaggal működő kazánok telepítésére, kivéve azokat, amelyeket 2027 előtt az Európai Regionális Fejlesztési Alap és a Kohéziós Alap keretében beruházásokra választottak ki. A hőfejlesztő berendezések üvegházhatásúgáz-kibocsátásuk vagy a felhasznált tüzelőanyag típusa alapján történő betiltására vonatkozó egyértelmű jogalapnak támogatnia kell a fosszilis tüzelőanyagok fokozatos megszüntetésére vonatkozó nemzeti szakpolitikákat és intézkedéseket.

Az épületek fűtésére és hűtésére felhasznált energia kétharmada még mindig fosszilis tüzelőanyagokból származik. Az építőipar dekarbonizálása érdekében különösen fontos a fosszilis tüzelőanyagok fokozatos kivezetése a fűtés és a hűtés terén. Ezért a tagállamoknak
  – szoros együttműködésben a helyi és regionális önkormányzatokkal –
  épületfelújítási terveikben fel kell tüntetniük a fosszilis tüzelőanyagok fűtés és hűtés terén történő kivezetésére irányuló nemzeti szakpolitikáikat és intézkedéseiket, és a következő többéves pénzügyi keretben
  2025-től
  kezdődően nem nyújthatnak pénzügyi ösztönzőket fosszilis tüzelőanyaggal működő kazánok telepítésére, kivéve azokat, amelyeket 2027 előtt az Európai Regionális Fejlesztési Alap és a Kohéziós Alap keretében beruházásokra választottak ki. A hőfejlesztő berendezések üvegházhatásúgáz-kibocsátásuk vagy a felhasznált tüzelőanyag típusa alapján történő betiltására vonatkozó egyértelmű jogalapnak támogatnia kell a fosszilis tüzelőanyagok fokozatos megszüntetésére vonatkozó nemzeti szakpolitikákat és intézkedéseket.

Indokolás

Magától értetődik.

10.
  módosítás

(17) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A Bizottságnak összehasonlító módszertani keretet kell meghatároznia az energiahatékonysági minimumkövetelmények költségoptimalizált szintjeinek kiszámításához. E keret felülvizsgálatának lehetővé kell tennie mind az energiahatékonyság, mind a kibocsátási teljesítmény kiszámítását, és figyelembe kell vennie a környezeti és egészségügyi externáliákat, valamint a kibocsátáskereskedelmi rendszer kiterjesztését és a szén-dioxid-árakat. A tagállamoknak e keretet
  arra
  kell használniuk, hogy
  összehasonlítsák az eredményeket
  az energiahatékonyságra vonatkozóan általuk elfogadott
  minimumkövetelményekkel
  . Amennyiben jelentős, azaz 15 %-ot meghaladó eltérések mutatkoznak az energiahatékonyságra vonatkozó minimumkövetelmények költségoptimalizált szintjei és az energiahatékonyságra vonatkozó hatályos minimumkövetelmények között, a tagállamoknak meg kell indokolniuk ezeket az eltéréseket, vagy megfelelő intézkedéseket kell tervbe venniük az eltérések csökkentése érdekében. [...]. | A Bizottságnak összehasonlító módszertani keretet kell meghatároznia az energiahatékonysági minimumkövetelmények költségoptimalizált szintjeinek kiszámításához. E keret felülvizsgálatának lehetővé kell tennie mind az energiahatékonyság, mind a kibocsátási teljesítmény kiszámítását,
  és azon a célkitűzésen kell alapulnia, hogy az épületek teljes életciklusuk során kibocsátásmentesek legyenek, továbbá
  figyelembe kell vennie a környezeti és egészségügyi externáliákat, valamint a kibocsátáskereskedelmi rendszer kiterjesztését és a szén-dioxid-árakat. A tagállamoknak e keretet
  annak biztosítására
  kell használniuk, hogy az energiahatékonyságra vonatkozóan általuk elfogadott minimumkövetelmények
  teljes életciklusuk során kibocsátásmentes vagy közel nulla kibocsátású épületeket eredményezzenek
  . Amennyiben jelentős, azaz 15 %-ot meghaladó eltérések mutatkoznak az energiahatékonyságra vonatkozó minimumkövetelmények költségoptimalizált szintjei és az energiahatékonyságra vonatkozó hatályos minimumkövetelmények között, a tagállamoknak meg kell indokolniuk ezeket az eltéréseket, vagy megfelelő intézkedéseket kell tervbe venniük az eltérések csökkentése érdekében. [...] |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A Bizottságnak összehasonlító módszertani keretet kell meghatároznia az energiahatékonysági minimumkövetelmények költségoptimalizált szintjeinek kiszámításához. E keret felülvizsgálatának lehetővé kell tennie mind az energiahatékonyság, mind a kibocsátási teljesítmény kiszámítását, és figyelembe kell vennie a környezeti és egészségügyi externáliákat, valamint a kibocsátáskereskedelmi rendszer kiterjesztését és a szén-dioxid-árakat. A tagállamoknak e keretet
  arra
  kell használniuk, hogy
  összehasonlítsák az eredményeket
  az energiahatékonyságra vonatkozóan általuk elfogadott
  minimumkövetelményekkel
  . Amennyiben jelentős, azaz 15 %-ot meghaladó eltérések mutatkoznak az energiahatékonyságra vonatkozó minimumkövetelmények költségoptimalizált szintjei és az energiahatékonyságra vonatkozó hatályos minimumkövetelmények között, a tagállamoknak meg kell indokolniuk ezeket az eltéréseket, vagy megfelelő intézkedéseket kell tervbe venniük az eltérések csökkentése érdekében. [...].

A Bizottságnak összehasonlító módszertani keretet kell meghatároznia az energiahatékonysági minimumkövetelmények költségoptimalizált szintjeinek kiszámításához. E keret felülvizsgálatának lehetővé kell tennie mind az energiahatékonyság, mind a kibocsátási teljesítmény kiszámítását,
  és azon a célkitűzésen kell alapulnia, hogy az épületek teljes életciklusuk során kibocsátásmentesek legyenek, továbbá
  figyelembe kell vennie a környezeti és egészségügyi externáliákat, valamint a kibocsátáskereskedelmi rendszer kiterjesztését és a szén-dioxid-árakat. A tagállamoknak e keretet
  annak biztosítására
  kell használniuk, hogy az energiahatékonyságra vonatkozóan általuk elfogadott minimumkövetelmények
  teljes életciklusuk során kibocsátásmentes vagy közel nulla kibocsátású épületeket eredményezzenek
  . Amennyiben jelentős, azaz 15 %-ot meghaladó eltérések mutatkoznak az energiahatékonyságra vonatkozó minimumkövetelmények költségoptimalizált szintjei és az energiahatékonyságra vonatkozó hatályos minimumkövetelmények között, a tagállamoknak meg kell indokolniuk ezeket az eltéréseket, vagy megfelelő intézkedéseket kell tervbe venniük az eltérések csökkentése érdekében. [...]

Indokolás

Magától értetődik.

11.
  módosítás

(18) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Épületnagyságtól függetlenül, a meglévő épületek jelentős felújításai
  jó alkalmat nyújtanak
  költséghatékony
  intézkedések megtételére
  az energiahatékonyság
  javítása céljából. Költséghatékonysági okokból lehetővé kell tenni az energiahatékonysági minimumkövetelményeknek azon felújított részekre történő korlátozását, amelyek az adott épület energiahatékonysága szempontjából meghatározóak. A tagállamoknak lehetőségük kell, hogy legyen megválasztani a „jelentős felújítás” fogalmának meghatározását: vagy a külső térelhatárolók felületének százalékos aránya vagy az épület értéke alapján. Amennyiben egy tagállam az épület értéke alapján kívánja meghatározni a „jelentős felújítás” fogalmát, akkor olyan értékeket alkalmazhat, mint az értékbecslés szerinti érték vagy a felújítási költségen alapuló aktuális piaci érték, az épülethez kapcsolódó telek értékének figyelmen kívül hagyásával. | Épületnagyságtól függetlenül, a meglévő épületek jelentős
  felújítása egyedülálló lehetőséget kínál arra, hogy költséghatékony intézkedéseket hozzanak az energiahatékonyság javítására, mivel ezekre lakóépületek esetében 25 évente, nem lakóépületek esetében pedig 15 évente kerül sor. Ez azt jelenti, hogy az ebben az évtizedben felújított lakóépületek 2050 előtt valószínűleg nem esnek át újabb nagyobb felújítási körön, míg a nem lakóépületek esetében egy újabb nagyobb felújítási körre kerülhet sor. Ez azonban növelni fogja az épületek felújításának összköltségét. Ezért a felújított épületek szén-dioxid-kibocsátása rögzülésének elkerülése érdekében a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az ebben az évtizedben felújított épületek felújítása az épületek életciklusára számított nulla vagy közel nulla kibocsátási szabványnak megfelelően történjen. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Épületnagyságtól függetlenül, a meglévő épületek jelentős felújításai
  jó alkalmat nyújtanak
  költséghatékony
  intézkedések megtételére
  az energiahatékonyság
  javítása céljából. Költséghatékonysági okokból lehetővé kell tenni az energiahatékonysági minimumkövetelményeknek azon felújított részekre történő korlátozását, amelyek az adott épület energiahatékonysága szempontjából meghatározóak. A tagállamoknak lehetőségük kell, hogy legyen megválasztani a „jelentős felújítás” fogalmának meghatározását: vagy a külső térelhatárolók felületének százalékos aránya vagy az épület értéke alapján. Amennyiben egy tagállam az épület értéke alapján kívánja meghatározni a „jelentős felújítás” fogalmát, akkor olyan értékeket alkalmazhat, mint az értékbecslés szerinti érték vagy a felújítási költségen alapuló aktuális piaci érték, az épülethez kapcsolódó telek értékének figyelmen kívül hagyásával.

Épületnagyságtól függetlenül, a meglévő épületek jelentős
  felújítása egyedülálló lehetőséget kínál arra, hogy költséghatékony intézkedéseket hozzanak az energiahatékonyság javítására, mivel ezekre lakóépületek esetében 25 évente, nem lakóépületek esetében pedig 15 évente kerül sor. Ez azt jelenti, hogy az ebben az évtizedben felújított lakóépületek 2050 előtt valószínűleg nem esnek át újabb nagyobb felújítási körön, míg a nem lakóépületek esetében egy újabb nagyobb felújítási körre kerülhet sor. Ez azonban növelni fogja az épületek felújításának összköltségét. Ezért a felújított épületek szén-dioxid-kibocsátása rögzülésének elkerülése érdekében a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az ebben az évtizedben felújított épületek felújítása az épületek életciklusára számított nulla vagy közel nulla kibocsátási szabványnak megfelelően történjen.

Indokolás

A minimumkövetelményt összhangba kell hozni az éghajlat-semlegességgel, hogy elkerülhető legyen a szén-dioxid-zárványhatás.

12.
  módosítás

(19) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Az Unió megerősített éghajlat- és energiapolitikai törekvései új jövőképet tesznek szükségessé az épületek tekintetében: a kibocsátásmentes épületet, amelynek nagyon alacsony energiaigényét teljes mértékben megújuló forrásokból származó energia fedezi, amennyiben ez műszakilag megvalósítható. Valamennyi új épületnek kibocsátásmentes épületnek kell lennie, és
  2050-re
  valamennyi meglévő épületet kibocsátásmentes épületté kell
  átalakítani
  . | Az
  éghajlati vészhelyzet és az
  Unió megerősített éghajlat- és energiapolitikai törekvései új jövőképet tesznek szükségessé az épületek tekintetében: a kibocsátásmentes épületet, amelynek nagyon alacsony energiaigényét teljes mértékben megújuló forrásokból származó energia fedezi, amennyiben ez műszakilag megvalósítható. Valamennyi új épületnek kibocsátásmentes épületnek kell lennie, és
  ebben az évtizedben
  valamennyi meglévő épületet kibocsátásmentes épületté kell
  felújítani annak érdekében, hogy 2050-re elkerülhető legyen a szén-dioxid-zárványhatás, és csökkenjenek a felújítási költségek
  . |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Az Unió megerősített éghajlat- és energiapolitikai törekvései új jövőképet tesznek szükségessé az épületek tekintetében: a kibocsátásmentes épületet, amelynek nagyon alacsony energiaigényét teljes mértékben megújuló forrásokból származó energia fedezi, amennyiben ez műszakilag megvalósítható. Valamennyi új épületnek kibocsátásmentes épületnek kell lennie, és
  2050-re
  valamennyi meglévő épületet kibocsátásmentes épületté kell
  átalakítani
  .

Az
  éghajlati vészhelyzet és az
  Unió megerősített éghajlat- és energiapolitikai törekvései új jövőképet tesznek szükségessé az épületek tekintetében: a kibocsátásmentes épületet, amelynek nagyon alacsony energiaigényét teljes mértékben megújuló forrásokból származó energia fedezi, amennyiben ez műszakilag megvalósítható. Valamennyi új épületnek kibocsátásmentes épületnek kell lennie, és
  ebben az évtizedben
  valamennyi meglévő épületet kibocsátásmentes épületté kell
  felújítani annak érdekében, hogy 2050-re elkerülhető legyen a szén-dioxid-zárványhatás, és csökkenjenek a felújítási költségek
  .

Indokolás

Magától értetődik.

13.
  módosítás

(20) preambulumbekezdés:

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Különböző lehetőségek állnak rendelkezésre az energiahatékony épületek energiaszükségletének megújuló forrásokból származó energiából történő fedezésére: helyszíni megújuló energiaforrások, például a
  naphőenergia
  , a fényelektromos napelemmodulok, a hőszivattyúk és a biomassza, a megújulóenergia-közösségek vagy a lakossági energiaközösségek által biztosított megújuló energia, valamint a megújuló energiaforrásokon vagy hulladékhőn alapuló távfűtés és -hűtés. | Különböző lehetőségek állnak rendelkezésre az
  alacsony energiaigényű és
  energiahatékony épületek energiaszükségletének megújuló forrásokból származó energiából történő fedezésére: helyszíni
  vagy hálózati
  megújuló energiaforrások, például a
  naphőenergiához vagy a szélenergiához kapcsolódó megoldások
  , a fényelektromos napelemmodulok, a hőszivattyúk és a biomassza, a megújulóenergia-közösségek vagy a lakossági energiaközösségek által biztosított megújuló energia, valamint a megújuló energiaforrásokon vagy hulladékhőn alapuló távfűtés és -hűtés. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Különböző lehetőségek állnak rendelkezésre az energiahatékony épületek energiaszükségletének megújuló forrásokból származó energiából történő fedezésére: helyszíni megújuló energiaforrások, például a
  naphőenergia
  , a fényelektromos napelemmodulok, a hőszivattyúk és a biomassza, a megújulóenergia-közösségek vagy a lakossági energiaközösségek által biztosított megújuló energia, valamint a megújuló energiaforrásokon vagy hulladékhőn alapuló távfűtés és -hűtés.

Különböző lehetőségek állnak rendelkezésre az
  alacsony energiaigényű és
  energiahatékony épületek energiaszükségletének megújuló forrásokból származó energiából történő fedezésére: helyszíni
  vagy hálózati
  megújuló energiaforrások, például a
  naphőenergiához vagy a szélenergiához kapcsolódó megoldások
  , a fényelektromos napelemmodulok, a hőszivattyúk és a biomassza, a megújulóenergia-közösségek vagy a lakossági energiaközösségek által biztosított megújuló energia, valamint a megújuló energiaforrásokon vagy hulladékhőn alapuló távfűtés és -hűtés.

Indokolás

Magától értetődik.

14.
  módosítás

(22) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Az energiahatékonysági minimumszabványok jelentik az alapvető szabályozási eszközt a meglévő épületek nagyarányú felújításának elindításához
  , mivel ezek foglalkoznak a felújítás előtt álló olyan fő akadályokkal – például az eltérő érdekekkel és a közös tulajdoni struktúrákkal –, amelyeket gazdasági ösztönzőkkel nem lehet elhárítani.
  Az energiahatékonysági minimumszabványok bevezetésének
  a legalacsonyabb energiahatékonyságú épületek fokozatos kivezetését és a nemzeti épületállomány folyamatos javulását
  kell eredményeznie, hozzájárulva a dekarbonizált épületállomány 2050-ig történő megvalósítására irányuló hosszú távú célhoz. | Az energiahatékonysági minimumszabványok jelentik az alapvető szabályozási eszközt a meglévő épületek nagyarányú felújításának elindításához
  . Annak biztosítása érdekében, hogy ezek az épületek megfeleljenek a célnak, és ne járuljanak hozzá a szén-dioxid-zárványhatás kialakulásához, nulla kibocsátású szabványt kell meghatározni: ez azon a feltételezésen alapul, hogy 2022 és 2050 között átlagosan csak egy nagyobb felújítás várható.
  Az energiahatékonysági minimumszabványok bevezetésének
  kibocsátásmentes vagy közel nulla kibocsátású épületeket
  kell eredményeznie, hozzájárulva a dekarbonizált épületállomány 2050-ig történő megvalósítására irányuló hosszú távú célhoz.
  Alternatív szabványokat kell alkalmazni nagyon különleges esetekben, amikor a kibocsátásmentesség nem érhető el, mint például a történelmi épületek esetében: ezeknek a szabványoknak továbbra is garantálniuk kell az elérhető legjobb technikák alkalmazását. Az éghajlat szempontjából kedvező épületeknek kell kompenzálniuk e kevésbé hatékony épületek plusz kibocsátását. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Az energiahatékonysági minimumszabványok jelentik az alapvető szabályozási eszközt a meglévő épületek nagyarányú felújításának elindításához
  , mivel ezek foglalkoznak a felújítás előtt álló olyan fő akadályokkal – például az eltérő érdekekkel és a közös tulajdoni struktúrákkal –, amelyeket gazdasági ösztönzőkkel nem lehet elhárítani.
  Az energiahatékonysági minimumszabványok bevezetésének
  a legalacsonyabb energiahatékonyságú épületek fokozatos kivezetését és a nemzeti épületállomány folyamatos javulását
  kell eredményeznie, hozzájárulva a dekarbonizált épületállomány 2050-ig történő megvalósítására irányuló hosszú távú célhoz.

Az energiahatékonysági minimumszabványok jelentik az alapvető szabályozási eszközt a meglévő épületek nagyarányú felújításának elindításához
  . Annak biztosítása érdekében, hogy ezek az épületek megfeleljenek a célnak, és ne járuljanak hozzá a szén-dioxid-zárványhatás kialakulásához, nulla kibocsátású szabványt kell meghatározni: ez azon a feltételezésen alapul, hogy 2022 és 2050 között átlagosan csak egy nagyobb felújítás várható.
  Az energiahatékonysági minimumszabványok bevezetésének
  kibocsátásmentes vagy közel nulla kibocsátású épületeket
  kell eredményeznie, hozzájárulva a dekarbonizált épületállomány 2050-ig történő megvalósítására irányuló hosszú távú célhoz.
  Alternatív szabványokat kell alkalmazni nagyon különleges esetekben, amikor a kibocsátásmentesség nem érhető el, mint például a történelmi épületek esetében: ezeknek a szabványoknak továbbra is garantálniuk kell az elérhető legjobb technikák alkalmazását. Az éghajlat szempontjából kedvező épületeknek kell kompenzálniuk e kevésbé hatékony épületek plusz kibocsátását.

Indokolás

A minimumkövetelményt összhangba kell hozni az éghajlat-semlegességgel, hogy elkerülhető legyen a szén-dioxid-zárványhatás.

15.
  módosítás

(24) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Ami a nemzeti épületállomány többi részét illeti, a
  tagállamok szabadon dönthetnek arról, hogy kívánnak-e nemzeti
  szinten kidolgozott és a nemzeti feltételekhez igazított
  energiahatékonysági minimumszabványokat bevezetni.
  Ezen irányelv felülvizsgálata során a Bizottságnak értékelnie kell, hogy szükség van-e további kötelező energiahatékonysági minimumszabványok bevezetésére a dekarbonizált épületállomány 2050-ig történő elérése érdekében. | A tagállamok szabadon dönthetnek arról, hogy kívánnak-e
  európai,
  nemzeti
  és szubnacionális pénzügyi eszközök alkalmazása esetén
  energiahatékonysági minimumszabványokat
  , illetve nulla vagy közel nulla kibocsátási szabványokat
  bevezetni
  a kibocsátásmentes felújításokra vonatkozóan
  .
  Az uniós pénzügyi eszközökkel kombinálva azonban a kibocsátásmentes vagy közel nulla kibocsátású épületekre vonatkozó uniós szintű minimális energiateljesítmény-előírásokra vonatkozó követelmények lennének alkalmazandók a dekarbonizált épületállomány 2050-ig történő elérése érdekében. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Ami a nemzeti épületállomány többi részét illeti, a
  tagállamok szabadon dönthetnek arról, hogy kívánnak-e nemzeti
  szinten kidolgozott és a nemzeti feltételekhez igazított
  energiahatékonysági minimumszabványokat bevezetni.
  Ezen irányelv felülvizsgálata során a Bizottságnak értékelnie kell, hogy szükség van-e további kötelező energiahatékonysági minimumszabványok bevezetésére a dekarbonizált épületállomány 2050-ig történő elérése érdekében.

A tagállamok szabadon dönthetnek arról, hogy kívánnak-e
  európai,
  nemzeti
  és szubnacionális pénzügyi eszközök alkalmazása esetén
  energiahatékonysági minimumszabványokat
  , illetve nulla vagy közel nulla kibocsátási szabványokat
  bevezetni
  a kibocsátásmentes felújításokra vonatkozóan
  .
  Az uniós pénzügyi eszközökkel kombinálva azonban a kibocsátásmentes vagy közel nulla kibocsátású épületekre vonatkozó uniós szintű minimális energiateljesítmény-előírásokra vonatkozó követelmények lennének alkalmazandók a dekarbonizált épületállomány 2050-ig történő elérése érdekében.

Indokolás

Magától értetődik.

16.
  módosítás

Új (24) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| | A helyben integrált kerületi vagy körzeti alapú megközelítések lehetővé teszik a területileg összefüggő épületek általános felújítási koncepcióját, például az energiaellátás tekintetében (lásd lakóépületek). Az integrált, részvételen alapuló és kerületi alapú megközelítések szélesebb körű alkalmazása már most is az épületkorszerűsítési program központi eleme, amelyet ennek az irányelvnek is elő kell mozdítania. A kerületeket (pl. negyedeket) és a körzeteket ezen irányelvvel összefüggésben a helyi igényeknek és elhelyezkedésnek megfelelően a helyi önkormányzatok saját belátásuk szerint határozhatják meg. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A helyben integrált kerületi vagy körzeti alapú megközelítések lehetővé teszik a területileg összefüggő épületek általános felújítási koncepcióját, például az energiaellátás tekintetében (lásd lakóépületek). Az integrált, részvételen alapuló és kerületi alapú megközelítések szélesebb körű alkalmazása már most is az épületkorszerűsítési program központi eleme, amelyet ennek az irányelvnek is elő kell mozdítania. A kerületeket (pl. negyedeket) és a körzeteket ezen irányelvvel összefüggésben a helyi igényeknek és elhelyezkedésnek megfelelően a helyi önkormányzatok saját belátásuk szerint határozhatják meg.

Indokolás

A kerületi alapú megközelítést az épületkorszerűsítési program központi elemeként írták le. Egy kerület vagy körzet közös villamosenergia-, fűtési és töltési infrastruktúrával való ellátása olyan szinergiák kihasználását és potenciális energiamegtakarítást tesz lehetővé, amelyek rejtve maradnak, ha csak az adott épületet nézzük.

17.
  módosítás

(27) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Az
  uniós szintű energiahatékonysági minimumszabványoknak harmonizált energiahatékonysági osztályokon kell alapulniuk.
  Azáltal, hogy a legalacsonyabb G energiahatékonysági osztály az egyes tagállamok nemzeti épületállományának legalacsonyabb energiahatékonyságú 15 %-aként határozzák meg, az energiahatékonysági osztályok összehangolása hasonló erőfeszítéseket kíván meg
  valamennyi tagállam r
  észéről, míg a legjobb energiahatékonysági A osztály meghatározása biztosítja
  , hogy a harmonizált energiahatékonysági osztályozás közelítsen a kibocsátásmentes épületekre vonatkozó közös elképzeléshez. | A kibocsátásmentes épületekre vonatkozó
  uniós szintű energiahatékonysági minimumszabványoknak harmonizált energiahatékonysági osztályokon kell alapulniuk
  annak biztosítása érdekében, hogy
  valamennyi tagállam
  hasonló erőfeszítéseket tegyen
  ,
  és
  hogy a harmonizált energiahatékonysági osztályozás közelítsen a kibocsátásmentes épületekre vonatkozó közös elképzeléshez. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Az
  uniós szintű energiahatékonysági minimumszabványoknak harmonizált energiahatékonysági osztályokon kell alapulniuk.
  Azáltal, hogy a legalacsonyabb G energiahatékonysági osztály az egyes tagállamok nemzeti épületállományának legalacsonyabb energiahatékonyságú 15 %-aként határozzák meg, az energiahatékonysági osztályok összehangolása hasonló erőfeszítéseket kíván meg
  valamennyi tagállam r
  észéről, míg a legjobb energiahatékonysági A osztály meghatározása biztosítja
  , hogy a harmonizált energiahatékonysági osztályozás közelítsen a kibocsátásmentes épületekre vonatkozó közös elképzeléshez.

A kibocsátásmentes épületekre vonatkozó
  uniós szintű energiahatékonysági minimumszabványoknak harmonizált energiahatékonysági osztályokon kell alapulniuk
  annak biztosítása érdekében, hogy
  valamennyi tagállam
  hasonló erőfeszítéseket tegyen
  ,
  és
  hogy a harmonizált energiahatékonysági osztályozás közelítsen a kibocsátásmentes épületekre vonatkozó közös elképzeléshez.

Indokolás

Nem reális, hogy felújításokat ebben az évtizedben többször is végrehajtsanak. A módosítás célja, hogy költséghatékonyabb és hatékonyabb eredményeket biztosítson az energiahatékonyság terén.

18.
  módosítás

(28) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Ezen irányelv elődei már tartalmaztak meglévő épületekre és épületelemekre vonatkozó energiahatékonysági minimumkövetelményeket, és ezeket továbbra is alkalmazni kell.
  Míg az újonnan bevezetett energiahatékonysági minimumszabványok a meglévő épületek minimális energiahatékonyságának alsó határát határozzák meg és biztosítják a nem energiahatékony épületek felújítását, a meglévő épületekre és épületelemekre vonatkozó energiahatékonysági minimumkövetelmények a felújítás kellő mélységét biztosítják a felújítás során. | Ezen irányelv elődei már tartalmaztak meglévő épületekre és épületelemekre vonatkozó energiahatékonysági minimumkövetelményeket, és ezeket továbbra is alkalmazni kell
  , ha azok kibocsátásmentes épületekhez vezetnek, hogy elkerülhető legyen a felújított épületek szén-dioxid-kibocsátásának rögzülése.
  . |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Ezen irányelv elődei már tartalmaztak meglévő épületekre és épületelemekre vonatkozó energiahatékonysági minimumkövetelményeket, és ezeket továbbra is alkalmazni kell.
  Míg az újonnan bevezetett energiahatékonysági minimumszabványok a meglévő épületek minimális energiahatékonyságának alsó határát határozzák meg és biztosítják a nem energiahatékony épületek felújítását, a meglévő épületekre és épületelemekre vonatkozó energiahatékonysági minimumkövetelmények a felújítás kellő mélységét biztosítják a felújítás során.

Ezen irányelv elődei már tartalmaztak meglévő épületekre és épületelemekre vonatkozó energiahatékonysági minimumkövetelményeket, és ezeket továbbra is alkalmazni kell
  , ha azok kibocsátásmentes épületekhez vezetnek, hogy elkerülhető legyen a felújított épületek szén-dioxid-kibocsátásának rögzülése.
  .

Indokolás

A minimumkövetelményt összhangba kell hozni az éghajlat-semlegességgel, hogy elkerülhető legyen a szén-dioxid-zárványhatás.

19.
  módosítás

(29) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A rendkívül energiahatékony és dekarbonizált épületállomány 2050-ig történő megvalósítása és a meglévő épületek kibocsátásmentes épületekké való átalakítása érdekében a tagállamoknak nemzeti épületfelújítási terveket kell készíteniük, amelyek felváltják a hosszú távú felújítási stratégiákat, és a tagállamok számára még erőteljesebb, teljes mértékben működőképes tervezési eszközzé válnak, nagyobb hangsúlyt fektetve a finanszírozásra és annak biztosítására, hogy az épületfelújítások elvégzéséhez megfelelően képzett munkavállalók álljanak rendelkezésre. A tagállamoknak épületfelújítási terveikben meg kell határozniuk saját nemzeti épületfelújítási céljaikat. Az (EU) 2018/1999 rendelet 21. cikke b) pontjának (7) bekezdésével és az (EU) 2021/1060 európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott előfeltételekkel összhangban a tagállamoknak fel kell vázolniuk a finanszírozási intézkedéseket, valamint az épületfelújítási terveik végrehajtásához szükséges beruházási szükségleteket
  és
  igazgatási forrásokat. | A rendkívül energiahatékony és dekarbonizált épületállomány 2050-ig történő megvalósítása és a meglévő épületek kibocsátásmentes épületekké való átalakítása érdekében a tagállamoknak
  – szorosan együttműködve a helyi és regionális önkormányzatokkal –
  nemzeti épületfelújítási terveket kell készíteniük, amelyek felváltják a hosszú távú felújítási stratégiákat, és a tagállamok számára még erőteljesebb, teljes mértékben működőképes tervezési eszközzé válnak, nagyobb hangsúlyt fektetve a finanszírozásra és annak biztosítására, hogy az épületfelújítások elvégzéséhez megfelelően képzett munkavállalók álljanak rendelkezésre. A tagállamoknak épületfelújítási terveikben meg kell határozniuk saját nemzeti épületfelújítási céljaikat. Az (EU) 2018/1999 rendelet 21. cikke b) pontjának (7) bekezdésével és az (EU) 2021/1060 európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott előfeltételekkel összhangban a tagállamoknak fel kell vázolniuk a finanszírozási intézkedéseket, valamint az épületfelújítási terveik végrehajtásához szükséges beruházási szükségleteket, igazgatási forrásokat
  és azokat az intézkedéseket, amelyek az alkalmazkodás és a körforgásos jelleg elvének a nemzeti épületállomány felújítása során történő általános érvényesítését hivatottak támogatni
  . |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A rendkívül energiahatékony és dekarbonizált épületállomány 2050-ig történő megvalósítása és a meglévő épületek kibocsátásmentes épületekké való átalakítása érdekében a tagállamoknak nemzeti épületfelújítási terveket kell készíteniük, amelyek felváltják a hosszú távú felújítási stratégiákat, és a tagállamok számára még erőteljesebb, teljes mértékben működőképes tervezési eszközzé válnak, nagyobb hangsúlyt fektetve a finanszírozásra és annak biztosítására, hogy az épületfelújítások elvégzéséhez megfelelően képzett munkavállalók álljanak rendelkezésre. A tagállamoknak épületfelújítási terveikben meg kell határozniuk saját nemzeti épületfelújítási céljaikat. Az (EU) 2018/1999 rendelet 21. cikke b) pontjának (7) bekezdésével és az (EU) 2021/1060 európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott előfeltételekkel összhangban a tagállamoknak fel kell vázolniuk a finanszírozási intézkedéseket, valamint az épületfelújítási terveik végrehajtásához szükséges beruházási szükségleteket
  és
  igazgatási forrásokat.

A rendkívül energiahatékony és dekarbonizált épületállomány 2050-ig történő megvalósítása és a meglévő épületek kibocsátásmentes épületekké való átalakítása érdekében a tagállamoknak
  – szorosan együttműködve a helyi és regionális önkormányzatokkal –
  nemzeti épületfelújítási terveket kell készíteniük, amelyek felváltják a hosszú távú felújítási stratégiákat, és a tagállamok számára még erőteljesebb, teljes mértékben működőképes tervezési eszközzé válnak, nagyobb hangsúlyt fektetve a finanszírozásra és annak biztosítására, hogy az épületfelújítások elvégzéséhez megfelelően képzett munkavállalók álljanak rendelkezésre. A tagállamoknak épületfelújítási terveikben meg kell határozniuk saját nemzeti épületfelújítási céljaikat. Az (EU) 2018/1999 rendelet 21. cikke b) pontjának (7) bekezdésével és az (EU) 2021/1060 európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott előfeltételekkel összhangban a tagállamoknak fel kell vázolniuk a finanszírozási intézkedéseket, valamint az épületfelújítási terveik végrehajtásához szükséges beruházási szükségleteket, igazgatási forrásokat
  és azokat az intézkedéseket, amelyek az alkalmazkodás és a körforgásos jelleg elvének a nemzeti épületállomány felújítása során történő általános érvényesítését hivatottak támogatni
  .

Indokolás

Magától értetődik.

20.
  módosítás

(32) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A szakaszos felújítás
  megoldást jelenthet
  az egy lépésben történő felújítás során felmerülő magas induló költségek és bonyodalmak kezelésére.
  Az ilyen szakaszos felújítást azonban gondosan meg kell tervezni, hogy egyik felújítási lépés se gátolja meg a szükséges további lépéseket.
  Az épületfelújítási
  útlevelek
  egyértelmű ütemtervet
  nyújtanak a szakaszos felújításhoz
  , segítve a tulajdonosokat és a befektetőket abban, hogy megtervezzék a beavatkozások legoptimálisabb időzítését
  és hatókörét
  . Ezért az épületfelújítási útleveleket valamennyi tagállamban önkéntes eszközként kell elérhetővé tenni
  az épülettulajdonosok
  számára. | A szakaszos felújítás
  nem jelent megoldást
  az egy lépésben történő felújítás során felmerülő magas induló költségek és bonyodalmak kezelésére.
  A szakaszos felújítás szén-dioxid-zárványhatás kialakulásához vezet az épületek esetében, magas költségeket okozva az adófizetők számára, miközben az alacsony jövedelmű háztartásokat energiaszegénységben tartja. A magas kezdeti felújítási költségek problémájának kezeléséhez a felújítási projektek és a meglévő pénzügyi eszközök összevonására van szükség az előzetes költségek léptékváltás révén történő csökkentése érdekében.
  Az épületfelújítási
  útleveleknek
  egyértelmű ütemtervet
  kell tartalmazniuk az olyan egyszeri felújítási projektek számára, amelyek több, szomszédos vagy városi szintű épületet csoportosítanak
  , segítve a tulajdonosokat és a befektetőket abban, hogy megtervezzék a beavatkozások legoptimálisabb időzítését. Ezért az épületfelújítási útleveleket valamennyi tagállamban önkéntes eszközként kell elérhetővé tenni
  a helyi és regionális önkormányzatok
  számára. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A szakaszos felújítás
  megoldást jelenthet
  az egy lépésben történő felújítás során felmerülő magas induló költségek és bonyodalmak kezelésére.
  Az ilyen szakaszos felújítást azonban gondosan meg kell tervezni, hogy egyik felújítási lépés se gátolja meg a szükséges további lépéseket.
  Az épületfelújítási
  útlevelek
  egyértelmű ütemtervet
  nyújtanak a szakaszos felújításhoz
  , segítve a tulajdonosokat és a befektetőket abban, hogy megtervezzék a beavatkozások legoptimálisabb időzítését
  és hatókörét
  . Ezért az épületfelújítási útleveleket valamennyi tagállamban önkéntes eszközként kell elérhetővé tenni
  az épülettulajdonosok
  számára.

A szakaszos felújítás
  nem jelent megoldást
  az egy lépésben történő felújítás során felmerülő magas induló költségek és bonyodalmak kezelésére.
  A szakaszos felújítás szén-dioxid-zárványhatás kialakulásához vezet az épületek esetében, magas költségeket okozva az adófizetők számára, miközben az alacsony jövedelmű háztartásokat energiaszegénységben tartja. A magas kezdeti felújítási költségek problémájának kezeléséhez a felújítási projektek és a meglévő pénzügyi eszközök összevonására van szükség az előzetes költségek léptékváltás révén történő csökkentése érdekében.
  Az épületfelújítási
  útleveleknek
  egyértelmű ütemtervet
  kell tartalmazniuk az olyan egyszeri felújítási projektek számára, amelyek több, szomszédos vagy városi szintű épületet csoportosítanak
  , segítve a tulajdonosokat és a befektetőket abban, hogy megtervezzék a beavatkozások legoptimálisabb időzítését. Ezért az épületfelújítási útleveleket valamennyi tagállamban önkéntes eszközként kell elérhetővé tenni
  a helyi és regionális önkormányzatok
  számára.

Indokolás

A javasolt „szakaszos felújítás” elkerülendő zárványhatáshoz vezethet.

21.
  módosítás

(33) preambulumbekezdés:

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A „mélyfelújítás” fogalmát az uniós jogszabályok még nem határozták meg. Az épületek hosszú távú jövőképének megvalósítása érdekében a mélyfelújítást olyan felújításként kell meghatározni, amely az épületeket kibocsátásmentes épületekké alakítja át
  ; első lépésként pedig olyan felújításként, amely az épületeket közel nulla energiaigényű épületekké alakítja át
  . Ez a meghatározás
  az épületek energiahatékonyságának növelésére vonatkozó
  célt szolgálja.
  Az energiahatékonyság
  érdekében végzett mélyfelújítás elsődleges lehetőséget kínál olyan egyéb szempontok kezelésére, mint például a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartások életkörülményeinek javítása, az éghajlatváltozás hatásaival szembeni ellenálló képesség növelése, a katasztrófakockázatokkal szembeni ellenálló képesség – ideértve a szeizmikus jelenségekkel szembeni rezilienciát is –, a tűzbiztonság, a veszélyes anyagok – köztük az azbeszt – eltávolítása, valamint a fogyatékossággal élő személyek érdekében történő akadálymentesítés. | A „mélyfelújítás” fogalmát az uniós jogszabályok még nem határozták meg. Az épületek hosszú távú jövőképének megvalósítása érdekében a mélyfelújítást olyan felújításként kell meghatározni, amely az épületeket kibocsátásmentes épületekké alakítja át
  egy lépésben
  . Ez a meghatározás
  azt
  a célt szolgálja,
  hogy a felújított épületek esetében elkerülje a szakaszos felújítás nyomán kialakuló szén-dioxid-zárványhatást, ami alacsony ambíciószintet eredményez
  .
  A kibocsátásmentesség
  érdekében végzett mélyfelújítás elsődleges lehetőséget kínál olyan egyéb szempontok kezelésére, mint például a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartások életkörülményeinek javítása, az éghajlatváltozás hatásaival szembeni ellenálló képesség növelése, a katasztrófakockázatokkal szembeni ellenálló képesség – ideértve a szeizmikus jelenségekkel szembeni rezilienciát is –, a tűzbiztonság, a veszélyes anyagok – köztük az azbeszt – eltávolítása, valamint a fogyatékossággal élő személyek érdekében történő akadálymentesítés. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A „mélyfelújítás” fogalmát az uniós jogszabályok még nem határozták meg. Az épületek hosszú távú jövőképének megvalósítása érdekében a mélyfelújítást olyan felújításként kell meghatározni, amely az épületeket kibocsátásmentes épületekké alakítja át
  ; első lépésként pedig olyan felújításként, amely az épületeket közel nulla energiaigényű épületekké alakítja át
  . Ez a meghatározás
  az épületek energiahatékonyságának növelésére vonatkozó
  célt szolgálja.
  Az energiahatékonyság
  érdekében végzett mélyfelújítás elsődleges lehetőséget kínál olyan egyéb szempontok kezelésére, mint például a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartások életkörülményeinek javítása, az éghajlatváltozás hatásaival szembeni ellenálló képesség növelése, a katasztrófakockázatokkal szembeni ellenálló képesség – ideértve a szeizmikus jelenségekkel szembeni rezilienciát is –, a tűzbiztonság, a veszélyes anyagok – köztük az azbeszt – eltávolítása, valamint a fogyatékossággal élő személyek érdekében történő akadálymentesítés.

A „mélyfelújítás” fogalmát az uniós jogszabályok még nem határozták meg. Az épületek hosszú távú jövőképének megvalósítása érdekében a mélyfelújítást olyan felújításként kell meghatározni, amely az épületeket kibocsátásmentes épületekké alakítja át
  egy lépésben
  . Ez a meghatározás
  azt
  a célt szolgálja,
  hogy a felújított épületek esetében elkerülje a szakaszos felújítás nyomán kialakuló szén-dioxid-zárványhatást, ami alacsony ambíciószintet eredményez
  .
  A kibocsátásmentesség
  érdekében végzett mélyfelújítás elsődleges lehetőséget kínál olyan egyéb szempontok kezelésére, mint például a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartások életkörülményeinek javítása, az éghajlatváltozás hatásaival szembeni ellenálló képesség növelése, a katasztrófakockázatokkal szembeni ellenálló képesség – ideértve a szeizmikus jelenségekkel szembeni rezilienciát is –, a tűzbiztonság, a veszélyes anyagok – köztük az azbeszt – eltávolítása, valamint a fogyatékossággal élő személyek érdekében történő akadálymentesítés.

Indokolás

Nem reális, hogy felújításokat ebben az évtizedben többször is végrehajtsanak. A módosítás célja, hogy költséghatékonyabb és hatékonyabb eredményeket biztosítson az energiahatékonyság terén.

22.
  módosítás

(35) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A tagállamoknak támogatniuk kell a meglévő
  épületek energiahatékonyságot érintő korszerűsítéseinek oly módon történő kivitelezését, hogy az hozzájáruljon
  az egészséges beltéri környezet biztosításához – többek között az azbeszt és más ártalmas anyagok eltávolítása és a káros anyagok illegális eltávolításának megakadályozása révén –, valamint elősegítse a hatályos jogi aktusoknak, például a 2009/148/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (1) és az (EU) 2016/2284 európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (2) való megfelelést. | A tagállamoknak
  , valamint a helyi és regionális önkormányzatoknak
  támogatniuk kell
  olyan energiahatékonysági korszerűsítéseket, amelyek célja az épületállomány kibocsátásmentessé tétele, és amelyek hozzájárulnak
  az egészséges beltéri környezet biztosításához – többek között az azbeszt és más ártalmas anyagok eltávolítása és a káros anyagok illegális eltávolításának megakadályozása révén –, valamint elősegítse a hatályos jogi aktusoknak, például a 2009/148/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (1) és az (EU) 2016/2284 európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (2) való megfelelést. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A tagállamoknak támogatniuk kell a meglévő
  épületek energiahatékonyságot érintő korszerűsítéseinek oly módon történő kivitelezését, hogy az hozzájáruljon
  az egészséges beltéri környezet biztosításához – többek között az azbeszt és más ártalmas anyagok eltávolítása és a káros anyagok illegális eltávolításának megakadályozása révén –, valamint elősegítse a hatályos jogi aktusoknak, például a 2009/148/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (1) és az (EU) 2016/2284 európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (2) való megfelelést.

A tagállamoknak
  , valamint a helyi és regionális önkormányzatoknak
  támogatniuk kell
  olyan energiahatékonysági korszerűsítéseket, amelyek célja az épületállomány kibocsátásmentessé tétele, és amelyek hozzájárulnak
  az egészséges beltéri környezet biztosításához – többek között az azbeszt és más ártalmas anyagok eltávolítása és a káros anyagok illegális eltávolításának megakadályozása révén –, valamint elősegítse a hatályos jogi aktusoknak, például a 2009/148/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (1) és az (EU) 2016/2284 európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (2) való megfelelést.

Indokolás

Magától értetődik.

23.
  módosítás

(37) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia részarányának növekedésével együtt az elektromos járművek kevesebb üvegházhatásúgáz-kibocsátást generálnak. Az elektromos járművek a tiszta energiára való – energiahatékonysági intézkedéseken, alternatív üzemanyagokon, megújuló energiaforráson, valamint a rugalmas energiafelhasználás kezelését célzó innovatív megoldásokon alapuló – átállás fontos elemei. Célzott követelmények bevezetése révén az építési előírásokat eredményesen lehet alkalmazni a töltési infrastruktúra lakóépületek és nem lakáscélú épületek
  parkolóiban
  való kiépítésének támogatására. A tagállamoknak el kell hárítaniuk azon akadályokat, amelyeket a tulajdonosok tapasztalnak akkor, amikor parkolóhelyükön töltőállomást kívánnak telepíteni, például az eltérő érdekeket vagy az adminisztratív nehézségeket. | A megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia részarányának növekedésével együtt az elektromos járművek kevesebb üvegházhatásúgáz-kibocsátást generálnak. Az elektromos járművek a tiszta energiára való – energiahatékonysági intézkedéseken, alternatív üzemanyagokon, megújuló energiaforráson, valamint a rugalmas energiafelhasználás kezelését célzó innovatív megoldásokon alapuló – átállás fontos elemei. Célzott követelmények bevezetése révén az építési előírásokat eredményesen lehet alkalmazni a töltési infrastruktúra lakóépületek és nem lakáscélú épületek
  gépkocsi- és kerékpárparkolóiban
  való kiépítésének támogatására. A tagállamoknak el kell hárítaniuk azon akadályokat, amelyeket a tulajdonosok tapasztalnak akkor, amikor parkolóhelyükön töltőállomást kívánnak telepíteni, például az eltérő érdekeket vagy az adminisztratív nehézségeket. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia részarányának növekedésével együtt az elektromos járművek kevesebb üvegházhatásúgáz-kibocsátást generálnak. Az elektromos járművek a tiszta energiára való – energiahatékonysági intézkedéseken, alternatív üzemanyagokon, megújuló energiaforráson, valamint a rugalmas energiafelhasználás kezelését célzó innovatív megoldásokon alapuló – átállás fontos elemei. Célzott követelmények bevezetése révén az építési előírásokat eredményesen lehet alkalmazni a töltési infrastruktúra lakóépületek és nem lakáscélú épületek
  parkolóiban
  való kiépítésének támogatására. A tagállamoknak el kell hárítaniuk azon akadályokat, amelyeket a tulajdonosok tapasztalnak akkor, amikor parkolóhelyükön töltőállomást kívánnak telepíteni, például az eltérő érdekeket vagy az adminisztratív nehézségeket.

A megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia részarányának növekedésével együtt az elektromos járművek kevesebb üvegházhatásúgáz-kibocsátást generálnak. Az elektromos járművek a tiszta energiára való – energiahatékonysági intézkedéseken, alternatív üzemanyagokon, megújuló energiaforráson, valamint a rugalmas energiafelhasználás kezelését célzó innovatív megoldásokon alapuló – átállás fontos elemei. Célzott követelmények bevezetése révén az építési előírásokat eredményesen lehet alkalmazni a töltési infrastruktúra lakóépületek és nem lakáscélú épületek
  gépkocsi- és kerékpárparkolóiban
  való kiépítésének támogatására. A tagállamoknak el kell hárítaniuk azon akadályokat, amelyeket a tulajdonosok tapasztalnak akkor, amikor parkolóhelyükön töltőállomást kívánnak telepíteni, például az eltérő érdekeket vagy az adminisztratív nehézségeket.

Indokolás

Magától értetődik.

24.
  módosítás

(40) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A zöld mobilitás előmozdítása az európai zöld megállapodás kulcsfontosságú eleme, és az épületek fontos szerepet játszhatnak a szükséges infrastruktúra biztosításában, nemcsak az elektromos járművek feltöltéséhez, hanem a kerékpárok tárolásához is. Az aktív mobilitásra, például a kerékpározásra való áttérés jelentősen csökkentheti a
  közlekedésből
  származó üvegházhatásúgáz-kibocsátást. A 2030-ra vonatkozó éghajlat-politikai céltervnek megfelelően a tiszta és hatékony magán- és tömegközlekedési módok, például a kerékpározás arányának növelése drasztikusan csökkenti a
  közlekedésből
  származó szennyezést, és jelentős előnyökkel jár az egyes polgárok és a közösségek számára. A kerékpártárolók hiánya jelentősen akadályozza a kerékpározás elterjedését mind a lakó-, mind a nem lakáscélú épületekben.
  Az építési szabályzatok
  hatékonyan támogathatják a tisztább mobilitásra való átállást azáltal, hogy követelményeket állapítanak meg a kerékpártárolók minimális számára vonatkozóan. | A zöld mobilitás előmozdítása az európai zöld megállapodás kulcsfontosságú eleme, és az épületek fontos szerepet játszhatnak a szükséges infrastruktúra biztosításában, nemcsak az elektromos járművek feltöltéséhez, hanem a kerékpárok tárolásához is. Az aktív mobilitásra, például a kerékpározásra való áttérés jelentősen csökkentheti a
  mobilitásból
  származó üvegházhatásúgáz-kibocsátást. A 2030-ra vonatkozó éghajlat-politikai céltervnek megfelelően a tiszta és hatékony magán- és tömegközlekedési módok, például a kerékpározás arányának növelése drasztikusan csökkenti a
  mobilitásból
  származó szennyezést, és jelentős előnyökkel jár az egyes polgárok és a közösségek számára. A kerékpártárolók hiánya jelentősen akadályozza a kerékpározás elterjedését mind a lakó-, mind a nem lakáscélú épületekben.
  A földhasználati és várostervezési politikák
  hatékonyan támogathatják a tisztább mobilitásra való átállást azáltal, hogy követelményeket állapítanak meg a kerékpártárolók minimális számára vonatkozóan. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A zöld mobilitás előmozdítása az európai zöld megállapodás kulcsfontosságú eleme, és az épületek fontos szerepet játszhatnak a szükséges infrastruktúra biztosításában, nemcsak az elektromos járművek feltöltéséhez, hanem a kerékpárok tárolásához is. Az aktív mobilitásra, például a kerékpározásra való áttérés jelentősen csökkentheti a
  közlekedésből
  származó üvegházhatásúgáz-kibocsátást. A 2030-ra vonatkozó éghajlat-politikai céltervnek megfelelően a tiszta és hatékony magán- és tömegközlekedési módok, például a kerékpározás arányának növelése drasztikusan csökkenti a
  közlekedésből
  származó szennyezést, és jelentős előnyökkel jár az egyes polgárok és a közösségek számára. A kerékpártárolók hiánya jelentősen akadályozza a kerékpározás elterjedését mind a lakó-, mind a nem lakáscélú épületekben.
  Az építési szabályzatok
  hatékonyan támogathatják a tisztább mobilitásra való átállást azáltal, hogy követelményeket állapítanak meg a kerékpártárolók minimális számára vonatkozóan.

A zöld mobilitás előmozdítása az európai zöld megállapodás kulcsfontosságú eleme, és az épületek fontos szerepet játszhatnak a szükséges infrastruktúra biztosításában, nemcsak az elektromos járművek feltöltéséhez, hanem a kerékpárok tárolásához is. Az aktív mobilitásra, például a kerékpározásra való áttérés jelentősen csökkentheti a
  mobilitásból
  származó üvegházhatásúgáz-kibocsátást. A 2030-ra vonatkozó éghajlat-politikai céltervnek megfelelően a tiszta és hatékony magán- és tömegközlekedési módok, például a kerékpározás arányának növelése drasztikusan csökkenti a
  mobilitásból
  származó szennyezést, és jelentős előnyökkel jár az egyes polgárok és a közösségek számára. A kerékpártárolók hiánya jelentősen akadályozza a kerékpározás elterjedését mind a lakó-, mind a nem lakáscélú épületekben.
  A földhasználati és várostervezési politikák
  hatékonyan támogathatják a tisztább mobilitásra való átállást azáltal, hogy követelményeket állapítanak meg a kerékpártárolók minimális számára vonatkozóan.

Indokolás

Magától értetődik.

25.
  módosítás

(43) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Az okosépület-mutatónak az épület azon képességének mérésére kell szolgálnia, hogy információs és kommunikációs technológiákat, valamint elektronikus rendszereket alkalmazzon működésének a használók, illetve a hálózat szükségleteihez való hozzáigazítása, továbbá az épületek energiahatékonyságának és általános teljesítményének javítása céljából. Az okosépület-mutató révén az épülettulajdonosok és -használók körében várhatóan jobban tudatosulnak az épülettechnikai rendszerek automatizálásában és elektronikus felügyeletében rejlő előnyök, és a használók várhatóan még inkább tisztában lesznek azzal, hogy ezek az új, fejlettebb funkciók mekkora tényleges megtakarítást jelentenek. Az okosépület-mutató különösen előnyös a magas energiaigényű nagy épületek esetében. Egyéb épületek esetében az épületek okos funkciók fogadására való alkalmasságának mérését célzó rendszer használatát a tagállamok számára választhatóvá kell tenni. | Az okosépület-mutatónak az épület azon képességének mérésére kell szolgálnia, hogy információs és kommunikációs technológiákat, valamint elektronikus rendszereket alkalmazzon működésének a használók, illetve a hálózat szükségleteihez való hozzáigazítása, továbbá az épületek energiahatékonyságának és általános teljesítményének javítása céljából. Az okosépület-mutató révén az épülettulajdonosok és -használók körében várhatóan jobban tudatosulnak az épülettechnikai rendszerek automatizálásában és elektronikus felügyeletében rejlő előnyök, és a használók várhatóan még inkább tisztában lesznek azzal, hogy ezek az új, fejlettebb funkciók mekkora tényleges megtakarítást jelentenek. Az okosépület-mutató különösen előnyös a magas energiaigényű nagy épületek esetében. Egyéb épületek esetében az épületek okos funkciók fogadására való alkalmasságának mérését célzó rendszer használatát a tagállamok számára választhatóvá kell tenni.
  A tagállamok megfelelő képzést biztosítanak a helyi és regionális önkormányzatoknál e területen dolgozó műszaki személyzet számára. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Az okosépület-mutatónak az épület azon képességének mérésére kell szolgálnia, hogy információs és kommunikációs technológiákat, valamint elektronikus rendszereket alkalmazzon működésének a használók, illetve a hálózat szükségleteihez való hozzáigazítása, továbbá az épületek energiahatékonyságának és általános teljesítményének javítása céljából. Az okosépület-mutató révén az épülettulajdonosok és -használók körében várhatóan jobban tudatosulnak az épülettechnikai rendszerek automatizálásában és elektronikus felügyeletében rejlő előnyök, és a használók várhatóan még inkább tisztában lesznek azzal, hogy ezek az új, fejlettebb funkciók mekkora tényleges megtakarítást jelentenek. Az okosépület-mutató különösen előnyös a magas energiaigényű nagy épületek esetében. Egyéb épületek esetében az épületek okos funkciók fogadására való alkalmasságának mérését célzó rendszer használatát a tagállamok számára választhatóvá kell tenni.

Az okosépület-mutatónak az épület azon képességének mérésére kell szolgálnia, hogy információs és kommunikációs technológiákat, valamint elektronikus rendszereket alkalmazzon működésének a használók, illetve a hálózat szükségleteihez való hozzáigazítása, továbbá az épületek energiahatékonyságának és általános teljesítményének javítása céljából. Az okosépület-mutató révén az épülettulajdonosok és -használók körében várhatóan jobban tudatosulnak az épülettechnikai rendszerek automatizálásában és elektronikus felügyeletében rejlő előnyök, és a használók várhatóan még inkább tisztában lesznek azzal, hogy ezek az új, fejlettebb funkciók mekkora tényleges megtakarítást jelentenek. Az okosépület-mutató különösen előnyös a magas energiaigényű nagy épületek esetében. Egyéb épületek esetében az épületek okos funkciók fogadására való alkalmasságának mérését célzó rendszer használatát a tagállamok számára választhatóvá kell tenni.
  A tagállamok megfelelő képzést biztosítanak a helyi és regionális önkormányzatoknál e területen dolgozó műszaki személyzet számára.

Indokolás

A helyi és regionális szintű kapacitásépítés a szükséges átalakulás egyik fő akadálya.

26.
  módosítás

(45) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Ezen irányelv céljainak gyakorlati megvalósítása érdekében fel kell használni uniós pénzügyi eszközöket is, ez azonban nem helyettesítheti a nemzeti intézkedéseket. Ezen eszközöket – a szükséges felújítási erőfeszítés nagyságrendjére miatt – különösen az épületek energiahatékonyságába való befektetések előmozdítását szolgáló, megfelelő és innovatív pénzügyi támogatás céljára kell felhasználni. Fontos szerepet tölthetnének be a nemzeti, regionális és helyi
  energiahatékonysági
  alapok, eszközök és mechanizmusok létrehozásában, amelyek a magáningatlanok tulajdonosai, a kis- és középvállalkozások és az energiahatékonysággal kapcsolatos szolgáltatók részére biztosítanak ilyen finanszírozási lehetőségeket. | Ezen irányelv céljainak gyakorlati megvalósítása érdekében fel kell használni uniós pénzügyi eszközöket is, ez azonban nem helyettesítheti a nemzeti intézkedéseket. Ezen eszközöket – a szükséges felújítási erőfeszítés nagyságrendjére miatt – különösen az épületek energiahatékonyságába való befektetések előmozdítását szolgáló, megfelelő és innovatív pénzügyi támogatás céljára kell felhasználni. Fontos szerepet tölthetnének be a nemzeti, regionális és helyi
  felújítási
  alapok, eszközök és mechanizmusok létrehozásában, amelyek a magáningatlanok tulajdonosai
  , a települések és helyi önkormányzatok
  , a kis- és középvállalkozások és az energiahatékonysággal kapcsolatos szolgáltatók részére biztosítanak ilyen finanszírozási lehetőségeket. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Ezen irányelv céljainak gyakorlati megvalósítása érdekében fel kell használni uniós pénzügyi eszközöket is, ez azonban nem helyettesítheti a nemzeti intézkedéseket. Ezen eszközöket – a szükséges felújítási erőfeszítés nagyságrendjére miatt – különösen az épületek energiahatékonyságába való befektetések előmozdítását szolgáló, megfelelő és innovatív pénzügyi támogatás céljára kell felhasználni. Fontos szerepet tölthetnének be a nemzeti, regionális és helyi
  energiahatékonysági
  alapok, eszközök és mechanizmusok létrehozásában, amelyek a magáningatlanok tulajdonosai, a kis- és középvállalkozások és az energiahatékonysággal kapcsolatos szolgáltatók részére biztosítanak ilyen finanszírozási lehetőségeket.

Ezen irányelv céljainak gyakorlati megvalósítása érdekében fel kell használni uniós pénzügyi eszközöket is, ez azonban nem helyettesítheti a nemzeti intézkedéseket. Ezen eszközöket – a szükséges felújítási erőfeszítés nagyságrendjére miatt – különösen az épületek energiahatékonyságába való befektetések előmozdítását szolgáló, megfelelő és innovatív pénzügyi támogatás céljára kell felhasználni. Fontos szerepet tölthetnének be a nemzeti, regionális és helyi
  felújítási
  alapok, eszközök és mechanizmusok létrehozásában, amelyek a magáningatlanok tulajdonosai
  , a települések és helyi önkormányzatok
  , a kis- és középvállalkozások és az energiahatékonysággal kapcsolatos szolgáltatók részére biztosítanak ilyen finanszírozási lehetőségeket.

Indokolás

Magától értetődik.

27.
  módosítás

(47) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A finanszírozás önmagában nem elégíti ki a felújítási igényeket. A finanszírozással együtt a hozzáférhető és átlátható tanácsadási eszközök és támogatási eszközök – például
  integrált energetikai felújítási szolgáltatásokat és facilitátorokat biztosító
  egyablakos
  ügyintézés
   – létrehozása, valamint az egyéb intézkedések és kezdeményezések
  – például a Bizottság „Intelligens finanszírozás az intelligens épületekért” kezdeményezésében említett intézkedések és kezdeményezések –
  végrehajtása elengedhetetlen a megfelelő támogató keret biztosításához és a felújítás akadályainak felszámolásához. | A finanszírozás önmagában nem elégíti ki a felújítási igényeket. A finanszírozással együtt a hozzáférhető és átlátható tanácsadási eszközök és támogatási eszközök – például egyablakos
  ügyintézési pontok létrehozása, amelyek megszervezik és megtervezik a teljes városrész és/vagy épületcsoportok felújítását, és biztosítják, hogy az építőipar a felújítási költségek túlbecslése nélkül valósítsa meg a kibocsátásmentes épületeket
   –, valamint az egyéb
  , kibocsátásmentes épületeket célzó
  intézkedések és kezdeményezések végrehajtása elengedhetetlen a megfelelő támogató keret biztosításához és a felújítás akadályainak felszámolásához.
  A jelenlegi szakemberhiány orvoslásához – a helyi és regionális önkormányzatok szolgálatainál – jelentős erőfeszítésekre lesz szükség a megfelelő készségek elsajátítása és a kapacitások kiépítése terén is a folyamat zökkenőmentes végrehajtásának biztosítása érdekében. Ezért létre kell hozni egy formális, szakirányú, minőségi képzési tervet a tagállamok különböző közigazgatási szerveinek a témával kapcsolatos különböző eljárásokban részt vevő munkatársai/technikusai számára. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A finanszírozás önmagában nem elégíti ki a felújítási igényeket. A finanszírozással együtt a hozzáférhető és átlátható tanácsadási eszközök és támogatási eszközök – például
  integrált energetikai felújítási szolgáltatásokat és facilitátorokat biztosító
  egyablakos
  ügyintézés
   – létrehozása, valamint az egyéb intézkedések és kezdeményezések
  – például a Bizottság „Intelligens finanszírozás az intelligens épületekért” kezdeményezésében említett intézkedések és kezdeményezések –
  végrehajtása elengedhetetlen a megfelelő támogató keret biztosításához és a felújítás akadályainak felszámolásához.

A finanszírozás önmagában nem elégíti ki a felújítási igényeket. A finanszírozással együtt a hozzáférhető és átlátható tanácsadási eszközök és támogatási eszközök – például egyablakos
  ügyintézési pontok létrehozása, amelyek megszervezik és megtervezik a teljes városrész és/vagy épületcsoportok felújítását, és biztosítják, hogy az építőipar a felújítási költségek túlbecslése nélkül valósítsa meg a kibocsátásmentes épületeket
   –, valamint az egyéb
  , kibocsátásmentes épületeket célzó
  intézkedések és kezdeményezések végrehajtása elengedhetetlen a megfelelő támogató keret biztosításához és a felújítás akadályainak felszámolásához.
  A jelenlegi szakemberhiány orvoslásához – a helyi és regionális önkormányzatok szolgálatainál – jelentős erőfeszítésekre lesz szükség a megfelelő készségek elsajátítása és a kapacitások kiépítése terén is a folyamat zökkenőmentes végrehajtásának biztosítása érdekében. Ezért létre kell hozni egy formális, szakirányú, minőségi képzési tervet a tagállamok különböző közigazgatási szerveinek a témával kapcsolatos különböző eljárásokban részt vevő munkatársai/technikusai számára.

Indokolás

A megfelelő készségek elengedhetetlenek az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelv végrehajtásához.

28.
  módosítás

(48) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Az energetikai szempontból nem hatékony épületek gyakran összefüggésben vannak az energiaszegénységgel és a társadalmi problémákkal. A kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartások különösen ki vannak téve a növekvő energiaáraknak, mivel költségvetésük nagyobb részét költik energiatermékekre.
  Az épületfelújítás a túlzottan magas
  energiaszámlák csökkentése
  révén kiemelheti az embereket az energiaszegénységből és segíthet megelőzni azt. Ugyanakkor az épületek felújítása nem ingyenes, és alapvető fontosságú annak biztosítása, hogy az épületek felújítási költségeinek – különösen a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartásokra gyakorolt – szociális hatásait kordában tartsák.
   A felújítási hullám során senkit sem szabad hátrahagyni, és azt lehetőségként kell kiaknázni a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartások helyzetének javítására, valamint biztosítani kell a klímasemlegességre való méltányos átállást. [...] | Az energetikai szempontból nem hatékony épületek gyakran összefüggésben vannak az energiaszegénységgel és a társadalmi problémákkal. A kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartások különösen ki vannak téve a növekvő energiaáraknak, mivel költségvetésük nagyobb részét költik energiatermékekre.
  Az energiaszegénység felszámolása megköveteli az épületek nulla vagy közel nulla kibocsátású szabvány szerinti felújítását
  az energiaszámlák
  drasztikus csökkentése érdekében, hogy ezek az épületek, amikor csak lehet, energiatermelők legyenek. A kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartások által lakott épületek felújítását a háztartások számára ingyenesen kell elvégezni. Az ilyen felújításokat uniós és nemzeti pénzügyi eszközökkel kellene támogatni.
   A felújítási hullám során senkit sem szabad hátrahagyni, és azt lehetőségként kell kiaknázni a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartások helyzetének javítására, valamint biztosítani kell a klímasemlegességre való méltányos átállást. [...]


  A támogatási eszközöknek és a lehetséges garanciáknak kifejezetten ki kell terjedniük azon tulajdonos-lakók új terheire is, akiknek a nyugdíjas kori létbiztonságát az évtizedek alatt nehezen kifizetett saját otthonuk jelenti. A támogatások és garanciák célzott kialakítása ezen a területen is lehetővé teheti az előrelépést, illetve ösztönzőt jelenthet. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Az energetikai szempontból nem hatékony épületek gyakran összefüggésben vannak az energiaszegénységgel és a társadalmi problémákkal. A kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartások különösen ki vannak téve a növekvő energiaáraknak, mivel költségvetésük nagyobb részét költik energiatermékekre.
  Az épületfelújítás a túlzottan magas
  energiaszámlák csökkentése
  révén kiemelheti az embereket az energiaszegénységből és segíthet megelőzni azt. Ugyanakkor az épületek felújítása nem ingyenes, és alapvető fontosságú annak biztosítása, hogy az épületek felújítási költségeinek – különösen a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartásokra gyakorolt – szociális hatásait kordában tartsák.
   A felújítási hullám során senkit sem szabad hátrahagyni, és azt lehetőségként kell kiaknázni a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartások helyzetének javítására, valamint biztosítani kell a klímasemlegességre való méltányos átállást. [...]

Az energetikai szempontból nem hatékony épületek gyakran összefüggésben vannak az energiaszegénységgel és a társadalmi problémákkal. A kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartások különösen ki vannak téve a növekvő energiaáraknak, mivel költségvetésük nagyobb részét költik energiatermékekre.
  Az energiaszegénység felszámolása megköveteli az épületek nulla vagy közel nulla kibocsátású szabvány szerinti felújítását
  az energiaszámlák
  drasztikus csökkentése érdekében, hogy ezek az épületek, amikor csak lehet, energiatermelők legyenek. A kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartások által lakott épületek felújítását a háztartások számára ingyenesen kell elvégezni. Az ilyen felújításokat uniós és nemzeti pénzügyi eszközökkel kellene támogatni.
   A felújítási hullám során senkit sem szabad hátrahagyni, és azt lehetőségként kell kiaknázni a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartások helyzetének javítására, valamint biztosítani kell a klímasemlegességre való méltányos átállást. [...]

A támogatási eszközöknek és a lehetséges garanciáknak kifejezetten ki kell terjedniük azon tulajdonos-lakók új terheire is, akiknek a nyugdíjas kori létbiztonságát az évtizedek alatt nehezen kifizetett saját otthonuk jelenti. A támogatások és garanciák célzott kialakítása ezen a területen is lehetővé teheti az előrelépést, illetve ösztönzőt jelenthet.

Indokolás

Az energiaszegénység nagyon fontos kérdés, amelynek felszámolása szisztematikus megközelítést igényel. Az idősek nehezen tudnak kölcsönt felvenni. Ezért e kör számára megoldásokat kell kínálni az éghajlatváltozás elleni küzdelemhez szükséges ingatlanberuházásokra.

29.
  módosítás

(50) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A digitális eszközök révén gyűjtött adatok elérhetősége megkönnyíti az épületállomány nyomon követését, ezáltal pedig csökkenti az adminisztratív költségeket. Ezért az épületek energiahatékonyságára vonatkozó nemzeti adatbázisokat kell létrehozni, és az azokban foglalt információkat továbbítani kell az uniós épületállomány megfigyelőközpontjának. | A digitális eszközök révén gyűjtött adatok elérhetősége megkönnyíti az épületállomány nyomon követését, ezáltal pedig csökkenti az adminisztratív költségeket. Ezért az épületek
  üvegházhatásúgáz-kibocsátására és
  energiahatékonyságára vonatkozó nemzeti adatbázisokat kell létrehozni, és az azokban foglalt információkat továbbítani kell az uniós épületállomány megfigyelőközpontjának. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A digitális eszközök révén gyűjtött adatok elérhetősége megkönnyíti az épületállomány nyomon követését, ezáltal pedig csökkenti az adminisztratív költségeket. Ezért az épületek energiahatékonyságára vonatkozó nemzeti adatbázisokat kell létrehozni, és az azokban foglalt információkat továbbítani kell az uniós épületállomány megfigyelőközpontjának.

A digitális eszközök révén gyűjtött adatok elérhetősége megkönnyíti az épületállomány nyomon követését, ezáltal pedig csökkenti az adminisztratív költségeket. Ezért az épületek
  üvegházhatásúgáz-kibocsátására és
  energiahatékonyságára vonatkozó nemzeti adatbázisokat kell létrehozni, és az azokban foglalt információkat továbbítani kell az uniós épületállomány megfigyelőközpontjának.

Indokolás

Magától értetődik.

30.
  módosítás

(52) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Az elmúlt években az európai országokban nőtt a légkondicionáló rendszerek száma. Ez a csúcsterhelési időszakokban jelentős problémákat okoz, növelve a villamosenergia-költségeket és felborítva az energiaegyensúlyt ezekben az országokban. Elsőbbséget kell biztosítani azoknak a stratégiáknak, amelyek a nyári időszakban fokozzák az épületek hőszabályozó teljesítményét. E célból előtérbe kell helyezni a túlmelegedést megelőző intézkedéseket, például az árnyékolást és az épületszerkezet szükséges hőkapacitásának biztosítását, valamint a passzív – elsősorban a beltéri klimatikus körülményeket és az épület körüli mikroklímát javító – hűtési technológiák további fejlesztését és alkalmazását. | Az elmúlt években az európai országokban nőtt a légkondicionáló rendszerek száma
  , és a várható globális felmelegedés valószínűleg növelni fogja a telepített légkondicionáló rendszerek számát, ha ebben az évtizedben nem mérlegelnek egy olyan előzetes fellépést, amely a passzív hűtőmegoldások telepítésére irányul
  . Ez a csúcsterhelési időszakokban jelentős problémákat okoz, növelve a villamosenergia-költségeket és felborítva az energiaegyensúlyt ezekben az országokban. Elsőbbséget kell biztosítani azoknak a stratégiáknak, amelyek a nyári időszakban fokozzák az épületek hőszabályozó teljesítményét. E célból előtérbe kell helyezni a túlmelegedést megelőző intézkedéseket, például az árnyékolást és az épületszerkezet szükséges hőkapacitásának biztosítását, valamint a passzív – elsősorban a beltéri klimatikus körülményeket és az épület körüli mikroklímát javító – hűtési technológiák további fejlesztését és alkalmazását. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Az elmúlt években az európai országokban nőtt a légkondicionáló rendszerek száma. Ez a csúcsterhelési időszakokban jelentős problémákat okoz, növelve a villamosenergia-költségeket és felborítva az energiaegyensúlyt ezekben az országokban. Elsőbbséget kell biztosítani azoknak a stratégiáknak, amelyek a nyári időszakban fokozzák az épületek hőszabályozó teljesítményét. E célból előtérbe kell helyezni a túlmelegedést megelőző intézkedéseket, például az árnyékolást és az épületszerkezet szükséges hőkapacitásának biztosítását, valamint a passzív – elsősorban a beltéri klimatikus körülményeket és az épület körüli mikroklímát javító – hűtési technológiák további fejlesztését és alkalmazását.

Az elmúlt években az európai országokban nőtt a légkondicionáló rendszerek száma
  , és a várható globális felmelegedés valószínűleg növelni fogja a telepített légkondicionáló rendszerek számát, ha ebben az évtizedben nem mérlegelnek egy olyan előzetes fellépést, amely a passzív hűtőmegoldások telepítésére irányul
  . Ez a csúcsterhelési időszakokban jelentős problémákat okoz, növelve a villamosenergia-költségeket és felborítva az energiaegyensúlyt ezekben az országokban. Elsőbbséget kell biztosítani azoknak a stratégiáknak, amelyek a nyári időszakban fokozzák az épületek hőszabályozó teljesítményét. E célból előtérbe kell helyezni a túlmelegedést megelőző intézkedéseket, például az árnyékolást és az épületszerkezet szükséges hőkapacitásának biztosítását, valamint a passzív – elsősorban a beltéri klimatikus körülményeket és az épület körüli mikroklímát javító – hűtési technológiák további fejlesztését és alkalmazását.

Indokolás

Magától értetődik.

31.
  módosítás

(55) preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Mivel a helyi és regionális hatóságok
  kulcsfontosságúak
  ezen irányelv sikeres végrehajtása szempontjából, az irányadó nemzeti jogszabályokkal összhangban lehetőség szerint be kell őket vonni és konzultálni kell velük a tervezési kérdésekkel, a tájékoztatásra, a képzésre és a szemléletformálásra vonatkozó programok kidolgozásával, valamint ezen irányelv nemzeti és regionális szintű végrehajtásával kapcsolatban.
  Ezek
  a
  konzultációk azt is
  elősegíthetik, hogy a helyi tervezők és építési szakértők megfelelő iránymutatást kapjanak a szükséges feladatok elvégzéséhez. A tagállamoknak továbbá lehetővé kell tenniük az építészek és a tervezők számára azt, és ösztönözniük kell őket arra, hogy az ipari vagy lakóterületek tervezése, kivitelezése és felújítása során megtalálják az energiahatékonyság javításának, a megújuló forrásokból származó energia felhasználásának és a távfűtés és -hűtés alkalmazásának optimális kombinációját. | Mivel a helyi és regionális hatóságok
  létfontosságúak
  ezen irányelv sikeres végrehajtása szempontjából,
  a szubszidiaritás és az arányosság elvével, valamint
  az irányadó nemzeti jogszabályokkal összhangban lehetőség szerint be kell őket vonni és konzultálni kell velük a tervezési kérdésekkel, a tájékoztatásra, a képzésre és a szemléletformálásra vonatkozó programok kidolgozásával, valamint ezen irányelv nemzeti és regionális szintű végrehajtásával kapcsolatban.
  Ezeknek
  a
  konzultációknak be kell épülniük a nemzeti többszintű energia- és éghajlat-politikai párbeszédekbe, és
  elősegíthetik, hogy a helyi tervezők és építési szakértők megfelelő iránymutatást kapjanak a szükséges feladatok elvégzéséhez.
  Ennek kapcsán lehetőséget kellene találni arra, hogy az irányelv foglalkozzon a városi területek, illetve a családi és társasházak és változatos településsszerkezet jellemezte vidéki területek részben nagyon különböző előfeltételeivel, és a követelményeket a regionális adottságokhoz igazítva alakítsa ki.
   A tagállamoknak
  és a helyi és regionális önkormányzatoknak
  továbbá lehetővé kell tenniük az építészek és a tervezők számára azt, és ösztönözniük kell őket arra, hogy az ipari vagy lakóterületek tervezése, kivitelezése és felújítása során megtalálják az energiahatékonyság
  és -megtakarítás
  javításának, a megújuló forrásokból származó energia felhasználásának és a távfűtés és -hűtés alkalmazásának optimális kombinációját.
  Alapvető fontosságú továbbá a helyben hozzáférhető erőforrások és értékes szakértelem használatának előmozdítása az ipari vagy lakóövezetek tervezésének, kialakításának, építésének és
  felújításának folyamatában.


  A tagállamoknak kulcsszerepet kell játszaniuk a helyi és regionális önkormányzatok támogatásában ennek elérése érdekében. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Mivel a helyi és regionális hatóságok
  kulcsfontosságúak
  ezen irányelv sikeres végrehajtása szempontjából, az irányadó nemzeti jogszabályokkal összhangban lehetőség szerint be kell őket vonni és konzultálni kell velük a tervezési kérdésekkel, a tájékoztatásra, a képzésre és a szemléletformálásra vonatkozó programok kidolgozásával, valamint ezen irányelv nemzeti és regionális szintű végrehajtásával kapcsolatban.
  Ezek
  a
  konzultációk azt is
  elősegíthetik, hogy a helyi tervezők és építési szakértők megfelelő iránymutatást kapjanak a szükséges feladatok elvégzéséhez. A tagállamoknak továbbá lehetővé kell tenniük az építészek és a tervezők számára azt, és ösztönözniük kell őket arra, hogy az ipari vagy lakóterületek tervezése, kivitelezése és felújítása során megtalálják az energiahatékonyság javításának, a megújuló forrásokból származó energia felhasználásának és a távfűtés és -hűtés alkalmazásának optimális kombinációját.

Mivel a helyi és regionális hatóságok
  létfontosságúak
  ezen irányelv sikeres végrehajtása szempontjából,
  a szubszidiaritás és az arányosság elvével, valamint
  az irányadó nemzeti jogszabályokkal összhangban lehetőség szerint be kell őket vonni és konzultálni kell velük a tervezési kérdésekkel, a tájékoztatásra, a képzésre és a szemléletformálásra vonatkozó programok kidolgozásával, valamint ezen irányelv nemzeti és regionális szintű végrehajtásával kapcsolatban.
  Ezeknek
  a
  konzultációknak be kell épülniük a nemzeti többszintű energia- és éghajlat-politikai párbeszédekbe, és
  elősegíthetik, hogy a helyi tervezők és építési szakértők megfelelő iránymutatást kapjanak a szükséges feladatok elvégzéséhez.
  Ennek kapcsán lehetőséget kellene találni arra, hogy az irányelv foglalkozzon a városi területek, illetve a családi és társasházak és változatos településsszerkezet jellemezte vidéki területek részben nagyon különböző előfeltételeivel, és a követelményeket a regionális adottságokhoz igazítva alakítsa ki.
   A tagállamoknak
  és a helyi és regionális önkormányzatoknak
  továbbá lehetővé kell tenniük az építészek és a tervezők számára azt, és ösztönözniük kell őket arra, hogy az ipari vagy lakóterületek tervezése, kivitelezése és felújítása során megtalálják az energiahatékonyság
  és -megtakarítás
  javításának, a megújuló forrásokból származó energia felhasználásának és a távfűtés és -hűtés alkalmazásának optimális kombinációját.
  Alapvető fontosságú továbbá a helyben hozzáférhető erőforrások és értékes szakértelem használatának előmozdítása az ipari vagy lakóövezetek tervezésének, kialakításának, építésének és
  felújításának folyamatában.

A tagállamoknak kulcsszerepet kell játszaniuk a helyi és regionális önkormányzatok támogatásában ennek elérése érdekében.

Indokolás

A helyben rendelkezésre álló erőforrások és szakértelem felhasználása tovább hozzájárul az éghajlatra gyakorolt negatív hatások enyhítéséhez.

32.
  módosítás

1. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Tárgy | Tárgy |
| (1)   Ezen irányelv előmozdítja az épületek energiahatékonyságának javítását és az épületekből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentését az Unión belül 2050-ig a kibocsátásmentes épületállomány elérése céljából, figyelembe véve a külső klimatikus és a helyi feltételeket, valamint a beltéri klimatikus követelményeket és a költséghatékonyságot is. | (1)   Ezen irányelv előmozdítja
  az épületek energia- és anyagigényének csökkentését az egész életciklusuk során,
  az épületek energiahatékonyságának javítását és az épületekből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentését az Unión belül 2050-ig a kibocsátásmentes épületállomány elérése céljából, figyelembe véve a külső klimatikus és a helyi feltételeket, valamint a beltéri klimatikus követelményeket
  , a környezetvédelmet, a szennyezés csökkentését
  és a költséghatékonyságot is
  , melynek kapcsán a környezeti, társadalmi és egészségügyi külső költségeket is figyelembe kell venni
  .
  Ez jelentős mértékben hozzá fog járulni Európa energiabiztonságának javításához is. |
| (2)   Ez az irányelv a következőket illetően állapít meg követelményeket: | (2)   Ez az irányelv a következőket illetően állapít meg követelményeket: |
| a) | közös általános módszertani keret az épületek és önálló rendeltetési egységeik integrált energiahatékonyságának kiszámításához; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Tárgy

Tárgy

(1)   Ezen irányelv előmozdítja az épületek energiahatékonyságának javítását és az épületekből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentését az Unión belül 2050-ig a kibocsátásmentes épületállomány elérése céljából, figyelembe véve a külső klimatikus és a helyi feltételeket, valamint a beltéri klimatikus követelményeket és a költséghatékonyságot is.

(1)   Ezen irányelv előmozdítja
  az épületek energia- és anyagigényének csökkentését az egész életciklusuk során,
  az épületek energiahatékonyságának javítását és az épületekből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentését az Unión belül 2050-ig a kibocsátásmentes épületállomány elérése céljából, figyelembe véve a külső klimatikus és a helyi feltételeket, valamint a beltéri klimatikus követelményeket
  , a környezetvédelmet, a szennyezés csökkentését
  és a költséghatékonyságot is
  , melynek kapcsán a környezeti, társadalmi és egészségügyi külső költségeket is figyelembe kell venni
  .
  Ez jelentős mértékben hozzá fog járulni Európa energiabiztonságának javításához is.

(2)   Ez az irányelv a következőket illetően állapít meg követelményeket:

(2)   Ez az irányelv a következőket illetően állapít meg követelményeket:

a)

közös általános módszertani keret az épületek és önálló rendeltetési egységeik integrált energiahatékonyságának kiszámításához;

| a) | az épületek és épületegységek integrált energiateljesítményének kiszámítására szolgáló módszertan közös általános keretét
  , hogy azok ÜHG-kibocsátás-mentesek vagy közel nulla kibocsátásúak legyenek
  ; |
| --- | --- |

a)

az épületek és épületegységek integrált energiateljesítményének kiszámítására szolgáló módszertan közös általános keretét
  , hogy azok ÜHG-kibocsátás-mentesek vagy közel nulla kibocsátásúak legyenek
  ;

, hogy azok ÜHG-kibocsátás-mentesek vagy közel nulla kibocsátásúak legyenek

| b) | az új épületek és önálló rendeltetési egységeik energiahatékonyságára vonatkozó minimumkövetelmények alkalmazása; |
| --- | --- |

b)

az új épületek és önálló rendeltetési egységeik energiahatékonyságára vonatkozó minimumkövetelmények alkalmazása;

| b) | az új épületek és önálló rendeltetési egységeik energiahatékonyságára vonatkozó minimumkövetelmények alkalmazása; |
| --- | --- |

b)

az új épületek és önálló rendeltetési egységeik energiahatékonyságára vonatkozó minimumkövetelmények alkalmazása;

| c) | az energiahatékonysági minimumkövetelmények alkalmazása: |
| --- | --- |

c)

az energiahatékonysági minimumkövetelmények alkalmazása:

| c) | az energiahatékonysági minimumkövetelmények alkalmazása: |
| --- | --- |

c)

az energiahatékonysági minimumkövetelmények alkalmazása:

| | i. | a jelentős felújítás előtt álló meglévő épületekre és önálló rendeltetési egységeikre; |
| --- | --- | --- |

i.

a jelentős felújítás előtt álló meglévő épületekre és önálló rendeltetési egységeikre;

| | i. | a jelentős felújítás előtt álló meglévő épületekre és önálló rendeltetési egységeikre
  , hogy azok kibocsátásmentessé vagy közel nulla kibocsátásúvá váljanak
  ; |
| --- | --- | --- |

i.

a jelentős felújítás előtt álló meglévő épületekre és önálló rendeltetési egységeikre
  , hogy azok kibocsátásmentessé vagy közel nulla kibocsátásúvá váljanak
  ;

, hogy azok kibocsátásmentessé vagy közel nulla kibocsátásúvá váljanak

| | ii. | a külső térelhatárolókat alkotó, és utólagos beszerelésüket vagy cseréjüket követően a külső térelhatárolók energiahatékonyságát jelentősen befolyásoló épületelemekre; |
| --- | --- | --- |

ii.

a külső térelhatárolókat alkotó, és utólagos beszerelésüket vagy cseréjüket követően a külső térelhatárolók energiahatékonyságát jelentősen befolyásoló épületelemekre;

| | ii. | a külső térelhatárolókat alkotó, és utólagos beszerelésüket vagy cseréjüket követően a külső térelhatárolók energiahatékonyságát jelentősen befolyásoló épületelemekre; |
| --- | --- | --- |

ii.

a külső térelhatárolókat alkotó, és utólagos beszerelésüket vagy cseréjüket követően a külső térelhatárolók energiahatékonyságát jelentősen befolyásoló épületelemekre;

| | iii. | az épülettechnikai rendszerekre, amikor beszerelésükre, cseréjükre vagy korszerűsítésükre sor kerül; |
| --- | --- | --- |

iii.

az épülettechnikai rendszerekre, amikor beszerelésükre, cseréjükre vagy korszerűsítésükre sor kerül;

| | iii. | az épülettechnikai rendszerekre, amikor beszerelésükre, cseréjükre vagy korszerűsítésükre sor kerül; |
| --- | --- | --- |

iii.

az épülettechnikai rendszerekre, amikor beszerelésükre, cseréjükre vagy korszerűsítésükre sor kerül;

| d) | az energiahatékonysági minimumszabványok alkalmazása a meglévő épületekre és a meglévő önálló rendeltetési egységekre; |
| --- | --- |

d)

az energiahatékonysági minimumszabványok alkalmazása a meglévő épületekre és a meglévő önálló rendeltetési egységekre;

| d) | az energiahatékonysági minimumszabványok alkalmazása a meglévő épületekre és a meglévő önálló rendeltetési egységekre
  , hogy azok kibocsátásmentessé vagy közel nulla kibocsátásúvá váljanak
  ; |
| --- | --- |

d)

az energiahatékonysági minimumszabványok alkalmazása a meglévő épületekre és a meglévő önálló rendeltetési egységekre
  , hogy azok kibocsátásmentessé vagy közel nulla kibocsátásúvá váljanak
  ;

, hogy azok kibocsátásmentessé vagy közel nulla kibocsátásúvá váljanak

| e) | épületfelújítási útlevelek; |
| --- | --- |

e)

épületfelújítási útlevelek;

| e) | épületfelújítási útlevelek; |
| --- | --- |

e)

épületfelújítási útlevelek;

| f) | nemzeti épületfelújítási tervek; |
| --- | --- |

f)

nemzeti épületfelújítási tervek;

| f) | nemzeti épületfelújítási tervek; |
| --- | --- |

f)

nemzeti épületfelújítási tervek;

| g) | fenntartható mobilitási infrastruktúra az épületekben és azok közelében; |
| --- | --- |

g)

fenntartható mobilitási infrastruktúra az épületekben és azok közelében;

| g) | fenntartható mobilitási infrastruktúra az épületekben és azok közelében; |
| --- | --- |

g)

fenntartható mobilitási infrastruktúra az épületekben és azok közelében;

| h) | intelligens épületek; |
| --- | --- |

h)

intelligens épületek;

| h) | intelligens épületek; |
| --- | --- |

h)

intelligens épületek;

| i) | az épületek vagy önálló rendeltetési egységeik energiahatékonysági tanúsítása; |
| --- | --- |

i)

az épületek vagy önálló rendeltetési egységeik energiahatékonysági tanúsítása;

| i) | az épületek vagy önálló rendeltetési egységeik energiahatékonysági tanúsítása; |
| --- | --- |

i)

az épületek vagy önálló rendeltetési egységeik energiahatékonysági tanúsítása;

| j) | az épületekben található fűtési, szellőztető és légkondicionáló rendszerek rendszeres helyszíni vizsgálata; és |
| --- | --- |

j)

az épületekben található fűtési, szellőztető és légkondicionáló rendszerek rendszeres helyszíni vizsgálata; és

| j) | az épületekben található fűtési, szellőztető és légkondicionáló rendszerek rendszeres helyszíni vizsgálata; és |
| --- | --- |

j)

az épületekben található fűtési, szellőztető és légkondicionáló rendszerek rendszeres helyszíni vizsgálata; és

| k) | az energiahatékonysági tanúsítványok, épületfelújítási útlevelek, okosépület-mutatók és helyszíni vizsgálati jelentések független ellenőrzési rendszere. |
| --- | --- |

k)

az energiahatékonysági tanúsítványok, épületfelújítási útlevelek, okosépület-mutatók és helyszíni vizsgálati jelentések független ellenőrzési rendszere.

| k) | az energiahatékonysági tanúsítványok, épületfelújítási útlevelek, okosépület-mutatók és helyszíni vizsgálati jelentések független ellenőrzési rendszere. |
| --- | --- |

k)

az energiahatékonysági tanúsítványok, épületfelújítási útlevelek, okosépület-mutatók és helyszíni vizsgálati jelentések független ellenőrzési rendszere.

(3)   Az ebben az irányelvben megállapított követelmények minimumkövetelmények, és nem akadályozzák a tagállamokat szigorúbb intézkedések fenntartásában vagy bevezetésében. Ezeknek az intézkedéseknek összeegyeztethetőnek kell lenniük az EUMSZ-szel . Az intézkedésekről értesíteni kell a Bizottságot.

(3)   Az ebben az irányelvben megállapított követelmények minimumkövetelmények, és nem akadályozzák a tagállamokat szigorúbb intézkedések fenntartásában vagy bevezetésében. Ezeknek az intézkedéseknek összeegyeztethetőnek kell lenniük az EUMSZ-szel . Az intézkedésekről értesíteni kell a Bizottságot.

Indokolás

Indokolás

Az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelv célkitűzését össze kell hangolni a 2050-ig megvalósítandó klímasemlegességgel.

33.
  módosítás

33.

módosítás

2. cikk (2) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| „kibocsátásmentes épület”: az I. melléklettel összhangban meghatározott nagyon magas energiahatékonysággal rendelkező épület, amelyben a szükséges nagyon alacsony energiamennyiséget teljes mértékben a helyszínen előállított megújuló forrásokból, az (EU) 2018/2001 irányelv [a megújuló erőforrásokról szóló módosított irányelv] szerinti megújulóenergia-közösségtől vagy a III. mellékletben meghatározott követelményekkel összhangban egy távfűtési és -hűtési rendszerből származó energiából fedezik; | „kibocsátásmentes épület”:
  a teljes életciklusa során nagyon alacsony energia- és anyagigényű és
  az I. melléklettel összhangban meghatározott nagyon magas energiahatékonysággal rendelkező épület, amelyben a szükséges nagyon alacsony energiamennyiséget teljes mértékben a helyszínen előállított megújuló forrásokból
  vagy a hálózatból
  , az (EU) 2018/2001 irányelv [a megújuló erőforrásokról szóló módosított irányelv] szerinti megújulóenergia-közösségtől vagy a III. mellékletben meghatározott követelményekkel összhangban egy távfűtési és -hűtési rendszerből
  vagy a hálózaton keresztül elosztott megújuló forrásokból
  származó energiából fedezik;
  „az éghajlat szempontjából kedvező épület”: olyan épület, amelynek energia- és anyagigénye az épület életciklusa során nagyon alacsony, és az I. melléklettel összhangban meghatározott energiahatékonysága igen magas, és ahol az épületnél termelt vagy ahhoz rendelt energia meghaladja annak energiaigényét; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

„kibocsátásmentes épület”: az I. melléklettel összhangban meghatározott nagyon magas energiahatékonysággal rendelkező épület, amelyben a szükséges nagyon alacsony energiamennyiséget teljes mértékben a helyszínen előállított megújuló forrásokból, az (EU) 2018/2001 irányelv [a megújuló erőforrásokról szóló módosított irányelv] szerinti megújulóenergia-közösségtől vagy a III. mellékletben meghatározott követelményekkel összhangban egy távfűtési és -hűtési rendszerből származó energiából fedezik;

„kibocsátásmentes épület”:
  a teljes életciklusa során nagyon alacsony energia- és anyagigényű és
  az I. melléklettel összhangban meghatározott nagyon magas energiahatékonysággal rendelkező épület, amelyben a szükséges nagyon alacsony energiamennyiséget teljes mértékben a helyszínen előállított megújuló forrásokból
  vagy a hálózatból
  , az (EU) 2018/2001 irányelv [a megújuló erőforrásokról szóló módosított irányelv] szerinti megújulóenergia-közösségtől vagy a III. mellékletben meghatározott követelményekkel összhangban egy távfűtési és -hűtési rendszerből
  vagy a hálózaton keresztül elosztott megújuló forrásokból
  származó energiából fedezik;
  „az éghajlat szempontjából kedvező épület”: olyan épület, amelynek energia- és anyagigénye az épület életciklusa során nagyon alacsony, és az I. melléklettel összhangban meghatározott energiahatékonysága igen magas, és ahol az épületnél termelt vagy ahhoz rendelt energia meghaladja annak energiaigényét;

a teljes életciklusa során nagyon alacsony energia- és anyagigényű és

vagy a hálózatból

vagy a hálózaton keresztül elosztott megújuló forrásokból

„az éghajlat szempontjából kedvező épület”: olyan épület, amelynek energia- és anyagigénye az épület életciklusa során nagyon alacsony, és az I. melléklettel összhangban meghatározott energiahatékonysága igen magas, és ahol az épületnél termelt vagy ahhoz rendelt energia meghaladja annak energiaigényét;

Indokolás

Indokolás

A körforgásosság, a távfűtés, az éghajlati szempontból kedvező épület fogalmának és az épületek teljes életciklusával kapcsolatos kritérium beépítése a szövegbe.

34.
  módosítás

34.

módosítás

2. cikk (3) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| „közel nulla energiaigényű épület”: az I. melléklettel összhangban meghatározott, nagyon magas energiahatékonysággal rendelkező épület, amely energiahatékonyság nem lehet alacsonyabb a tagállamok által a 6. cikk (2) bekezdésével összhangban, 2023-ra vonatkozóan bejelentett költségoptimalizált szintnél, és amely épület esetében a közel nulla vagy nagyon alacsony mennyiségű
  energiaigényt
  jelentős részben megújuló forrásokból fedezik, beleértve a helyszínen vagy a közelben előállított megújuló forrásokból származó energiát is; | „közel nulla energiaigényű épület”: az I. melléklettel összhangban meghatározott, nagyon magas energiahatékonysággal rendelkező épület, amely energiahatékonyság nem lehet alacsonyabb a tagállamok által a 6. cikk (2) bekezdésével összhangban, 2023-ra vonatkozóan bejelentett költségoptimalizált szintnél, és amely épület esetében a közel nulla vagy nagyon alacsony mennyiségű
  energiaigényt
  jelentős részben megújuló forrásokból fedezik, beleértve a helyszínen vagy a közelben előállított megújuló forrásokból
  vagy visszanyert hulladékenergiából
  származó energiát is; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

„közel nulla energiaigényű épület”: az I. melléklettel összhangban meghatározott, nagyon magas energiahatékonysággal rendelkező épület, amely energiahatékonyság nem lehet alacsonyabb a tagállamok által a 6. cikk (2) bekezdésével összhangban, 2023-ra vonatkozóan bejelentett költségoptimalizált szintnél, és amely épület esetében a közel nulla vagy nagyon alacsony mennyiségű
  energiaigényt
  jelentős részben megújuló forrásokból fedezik, beleértve a helyszínen vagy a közelben előállított megújuló forrásokból származó energiát is;

energiaigényt

„közel nulla energiaigényű épület”: az I. melléklettel összhangban meghatározott, nagyon magas energiahatékonysággal rendelkező épület, amely energiahatékonyság nem lehet alacsonyabb a tagállamok által a 6. cikk (2) bekezdésével összhangban, 2023-ra vonatkozóan bejelentett költségoptimalizált szintnél, és amely épület esetében a közel nulla vagy nagyon alacsony mennyiségű
  energiaigényt
  jelentős részben megújuló forrásokból fedezik, beleértve a helyszínen vagy a közelben előállított megújuló forrásokból
  vagy visszanyert hulladékenergiából
  származó energiát is;

energiaigényt

vagy visszanyert hulladékenergiából

Indokolás

Indokolás

Az energiateljesítmény relatív mutató, míg az alacsony energiaigény abszolút cél.

35.
  módosítás

35.

módosítás

2. cikk (4) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| „energiahatékonysági minimumszabványok”: olyan szabályok, amelyek előírják, hogy a meglévő épületeknek –
  az épületállomány
  széles körű felújítási
  tervének részeként vagy egy piaci beavatkozási ponton (eladáskor vagy bérbe adáskor) – egy adott időszakon belül vagy egy meghatározott időpontig
  teljesíteniük kell valamely energiahatékonysági követelményt
  , lendületet adva ezzel a szóban forgó épületek felújításának
  ; | „energiahatékonysági minimumszabványok”: olyan szabályok, amelyek előírják, hogy a meglévő épületeknek teljesíteniük kell valamely energiahatékonysági követelményt
  , amely az épületek 2032-ig történő felújítása során az épületállomány
  széles körű felújítási
  tervének részévé teszi az ÜHG-kibocsátásmentességet vagy a közel nulla kibocsátást
  ; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

„energiahatékonysági minimumszabványok”: olyan szabályok, amelyek előírják, hogy a meglévő épületeknek –
  az épületállomány
  széles körű felújítási
  tervének részeként vagy egy piaci beavatkozási ponton (eladáskor vagy bérbe adáskor) – egy adott időszakon belül vagy egy meghatározott időpontig
  teljesíteniük kell valamely energiahatékonysági követelményt
  , lendületet adva ezzel a szóban forgó épületek felújításának
  ;

az épületállomány

tervének részeként vagy egy piaci beavatkozási ponton (eladáskor vagy bérbe adáskor) – egy adott időszakon belül vagy egy meghatározott időpontig

, lendületet adva ezzel a szóban forgó épületek felújításának

„energiahatékonysági minimumszabványok”: olyan szabályok, amelyek előírják, hogy a meglévő épületeknek teljesíteniük kell valamely energiahatékonysági követelményt
  , amely az épületek 2032-ig történő felújítása során az épületállomány
  széles körű felújítási
  tervének részévé teszi az ÜHG-kibocsátásmentességet vagy a közel nulla kibocsátást
  ;

, amely az épületek 2032-ig történő felújítása során az épületállomány

tervének részévé teszi az ÜHG-kibocsátásmentességet vagy a közel nulla kibocsátást

Indokolás

Indokolás

Az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelv célkitűzését össze kell hangolni a 2050-ig megvalósítandó klímasemlegességgel.

36.
  módosítás

36.

módosítás

2. cikk (46) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (46)   „referencia-alapterület”: az épület energiahatékonyságának értékeléséhez referenciaméretként használt alapterület, amelyet az energiahatékonyság értékelésére meghatározott, a külső térelhatárolókon belüli terek hasznos alapterületeinek összegeként számítanak ki; | (46)   „referencia-alapterület”: az épület energiahatékonyságának értékeléséhez referenciaméretként használt alapterület, amelyet az energiahatékonyság értékelésére meghatározott, a külső térelhatárolókon belüli terek
  és az épületen belül kezelt, energiát fogyasztó infrastruktúrák által elfoglalt terek
  hasznos alapterületeinek összegeként számítanak ki; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(46)   „referencia-alapterület”: az épület energiahatékonyságának értékeléséhez referenciaméretként használt alapterület, amelyet az energiahatékonyság értékelésére meghatározott, a külső térelhatárolókon belüli terek hasznos alapterületeinek összegeként számítanak ki;

(46)   „referencia-alapterület”: az épület energiahatékonyságának értékeléséhez referenciaméretként használt alapterület, amelyet az energiahatékonyság értékelésére meghatározott, a külső térelhatárolókon belüli terek
  és az épületen belül kezelt, energiát fogyasztó infrastruktúrák által elfoglalt terek
  hasznos alapterületeinek összegeként számítanak ki;

Indokolás

Indokolás

A „referencia-alapterület” fogalommeghatározásának kiegészítése az épülethez tartozó és energiát fogyasztó infrastruktúrákkal, ilyenek például a sportinfrastruktúrák, az úszómedencék stb.

37.
  módosítás

37.

módosítás

2. cikk 57. pont (új)

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| | „mértékletesség”: olyan intézkedések és mindennapi gyakorlatok összessége, amelyekkel elkerülhető az energia-, anyag-, terület- és vízigény, miközben a bolygó lehetőségein belül mindenki számára biztosítható az emberi jólét. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

„mértékletesség”: olyan intézkedések és mindennapi gyakorlatok összessége, amelyekkel elkerülhető az energia-, anyag-, terület- és vízigény, miközben a bolygó lehetőségein belül mindenki számára biztosítható az emberi jólét.

„mértékletesség”: olyan intézkedések és mindennapi gyakorlatok összessége, amelyekkel elkerülhető az energia-, anyag-, terület- és vízigény, miközben a bolygó lehetőségein belül mindenki számára biztosítható az emberi jólét.

Indokolás

Indokolás

Az energetikai mértékletesség hatékony stratégia az éghajlati célok eléréséhez.

38.
  módosítás

38.

módosítás

3. cikk (1) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (1)   Valamennyi tagállam nemzeti épületfelújítási tervet dolgoz ki annak biztosítása érdekében, hogy a magán- és köztulajdonban lévő lakó- és nem lakáscélú épületek nemzeti állománya felújítás révén 2050-re nagy energiahatékonyságú és dekarbonizált épületállománnyá váljon, a meglévő épületek kibocsátásmentes épületekké való átalakítása céljából.
  Minden épületfelújítási tervnek magában kell foglalnia: | Valamennyi tagállam nemzeti épületfelújítási tervet dolgoz ki annak biztosítása érdekében, hogy a magán- és köztulajdonban lévő lakó- és nem lakáscélú épületek nemzeti állománya felújítás révén 2050-re nagy energiahatékonyságú és dekarbonizált épületállománnyá váljon, a meglévő épületek kibocsátásmentes épületekké való átalakítása céljából.
  Az EU-nak biztosítania kell a tagállamok, régiók és városok számára a tervek kidolgozásához szükséges eszközöket.
  Minden épületfelújítási tervnek magában kell foglalnia: |
| a) | a nemzeti épületállomány áttekintése a különböző épülettípusok, építési időszakok és éghajlati övezetek tekintetében, adott esetben statisztikai mintavétel és a 19. cikk szerinti energiahatékonysági tanúsítványok nemzeti adatbázisa, a piaci akadályok és hiányosságok áttekintése, valamint az építőipari, az energiahatékonysági és megújulóenergia-ágazatok kapacitásainak áttekintése alapján; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(1)   Valamennyi tagállam nemzeti épületfelújítási tervet dolgoz ki annak biztosítása érdekében, hogy a magán- és köztulajdonban lévő lakó- és nem lakáscélú épületek nemzeti állománya felújítás révén 2050-re nagy energiahatékonyságú és dekarbonizált épületállománnyá váljon, a meglévő épületek kibocsátásmentes épületekké való átalakítása céljából.

Minden épületfelújítási tervnek magában kell foglalnia:

Valamennyi tagállam nemzeti épületfelújítási tervet dolgoz ki annak biztosítása érdekében, hogy a magán- és köztulajdonban lévő lakó- és nem lakáscélú épületek nemzeti állománya felújítás révén 2050-re nagy energiahatékonyságú és dekarbonizált épületállománnyá váljon, a meglévő épületek kibocsátásmentes épületekké való átalakítása céljából.
  Az EU-nak biztosítania kell a tagállamok, régiók és városok számára a tervek kidolgozásához szükséges eszközöket.
  Minden épületfelújítási tervnek magában kell foglalnia:

Az EU-nak biztosítania kell a tagállamok, régiók és városok számára a tervek kidolgozásához szükséges eszközöket.

a)

a nemzeti épületállomány áttekintése a különböző épülettípusok, építési időszakok és éghajlati övezetek tekintetében, adott esetben statisztikai mintavétel és a 19. cikk szerinti energiahatékonysági tanúsítványok nemzeti adatbázisa, a piaci akadályok és hiányosságok áttekintése, valamint az építőipari, az energiahatékonysági és megújulóenergia-ágazatok kapacitásainak áttekintése alapján;

| a) | a nemzeti épületállomány áttekintése a különböző épülettípusok, építési időszakok és éghajlati övezetek tekintetében, adott esetben statisztikai mintavétel és a 19. cikk szerinti energiahatékonysági tanúsítványok nemzeti adatbázisa, a piaci akadályok és hiányosságok áttekintése, valamint az építőipari, az energiahatékonysági és megújulóenergia-ágazatok kapacitásainak áttekintése alapján; |
| --- | --- |

a)

a nemzeti épületállomány áttekintése a különböző épülettípusok, építési időszakok és éghajlati övezetek tekintetében, adott esetben statisztikai mintavétel és a 19. cikk szerinti energiahatékonysági tanúsítványok nemzeti adatbázisa, a piaci akadályok és hiányosságok áttekintése, valamint az építőipari, az energiahatékonysági és megújulóenergia-ágazatok kapacitásainak áttekintése alapján;

| b) | ütemterv nemzeti szinten meghatározott célokkal és mérhető eredménymutatókkal a 2050-es klímasemlegességi célkitűzésre tekintettel, egy rendkívül energiahatékony és dekarbonizált nemzeti épületállomány 2050-ig történő megvalósításának, valamint a meglévő épületek kibocsátásmentes épületekké történő átalakításának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

b)

ütemterv nemzeti szinten meghatározott célokkal és mérhető eredménymutatókkal a 2050-es klímasemlegességi célkitűzésre tekintettel, egy rendkívül energiahatékony és dekarbonizált nemzeti épületállomány 2050-ig történő megvalósításának, valamint a meglévő épületek kibocsátásmentes épületekké történő átalakításának biztosítása érdekében;

| b) | az anyagok körforgásos felhasználására és az önellátásra vonatkozó nemzeti célok; |
| --- | --- |

b)

az anyagok körforgásos felhasználására és az önellátásra vonatkozó nemzeti célok;

az anyagok körforgásos felhasználására és az önellátásra vonatkozó nemzeti célok;

| c) | a végrehajtott és tervezett szakpolitikák és intézkedések áttekintése, amely támogatja a b) pont szerinti ütemterv végrehajtását; és |
| --- | --- |

c)

a végrehajtott és tervezett szakpolitikák és intézkedések áttekintése, amely támogatja a b) pont szerinti ütemterv végrehajtását; és

| c) | ütemterv nemzeti szinten meghatározott célokkal és mérhető eredménymutatókkal a 2050-es klímasemlegességi célkitűzésre tekintettel, egy rendkívül energiahatékony és dekarbonizált nemzeti épületállomány 2050-ig történő megvalósításának, valamint a meglévő épületek kibocsátásmentes épületekké történő átalakításának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

c)

c)

ütemterv nemzeti szinten meghatározott célokkal és mérhető eredménymutatókkal a 2050-es klímasemlegességi célkitűzésre tekintettel, egy rendkívül energiahatékony és dekarbonizált nemzeti épületállomány 2050-ig történő megvalósításának, valamint a meglévő épületek kibocsátásmentes épületekké történő átalakításának biztosítása érdekében;

| d) | az épületfelújítási terv végrehajtásához szükséges beruházási igények, a finanszírozási források és intézkedések, valamint az épületfelújításhoz szükséges adminisztratív források felvázolása. |
| --- | --- |

d)

az épületfelújítási terv végrehajtásához szükséges beruházási igények, a finanszírozási források és intézkedések, valamint az épületfelújításhoz szükséges adminisztratív források felvázolása.

| d
  ) | a végrehajtott és tervezett szakpolitikák és intézkedések
  – többek között a mértékletességi politikák, melyek helyben integrált kerületi vagy körzeti koncepciókon alapulhatnak –
  áttekintése, amely támogatja a
  c
  ) pont szerinti ütemterv végrehajtását; és |
| --- | --- |

d
  )

d

a végrehajtott és tervezett szakpolitikák és intézkedések
  – többek között a mértékletességi politikák, melyek helyben integrált kerületi vagy körzeti koncepciókon alapulhatnak –
  áttekintése, amely támogatja a
  c
  ) pont szerinti ütemterv végrehajtását; és

– többek között a mértékletességi politikák, melyek helyben integrált kerületi vagy körzeti koncepciókon alapulhatnak –

c

| e
  ) | az épületfelújítási terv végrehajtásához szükséges beruházási igények, a finanszírozási források és intézkedések, valamint az épületfelújításhoz szükséges adminisztratív források felvázolása. |
| --- | --- |

e
  )

e

az épületfelújítási terv végrehajtásához szükséges beruházási igények, a finanszírozási források és intézkedések, valamint az épületfelújításhoz szükséges adminisztratív források felvázolása.

A b) pontban említett ütemtervnek tartalmaznia kell a 2030-ra, 2040-re és 2050-re vonatkozó nemzeti célokat az éves energetikai felújítási arány, a nemzeti épületállomány primer- és végső energiafogyasztása, valamint az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentése tekintetében; konkrét határidőket a 9. cikk (1) bekezdése szerintinél magasabb energiahatékonysági osztályok 2040-re és 2050-re történő elérésére, összhangban a nemzeti épületállomány nulla kibocsátású épületekké történő átalakításának ütemtervével; a várható energiamegtakarítások és szélesebb körű előnyök tényeken alapuló becslését [...].

A
  c
  ) pontban említett ütemtervnek tartalmaznia kell a 2030-ra, 2040-re és 2050-re vonatkozó nemzeti célokat az éves energetikai felújítási arány, a nemzeti épületállomány primer- és végső energiafogyasztása, valamint az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentése tekintetében; konkrét határidőket a kibocsátásmentességi standardok és a 9. cikk (1) bekezdése szerintinél magasabb energiahatékonysági osztályok 2040-re és 2050-re történő elérésére, összhangban a nemzeti épületállomány nulla kibocsátású épületekké történő átalakításának ütemtervével; a várható energiamegtakarítások, kibocsátáscsökkentés és szélesebb körű előnyök tényeken alapuló becslését
  , helyben integrált kerületi vagy körzeti koncepciók alapján
  . [...]

c

, helyben integrált kerületi vagy körzeti koncepciók alapján

Indokolás

Indokolás

Az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelv célkitűzését össze kell hangolni a 2050-ig megvalósítandó klímasemlegességgel.

39.
  módosítás

39.

módosítás

3. cikk (4) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (4)   A Bizottság értékeli a nemzeti épületfelújítási tervek tervezetét, különösen azt, hogy: | (4)   A Bizottság értékeli a nemzeti épületfelújítási tervek tervezetét, különösen azt, hogy: |
| a) | a nemzeti szinten meghatározott célok ambíciószintje elegendő-e, és összhangban van-e az integrált nemzeti energia- és klímatervekben az éghajlattal és energiával kapcsolatban tett nemzeti kötelezettségvállalásokkal; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(4)   A Bizottság értékeli a nemzeti épületfelújítási tervek tervezetét, különösen azt, hogy:

(4)   A Bizottság értékeli a nemzeti épületfelújítási tervek tervezetét, különösen azt, hogy:

a)

a nemzeti szinten meghatározott célok ambíciószintje elegendő-e, és összhangban van-e az integrált nemzeti energia- és klímatervekben az éghajlattal és energiával kapcsolatban tett nemzeti kötelezettségvállalásokkal;

| a) | a nemzeti szinten meghatározott célok ambíciószintje elegendő-e, és az integrált nemzeti energia- és klímatervekben az éghajlattal és energiával kapcsolatban tett nemzeti kötelezettségvállalásokkal
  összhangban 2050-ig sikerül-e elérni velük az épületállomány dekarbonizálását
  ; |
| --- | --- |

a)

a nemzeti szinten meghatározott célok ambíciószintje elegendő-e, és az integrált nemzeti energia- és klímatervekben az éghajlattal és energiával kapcsolatban tett nemzeti kötelezettségvállalásokkal
  összhangban 2050-ig sikerül-e elérni velük az épületállomány dekarbonizálását
  ;

összhangban 2050-ig sikerül-e elérni velük az épületállomány dekarbonizálását

| b) | a szakpolitikák és intézkedések elegendőek-e a nemzeti szinten meghatározott célok eléréséhez; |
| --- | --- |

b)

a szakpolitikák és intézkedések elegendőek-e a nemzeti szinten meghatározott célok eléréséhez;

| b) | a szakpolitikák és intézkedések elegendőek-e a nemzeti szinten meghatározott célok eléréséhez
  , és biztosítják-e, hogy a felújított épületek valóban karbonmentesek legyenek
  ; |
| --- | --- |

b)

a szakpolitikák és intézkedések elegendőek-e a nemzeti szinten meghatározott célok eléréséhez
  , és biztosítják-e, hogy a felújított épületek valóban karbonmentesek legyenek
  ;

, és biztosítják-e, hogy a felújított épületek valóban karbonmentesek legyenek

| c) | a költségvetési és igazgatási források elosztása elegendő-e a terv végrehajtásához; |
| --- | --- |

c)

a költségvetési és igazgatási források elosztása elegendő-e a terv végrehajtásához;

| c) | a költségvetési és igazgatási források elosztása elegendő-e a terv végrehajtásához; |
| --- | --- |

c)

a költségvetési és igazgatási források elosztása elegendő-e a terv végrehajtásához;

| d) | a (3) bekezdés szerinti nyilvános konzultáció kellően inkluzív volt-e; és |
| --- | --- |

d)

a (3) bekezdés szerinti nyilvános konzultáció kellően inkluzív volt-e; és

| d) | a (3) bekezdés szerinti nyilvános konzultáció kellően inkluzív volt-e; és |
| --- | --- |

d)

a (3) bekezdés szerinti nyilvános konzultáció kellően inkluzív volt-e; és

| e) | a tervek megfelelnek-e az (1) bekezdés követelményeinek és a II. mellékletben található sablonnak. A 30. cikk alapján létrehozott bizottsággal folytatott konzultációt követően a Bizottság az (EU) 2018/1999 rendelet 9. cikkének (2) bekezdésével és 34. cikkével összhangban országspecifikus ajánlásokat adhat ki a tagállamoknak. Az első épületfelújítási terv tervezete tekintetében a Bizottság a terv tagállam általi benyújtását követő hat hónapon belül országspecifikus ajánlásokat adhat ki a tagállamoknak. |
| --- | --- |

e)

a tervek megfelelnek-e az (1) bekezdés követelményeinek és a II. mellékletben található sablonnak. A 30. cikk alapján létrehozott bizottsággal folytatott konzultációt követően a Bizottság az (EU) 2018/1999 rendelet 9. cikkének (2) bekezdésével és 34. cikkével összhangban országspecifikus ajánlásokat adhat ki a tagállamoknak. Az első épületfelújítási terv tervezete tekintetében a Bizottság a terv tagállam általi benyújtását követő hat hónapon belül országspecifikus ajánlásokat adhat ki a tagállamoknak.

| e) | a tervek megfelelnek-e az (1) bekezdés követelményeinek és a II. mellékletben található sablonnak. A 30. cikk alapján létrehozott bizottsággal folytatott konzultációt követően a Bizottság az (EU) 2018/1999 rendelet 9. cikkének (2) bekezdésével és 34. cikkével összhangban országspecifikus ajánlásokat adhat ki a tagállamoknak. Az első épületfelújítási terv tervezete tekintetében a Bizottság a terv tagállam általi benyújtását követő hat hónapon belül országspecifikus ajánlásokat adhat ki a tagállamoknak. |
| --- | --- |

e)

a tervek megfelelnek-e az (1) bekezdés követelményeinek és a II. mellékletben található sablonnak. A 30. cikk alapján létrehozott bizottsággal folytatott konzultációt követően a Bizottság az (EU) 2018/1999 rendelet 9. cikkének (2) bekezdésével és 34. cikkével összhangban országspecifikus ajánlásokat adhat ki a tagállamoknak. Az első épületfelújítási terv tervezete tekintetében a Bizottság a terv tagállam általi benyújtását követő hat hónapon belül országspecifikus ajánlásokat adhat ki a tagállamoknak.

Indokolás

Indokolás

Magától értetődik.

40.
  módosítás

40.

módosítás

5. cikk (1) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Az energiahatékonyságra vonatkozó minimumkövetelmények meghatározása | Az energiahatékonyságra vonatkozó minimumkövetelmények meghatározása |
| (1)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy 
  legalább
  a
  költségoptimalizált szintek
  elérése érdekében minimumkövetelményeket határozzanak meg az épületek vagy önálló rendeltetési egységek energiahatékonyságára vonatkozóan. Az energiahatékonyságot a 4. cikkben említett módszertannak megfelelően kell kiszámítani. A
  költségoptimalizált szinteket
  a 6. cikkben említett összehasonlító módszertani keretnek megfelelően kell kiszámítani. | (1)   A tagállamok
  a helyi és regionális önkormányzatokkal együttműködve
  megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy az épületek vagy önálló rendeltetési egységek energiahatékonyságára
  vonatkozó minimumkövetelmények összhangban legyenek azzal a menetrenddel, amely szerint a nemzeti épületállománynak 2050-re klímasemlegessé kell válnia
  . Az energiahatékonyságot a 4. cikkben említett módszertannak megfelelően kell kiszámítani. A
  kibocsátásmentességi standardokat
  a 6. cikkben említett összehasonlító módszertani keretnek megfelelően kell kiszámítani. |
| A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy az energiateljesítményre vonatkozó minimumkövetelményeket állapítsanak meg az épületburkolat részét képező és az épületburkolat energiateljesítményére jelentős hatást gyakorló épületelemekre, amikor azokat kicserélik vagy utólagosan felszerelik,
  a legalább költségoptimalizált szintek
  elérése érdekében. | A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy az energiateljesítményre vonatkozó minimumkövetelményeket állapítsanak meg az épületburkolat részét képező és az épületburkolat energiateljesítményére jelentős hatást gyakorló épületelemekre, amikor azokat kicserélik vagy utólagosan felszerelik, a
  kibocsátásmentességi standardok
  elérése érdekében. |
| A követelmények meghatározásakor a tagállamok különbséget tehetnek új és meglévő épületek, valamint az épületek különböző fajtái között.
  A fenti követelményeknek figyelembe kell venniük
  az általános
  beltéri
  klimatikus
  körülményeket,
  hogy elkerülhetők legyenek az esetleges negatív hatások, mint például az elégtelen szellőzés,
  továbbá a helyi körülményeket, valamint az épület tervezett rendeltetését és korát is.


  A tagállamok rendszeres időközönként, de legfeljebb ötévente felülvizsgálják az energiateljesítményre vonatkozó minimumkövetelményeiket, és szükség esetén frissítik azokat annak érdekében, hogy tükrözzék az építőiparban elért műszaki fejlődést, a 6. cikkben meghatározott költségoptimalizált számítás eredményeit, valamint az aktualizált nemzeti energia- és éghajlat-politikai célokat és politikákat. | A követelmények meghatározásakor a tagállamok különbséget tehetnek új és meglévő épületek, valamint az épületek különböző fajtái között. A fenti követelményeknek figyelembe kell venniük a megfelelő beltéri
  környezeti minőség szükségességét
  , továbbá a helyi körülményeket, valamint az épület tervezett rendeltetését és korát is.
  A helyi körülményeket regionális, nem pedig nemzeti szinten kell megvizsgálni, mivel azok településenként gyakran eltérőek lehetnek. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Az energiahatékonyságra vonatkozó minimumkövetelmények meghatározása

Az energiahatékonyságra vonatkozó minimumkövetelmények meghatározása

Az energiahatékonyságra vonatkozó minimumkövetelmények meghatározása

Az energiahatékonyságra vonatkozó minimumkövetelmények meghatározása

(1)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy 
  legalább
  a
  költségoptimalizált szintek
  elérése érdekében minimumkövetelményeket határozzanak meg az épületek vagy önálló rendeltetési egységek energiahatékonyságára vonatkozóan. Az energiahatékonyságot a 4. cikkben említett módszertannak megfelelően kell kiszámítani. A
  költségoptimalizált szinteket
  a 6. cikkben említett összehasonlító módszertani keretnek megfelelően kell kiszámítani.

(1)   A tagállamok
  a helyi és regionális önkormányzatokkal együttműködve
  megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy az épületek vagy önálló rendeltetési egységek energiahatékonyságára
  vonatkozó minimumkövetelmények összhangban legyenek azzal a menetrenddel, amely szerint a nemzeti épületállománynak 2050-re klímasemlegessé kell válnia
  . Az energiahatékonyságot a 4. cikkben említett módszertannak megfelelően kell kiszámítani. A
  kibocsátásmentességi standardokat
  a 6. cikkben említett összehasonlító módszertani keretnek megfelelően kell kiszámítani.

A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy az energiateljesítményre vonatkozó minimumkövetelményeket állapítsanak meg az épületburkolat részét képező és az épületburkolat energiateljesítményére jelentős hatást gyakorló épületelemekre, amikor azokat kicserélik vagy utólagosan felszerelik,
  a legalább költségoptimalizált szintek
  elérése érdekében.

a legalább költségoptimalizált szintek

A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy az energiateljesítményre vonatkozó minimumkövetelményeket állapítsanak meg az épületburkolat részét képező és az épületburkolat energiateljesítményére jelentős hatást gyakorló épületelemekre, amikor azokat kicserélik vagy utólagosan felszerelik, a
  kibocsátásmentességi standardok
  elérése érdekében.

kibocsátásmentességi standardok

A követelmények meghatározásakor a tagállamok különbséget tehetnek új és meglévő épületek, valamint az épületek különböző fajtái között.

A fenti követelményeknek figyelembe kell venniük
  az általános
  beltéri
  klimatikus
  körülményeket,
  hogy elkerülhetők legyenek az esetleges negatív hatások, mint például az elégtelen szellőzés,
  továbbá a helyi körülményeket, valamint az épület tervezett rendeltetését és korát is.

az általános

klimatikus

hogy elkerülhetők legyenek az esetleges negatív hatások, mint például az elégtelen szellőzés,

A tagállamok rendszeres időközönként, de legfeljebb ötévente felülvizsgálják az energiateljesítményre vonatkozó minimumkövetelményeiket, és szükség esetén frissítik azokat annak érdekében, hogy tükrözzék az építőiparban elért műszaki fejlődést, a 6. cikkben meghatározott költségoptimalizált számítás eredményeit, valamint az aktualizált nemzeti energia- és éghajlat-politikai célokat és politikákat.

A tagállamok rendszeres időközönként, de legfeljebb ötévente felülvizsgálják az energiateljesítményre vonatkozó minimumkövetelményeiket, és szükség esetén frissítik azokat annak érdekében, hogy tükrözzék az építőiparban elért műszaki fejlődést, a 6. cikkben meghatározott költségoptimalizált számítás eredményeit, valamint az aktualizált nemzeti energia- és éghajlat-politikai célokat és politikákat.

A követelmények meghatározásakor a tagállamok különbséget tehetnek új és meglévő épületek, valamint az épületek különböző fajtái között. A fenti követelményeknek figyelembe kell venniük a megfelelő beltéri
  környezeti minőség szükségességét
  , továbbá a helyi körülményeket, valamint az épület tervezett rendeltetését és korát is.
  A helyi körülményeket regionális, nem pedig nemzeti szinten kell megvizsgálni, mivel azok településenként gyakran eltérőek lehetnek.

környezeti minőség szükségességét

A helyi körülményeket regionális, nem pedig nemzeti szinten kell megvizsgálni, mivel azok településenként gyakran eltérőek lehetnek.

Indokolás

Indokolás

Az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelv célkitűzését össze kell hangolni a 2050-ig megvalósítandó klímasemlegességgel.

41.
  módosítás

41.

módosítás

6. cikk (1) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Az energiahatékonysági minimumkövetelmények költségoptimalizált szintjeinek kiszámítása A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 29. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el egy, az épületek és épületelemek tekintetében az energiahatékonysági minimumkövetelmények költségoptimalizált szintjeinek kiszámításához használandó összehasonlító módszertani keretről. A
  Bizottság 2026. június 30-ig felülvizsgálja a
  jelentős felújítás alatt álló meglévő épületekre és az egyes épületelemekre vonatkozó energiahatékonysági minimumkövetelmények költségoptimalizált szintjeinek kiszámításához használandó összehasonlító módszertani keretet. [...] | Az energiahatékonysági minimumkövetelmények költségoptimalizált szintjeinek kiszámítása A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 29. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el egy, az épületek és épületelemek tekintetében az energiahatékonysági minimumkövetelmények költségoptimalizált szintjeinek kiszámításához használandó összehasonlító módszertani keretről. A jelentős felújítás alatt álló meglévő épületekre és az egyes épületelemekre vonatkozó energiahatékonysági minimumkövetelmények költségoptimalizált szintjeinek kiszámításához használandó összehasonlító módszertani keretet
  a Bizottság 2026. június 30-ig felváltja egy olyan módszerrel, amely a kibocsátásmentes és közel kibocsátásmentes épületekre vonatkozó cél eléréséhez szükséges energiahatékonysági minimumszabvány kiszámítására szolgál.
  [...] |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Az energiahatékonysági minimumkövetelmények költségoptimalizált szintjeinek kiszámítása A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 29. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el egy, az épületek és épületelemek tekintetében az energiahatékonysági minimumkövetelmények költségoptimalizált szintjeinek kiszámításához használandó összehasonlító módszertani keretről. A
  Bizottság 2026. június 30-ig felülvizsgálja a
  jelentős felújítás alatt álló meglévő épületekre és az egyes épületelemekre vonatkozó energiahatékonysági minimumkövetelmények költségoptimalizált szintjeinek kiszámításához használandó összehasonlító módszertani keretet. [...]

Bizottság 2026. június 30-ig felülvizsgálja a

Az energiahatékonysági minimumkövetelmények költségoptimalizált szintjeinek kiszámítása A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 29. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el egy, az épületek és épületelemek tekintetében az energiahatékonysági minimumkövetelmények költségoptimalizált szintjeinek kiszámításához használandó összehasonlító módszertani keretről. A jelentős felújítás alatt álló meglévő épületekre és az egyes épületelemekre vonatkozó energiahatékonysági minimumkövetelmények költségoptimalizált szintjeinek kiszámításához használandó összehasonlító módszertani keretet
  a Bizottság 2026. június 30-ig felváltja egy olyan módszerrel, amely a kibocsátásmentes és közel kibocsátásmentes épületekre vonatkozó cél eléréséhez szükséges energiahatékonysági minimumszabvány kiszámítására szolgál.
  [...]

a Bizottság 2026. június 30-ig felváltja egy olyan módszerrel, amely a kibocsátásmentes és közel kibocsátásmentes épületekre vonatkozó cél eléréséhez szükséges energiahatékonysági minimumszabvány kiszámítására szolgál.

Indokolás

Indokolás

A költségoptimum-módszer fontos eszköz annak felmérésére, hogy a tagállamok milyen lépéseket tesznek.

42.
  módosítás

42.

módosítás

7. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (1)   A tagállamok biztosítják, hogy a következő időpontoktól az új épületek a III. melléklettel összhangban kibocsátásmentes épületek legyenek: | (1)   A tagállamok
  a helyi és regionális önkormányzatokkal együttműködve
  biztosítják, hogy a következő időpontoktól az új épületek a III. melléklettel összhangban kibocsátásmentes épületek legyenek: |
| a) | 2027. január 1-jétől a hatóságok által használt vagy tulajdonában lévő új épületek; és |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a következő időpontoktól az új épületek a III. melléklettel összhangban kibocsátásmentes épületek legyenek:

(1)   A tagállamok
  a helyi és regionális önkormányzatokkal együttműködve
  biztosítják, hogy a következő időpontoktól az új épületek a III. melléklettel összhangban kibocsátásmentes épületek legyenek:

a)

2027. január 1-jétől a hatóságok által használt vagy tulajdonában lévő új épületek; és

| a) | 2027. január 1-jétől a hatóságok által használt vagy tulajdonában lévő új épületek; és |
| --- | --- |

a)

2027. január 1-jétől a hatóságok által használt vagy tulajdonában lévő új épületek; és

| b) | 2030. január 1-jétől valamennyi új épület; |
| --- | --- |

b)

2030. január 1-jétől valamennyi új épület;

| b) | 2030. január 1-jétől valamennyi új épület; |
| --- | --- |

b)

2030. január 1-jétől valamennyi új épület;

| c) | 2030. január 1-jétől a meglévő épületek esetében, ha azok felújítására uniós finanszírozást vesznek igénybe. |
| --- | --- |

c)

c)

2030. január 1-jétől a meglévő épületek esetében, ha azok felújítására uniós finanszírozást vesznek igénybe.

2030. január 1-jétől a meglévő épületek esetében, ha azok felújítására uniós finanszírozást vesznek igénybe.

Az első albekezdés szerinti követelmények alkalmazásáig a tagállamok biztosítják, hogy az összes új épület közel nulla energiaigényű épület legyen teljesítse az energiahatékonyságra vonatkozóan az 5. cikkel összhangban meghatározott minimumkövetelményeket.

Az első albekezdés szerinti követelmények alkalmazásáig a tagállamok biztosítják, hogy az összes új épület közel nulla energiaigényű épület legyen teljesítse az energiahatékonyságra vonatkozóan az 5. cikkel összhangban meghatározott minimumkövetelményeket.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy az életciklusra vonatkozó globális felmelegedési potenciált (GWP) a III. melléklettel összhangban számítsák ki, és az épület energiahatékonysági tanúsítványán keresztül közzétegyék:

(2)   A tagállamok
  a helyi és regionális önkormányzatokkal együttműködve
  biztosítják, hogy az életciklusra vonatkozó globális felmelegedési potenciált (GWP) a III. melléklettel összhangban számítsák ki, és az épület energiahatékonysági tanúsítványán keresztül közzétegyék:

| a) | 2027. január 1-jétől minden olyan új épület esetében, amelynek hasznos alapterülete meghaladja a 2 000 négyzetmétert; és |
| --- | --- |

a)

2027. január 1-jétől minden olyan új épület esetében, amelynek hasznos alapterülete meghaladja a 2 000 négyzetmétert; és

| a) | 2027. január 1-jétől minden olyan új épület esetében, amelynek hasznos alapterülete meghaladja a 2 000 négyzetmétert; és |
| --- | --- |

a)

2027. január 1-jétől minden olyan új épület esetében, amelynek hasznos alapterülete meghaladja a 2 000 négyzetmétert; és

| b) | 2030. január 1-jétől valamennyi új épület esetében. |
| --- | --- |

b)

2030. január 1-jétől valamennyi új épület esetében.

| b) | 2030. január 1-jétől valamennyi új épület esetében. |
| --- | --- |

b)

2030. január 1-jétől valamennyi új épület esetében.

(3)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 29. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el ezen irányelv kiegészítése céljából annak érdekében, hogy a III. mellékletet a technológiai fejlődéshez és az innovációhoz igazítsa, hogy
  a III. mellékletben a felújított épületekre vonatkozóan kiigazított maximális energiahatékonysági küszöbértékeket állapítson meg, valamint hogy kiigazítsa
  a kibocsátásmentes épületekre
  vonatkozó maximális energiahatékonysági küszöbértékeket
  .

(3)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 29. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el ezen irányelv kiegészítése céljából annak érdekében, hogy a III. mellékletet a technológiai fejlődéshez és az innovációhoz igazítsa, hogy meghatározza
  a kibocsátásmentes és közel kibocsátásmentes épületekre vonatkozó standardokat a tagállamok számára
  , valamint követelményeket dolgozzon ki a kibocsátásmentes
  épületek teljes életciklusra vetített globális felmelegedési potenciáljára vonatkozóan
  .

(4)   Az új épületek tekintetében a tagállamok foglalkoznak az egészséges beltéri éghajlati viszonyokkal, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodással, a tűzbiztonsággal, az intenzív szeizmikus tevékenységgel kapcsolatos kockázatokkal, valamint a fogyatékossággal élő személyek érdekében történő akadálymentesítéssel. A tagállamoknak foglalkozniuk kell az épületekben vagy azok felületén történő szén-dioxid-tároláshoz kapcsolódó szén-dioxid-eltávolítással is.

(4)   Az új épületek tekintetében a tagállamok
  a helyi és regionális önkormányzatokkal együttműködve
  foglalkoznak az egészséges beltéri éghajlati viszonyokkal, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodással, a tűzbiztonsággal, az intenzív szeizmikus tevékenységgel kapcsolatos kockázatokkal, valamint a fogyatékossággal élő személyek érdekében történő akadálymentesítéssel. A tagállamoknak foglalkozniuk kell az épületekben vagy azok felületén történő szén-dioxid-tároláshoz kapcsolódó szén-dioxid-eltávolítással is.

7a. cikk

Az új európai Bauhaus

1.
     
  A tagállamok a helyi és regionális önkormányzatokkal együttműködve biztosítják, hogy az épületfelújítási projektek fejlesztői a tanácsadás igénybevételekor, a finanszírozás igénylésekor és az engedélyek bevezetésekor tájékoztatást kapjanak az új európai Bauhaus kezdeményezés célkitűzéseiről és a részvételi lehetőségekről.

2.
     
  A tagállamok felhatalmazzák a helyi és regionális önkormányzatokat, hogy az ezen irányelv VII. mellékletének megfelelően olyan referenciaépületekre vonatkozó célzott támogatási eszközöket dolgozzanak ki, amelyek az új európai Bauhaus kezdeményezéssel összhangban gazdagítják a kultúrát, fenntarthatóak és inkluzívak. Az eszközök olyan, felújítással kapcsolatos pénzügyi konstrukciókat is magukban foglalhatnak, amelyek bemutatják, hogy egy részvételen alapuló és alulról felfelé irányuló megközelítés keretében hogyan alakíthatók át az egyes épületek vagy egész városrészek kibocsátásmentes épületekké, illetve városrészekké megfizethető, fenntartható és társadalmilag befogadó módon a szélesebb körű előnyök maximalizálása mellett.

3.
     
  A tagállamok nemzeti iparpolitikákat vezetnek be az épületfelújításhoz szükséges, helyileg alkalmazható, olyan előre gyártott épületelemek nagyüzemi gyártására vonatkozóan, amelyek különböző funkciókat látnak el, ideértve az esztétikát, a szigeteléssel összefüggőenergiatermelést és a zöld infrastruktúrákat is, valamint támogatják a biológiai sokféleséget, a vízgazdálkodást, az akadálymentességet és a mobilitást.

Indokolás

Indokolás

Az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelv célkitűzését össze kell hangolni a 2050-ig megvalósítandó klímasemlegességgel.

43.
  módosítás

43.

módosítás

8. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Meglévő épületek | Meglévő épületek |
| (1)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy az épületek jelentős felújítása során javuljon az épület vagy a felújított épületrész energiahatékonysága annak érdekében, hogy teljesüljenek
  az energiahatékonyságra vonatkozóan
  az 5. cikkel összhangban meghatározott
  minimumkövetelmények
  , amennyiben az műszaki, funkcionális és gazdasági szempontból megvalósítható.
  A követelményeket a felújított épület vagy önálló rendeltetési egység egészére kell alkalmazni. Kiegészítésképpen vagy alternatívaként a követelmények a felújított épületelemekre is alkalmazhatók. | (1)   A tagállamok a helyi és regionális
  önkormányzatokkal együttműködve
  megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy az épületek jelentős felújítása során javuljon az épület vagy a felújított épületrész energiahatékonysága annak érdekében, hogy teljesüljenek az 5. cikkel összhangban meghatározott
  kibocsátásmentességi standardok
  , amennyiben az műszaki, funkcionális és gazdasági szempontból megvalósítható. A követelményeket a felújított épület vagy önálló rendeltetési egység egészére kell alkalmazni. Kiegészítésképpen vagy alternatívaként a követelmények a felújított épületelemekre
  , illetve az integrált kerületekre és körzetekre
  is alkalmazhatók. |
| (2)   A tagállamok, ezenkívül megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a külső térelhatárolókat alkotó olyan épületelemek, amelyek jelentősen befolyásolják a külső térelhatárolók energiahatékonyságát, átalakításukat vagy cseréjüket követően teljesítsék az energiahatékonysági minimumkövetelményeket, amennyiben az műszaki, funkcionális
  és gazdasági
  szempontból
  megvalósítható
  . | (2)   A tagállamok
  a helyi és regionális önkormányzatokkal együttműködve
  ezenkívül megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a külső térelhatárolókat alkotó olyan épületelemek, amelyek jelentősen befolyásolják a külső térelhatárolók energiahatékonyságát, átalakításukat vagy cseréjüket követően teljesítsék az energiahatékonysági minimumkövetelményeket, amennyiben az műszaki
  és
  funkcionális szempontból
  kibocsátásmentes vagy közel kibocsátásmentes épületeket eredményez
  . |
| (3)   A tagállamok a jelentős felújítás alá vont épületekkel kapcsolatban
  ösztönzik
  a nagy hatékonyságú alternatív rendszerek alkalmazását, amennyiben az műszakilag, funkcionálisan és gazdaságilag megvalósítható. A tagállamok, a jelentős
  felújítás alá vont épületekkel kapcsolatban figyelembe veszik
  az egészséges beltéri
  klimatikus körülményeket, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást, a tűzbiztonságot,
  az intenzív szeizmikus tevékenységhez kapcsolódó kockázatokat, a veszélyes anyagok – többek között az azbeszt – eltávolítását, valamint a fogyatékossággal élő személyek érdekében történő akadálymentesítést . | (3)   A tagállamok
  a helyi és regionális önkormányzatokkal együttműködve
  a jelentős felújítás alá vont épületekkel kapcsolatban
  biztosítják, hogy
  a nagy hatékonyságú alternatív rendszerek
  elterjesztése ösztönzésben részesüljön
  , amennyiben az műszakilag, funkcionálisan és gazdaságilag megvalósítható
  , valamint ösztönzik a helyben elérhető erőforrások használatát
  . A tagállamok
  biztosítják, hogy
  a jelentős
  épületfelújítások kezeljék
  az egészséges beltéri
  környezeti minőség kérdéseit, jelentős kapacitással rendelkezzenek az éghajlatváltozás hatásainak csökkentésére és az azokhoz való alkalmazkodásra többek között zöld infrastruktúráknak, szén-dioxid-eltávolításnak és szén-dioxid-tárolásnak köszönhetően, és megfeleljenek a tűzbiztonsági normáknak, csökkentsék
  az intenzív szeizmikus tevékenységhez kapcsolódó kockázatokat, a veszélyes anyagok – többek között az azbeszt – eltávolítását, valamint
  javítsák
  a fogyatékossággal élő személyek érdekében történő akadálymentesítést
  . A tagállamok eközben megfelelő adózási ösztönzőket és célzott finanszírozási eszközöket biztosítanak
  . |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Meglévő épületek

Meglévő épületek

(1)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy az épületek jelentős felújítása során javuljon az épület vagy a felújított épületrész energiahatékonysága annak érdekében, hogy teljesüljenek
  az energiahatékonyságra vonatkozóan
  az 5. cikkel összhangban meghatározott
  minimumkövetelmények
  , amennyiben az műszaki, funkcionális és gazdasági szempontból megvalósítható.

A követelményeket a felújított épület vagy önálló rendeltetési egység egészére kell alkalmazni. Kiegészítésképpen vagy alternatívaként a követelmények a felújított épületelemekre is alkalmazhatók.

(1)   A tagállamok a helyi és regionális
  önkormányzatokkal együttműködve
  megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy az épületek jelentős felújítása során javuljon az épület vagy a felújított épületrész energiahatékonysága annak érdekében, hogy teljesüljenek az 5. cikkel összhangban meghatározott
  kibocsátásmentességi standardok
  , amennyiben az műszaki, funkcionális és gazdasági szempontból megvalósítható. A követelményeket a felújított épület vagy önálló rendeltetési egység egészére kell alkalmazni. Kiegészítésképpen vagy alternatívaként a követelmények a felújított épületelemekre
  , illetve az integrált kerületekre és körzetekre
  is alkalmazhatók.

(2)   A tagállamok, ezenkívül megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a külső térelhatárolókat alkotó olyan épületelemek, amelyek jelentősen befolyásolják a külső térelhatárolók energiahatékonyságát, átalakításukat vagy cseréjüket követően teljesítsék az energiahatékonysági minimumkövetelményeket, amennyiben az műszaki, funkcionális
  és gazdasági
  szempontból
  megvalósítható
  .

(2)   A tagállamok
  a helyi és regionális önkormányzatokkal együttműködve
  ezenkívül megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a külső térelhatárolókat alkotó olyan épületelemek, amelyek jelentősen befolyásolják a külső térelhatárolók energiahatékonyságát, átalakításukat vagy cseréjüket követően teljesítsék az energiahatékonysági minimumkövetelményeket, amennyiben az műszaki
  és
  funkcionális szempontból
  kibocsátásmentes vagy közel kibocsátásmentes épületeket eredményez
  .

(3)   A tagállamok a jelentős felújítás alá vont épületekkel kapcsolatban
  ösztönzik
  a nagy hatékonyságú alternatív rendszerek alkalmazását, amennyiben az műszakilag, funkcionálisan és gazdaságilag megvalósítható. A tagállamok, a jelentős
  felújítás alá vont épületekkel kapcsolatban figyelembe veszik
  az egészséges beltéri
  klimatikus körülményeket, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást, a tűzbiztonságot,
  az intenzív szeizmikus tevékenységhez kapcsolódó kockázatokat, a veszélyes anyagok – többek között az azbeszt – eltávolítását, valamint a fogyatékossággal élő személyek érdekében történő akadálymentesítést .

(3)   A tagállamok
  a helyi és regionális önkormányzatokkal együttműködve
  a jelentős felújítás alá vont épületekkel kapcsolatban
  biztosítják, hogy
  a nagy hatékonyságú alternatív rendszerek
  elterjesztése ösztönzésben részesüljön
  , amennyiben az műszakilag, funkcionálisan és gazdaságilag megvalósítható
  , valamint ösztönzik a helyben elérhető erőforrások használatát
  . A tagállamok
  biztosítják, hogy
  a jelentős
  épületfelújítások kezeljék
  az egészséges beltéri
  környezeti minőség kérdéseit, jelentős kapacitással rendelkezzenek az éghajlatváltozás hatásainak csökkentésére és az azokhoz való alkalmazkodásra többek között zöld infrastruktúráknak, szén-dioxid-eltávolításnak és szén-dioxid-tárolásnak köszönhetően, és megfeleljenek a tűzbiztonsági normáknak, csökkentsék
  az intenzív szeizmikus tevékenységhez kapcsolódó kockázatokat, a veszélyes anyagok – többek között az azbeszt – eltávolítását, valamint
  javítsák
  a fogyatékossággal élő személyek érdekében történő akadálymentesítést
  . A tagállamok eközben megfelelő adózási ösztönzőket és célzott finanszírozási eszközöket biztosítanak
  .

Indokolás

Indokolás

Az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelv célkitűzését össze kell hangolni a 2050-ig megvalósítandó klímasemlegességgel.

44.
  módosítás

44.

módosítás

9. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Energiahatékonysági minimumszabványok | Energiahatékonysági minimumszabványok |
| (1)   A tagállamok biztosítják, hogy: | (1)   A tagállamok a helyi és regionális önkormányzatokkal együttműködve biztosítják, hogy |
| a) | a közjogi szervek tulajdonában lévő épületek és önálló rendeltetési egységek legkésőbb |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Energiahatékonysági minimumszabványok

Energiahatékonysági minimumszabványok

Energiahatékonysági minimumszabványok

Energiahatékonysági minimumszabványok

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy:

(1)   A tagállamok a helyi és regionális önkormányzatokkal együttműködve biztosítják, hogy

a)

a közjogi szervek tulajdonában lévő épületek és önálló rendeltetési egységek legkésőbb

| a) | a közjogi szervek tulajdonában lévő épületek és önálló rendeltetési egységek legkésőbb |
| --- | --- |

a)

a közjogi szervek tulajdonában lévő épületek és önálló rendeltetési egységek legkésőbb

| | i. | i. 2027. január 1. után elérjék legalább az F energiahatékonysági osztályt; és |
| --- | --- | --- |

i.

i. 2027. január 1. után elérjék legalább az F energiahatékonysági osztályt; és

| | i. | 2027. január 1. után elérjék legalább az F energiahatékonysági osztályt; és |
| --- | --- | --- |

i.

2027. január 1. után elérjék legalább az F energiahatékonysági osztályt; és

| | ii. | 2030. január 1. után legalább az E energiahatékonysági osztályt; |
| --- | --- | --- |

ii.

ii.

2030. január 1. után legalább az E energiahatékonysági osztályt;

2030. január 1. után legalább az E energiahatékonysági osztályt;

| b) | a közjogi szervek tulajdonából lévőktől eltérő nem lakáscélú épületek és önálló rendeltetési egységek legkésőbb |
| --- | --- |

b)

a közjogi szervek tulajdonából lévőktől eltérő nem lakáscélú épületek és önálló rendeltetési egységek legkésőbb

| b) | a közjogi szervek tulajdonából lévőktől eltérő nem lakáscélú épületek és önálló rendeltetési egységek legkésőbb |
| --- | --- |

b)

a közjogi szervek tulajdonából lévőktől eltérő nem lakáscélú épületek és önálló rendeltetési egységek legkésőbb

| | i. | 2027. január 1. után elérjék legalább az F energiahatékonysági osztályt; és |
| --- | --- | --- |

i.

2027. január 1. után elérjék legalább az F energiahatékonysági osztályt; és

| | i. | 2027. január 1. után elérjék legalább az F energiahatékonysági osztályt; és |
| --- | --- | --- |

i.

2027. január 1. után elérjék legalább az F energiahatékonysági osztályt; és

| | ii. | 2030. január 1. után legalább az E energiahatékonysági osztályt; |
| --- | --- | --- |

ii.

ii.

2030. január 1. után legalább az E energiahatékonysági osztályt;

2030. január 1. után legalább az E energiahatékonysági osztályt;

| c) | a lakóépületek és az önálló rendeltetési egységek legkésőbb |
| --- | --- |

c)

a lakóépületek és az önálló rendeltetési egységek legkésőbb

| c) | a lakóépületek és az önálló rendeltetési egységek legkésőbb |
| --- | --- |

c)

a lakóépületek és az önálló rendeltetési egységek legkésőbb

| | i. | 2030. január 1. után elérjék legalább az F energiahatékonysági osztályt; és |
| --- | --- | --- |

i.

2030. január 1. után elérjék legalább az F energiahatékonysági osztályt; és

| | i. | 2030. január 1. után legalább az F energiahatékonysági osztályt; |
| --- | --- | --- |

i.

2030. január 1. után legalább az F energiahatékonysági osztályt;

| | ii. | 2033. január 1. után legalább az E energiahatékonysági osztályt. |
| --- | --- | --- |

ii.

ii.

2033. január 1. után legalább az E energiahatékonysági osztályt.

2033. január 1. után legalább az E energiahatékonysági osztályt.

A tagállamok indokolt esetben és az Európai Bizottsághoz intézett kérelemmel együtt, valamint a 3. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett nemzeti épületfelújítási tervvel összhangban előírhatják az e bekezdésben meghatározott határidő meghosszabbítását épületállományuk meghatározott részei tekintetében.

A tagállamok indokolt esetben és az Európai Bizottsághoz intézett kérelemmel együtt, valamint a 3. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett nemzeti épületfelújítási tervvel összhangban előírhatják az e bekezdésben meghatározott határidő meghosszabbítását épületállományuk meghatározott részei tekintetében.

A 3. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett ütemtervükben a tagállamok konkrét
  időbeli tervezést
  határoznak meg
  az e bekezdésben említett épületekre vonatkozóan annak érdekében, hogy azok 2040-re és 2050-re magasabb energiahatékonysági osztályokat érjenek el, összhangban a nemzeti épületállomány kibocsátásmentes épületekké történő átalakításának pályájával.

időbeli tervezést

az e bekezdésben említett épületekre vonatkozóan annak érdekében, hogy azok 2040-re és 2050-re magasabb energiahatékonysági osztályokat érjenek el, összhangban a nemzeti épületállomány kibocsátásmentes épületekké történő átalakításának pályájával.

A 3. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett ütemtervükben a tagállamok konkrét
  terveket dolgoznak ki az összes épület kibocsátásmentessé vagy közel kibocsátásmentessé történő felújítására és annak biztosítására, hogy 2050-re az épületállomány teljes egészében kibocsátásmentes legyen.

terveket dolgoznak ki az összes épület kibocsátásmentessé vagy közel kibocsátásmentessé történő felújítására és annak biztosítására, hogy 2050-re az épületállomány teljes egészében kibocsátásmentes legyen.

A tagállamok helyi szinten integrált kerületi vagy körzeti alapú megközelítéseket is alkalmazhatnak, biztosítva, hogy minden épület átlagosan megfeleljen a karbonsemlegességre vonatkozó előírásoknak. A történelmi értékkel bíró épületek esetében az időpontot a tagállam határozza meg műszaki és megvalósíthatósági értékelések alapján. Kibocsátásukat az éghajlat szempontjából kedvező épületek előmozdításával és a hálózatról táplált megújuló energia termelésének bővítésével kell ellensúlyozni.

A tagállamok helyi szinten integrált kerületi vagy körzeti alapú megközelítéseket is alkalmazhatnak, biztosítva, hogy minden épület átlagosan megfeleljen a karbonsemlegességre vonatkozó előírásoknak. A történelmi értékkel bíró épületek esetében az időpontot a tagállam határozza meg műszaki és megvalósíthatósági értékelések alapján. Kibocsátásukat az éghajlat szempontjából kedvező épületek előmozdításával és a hálózatról táplált megújuló energia termelésének bővítésével kell ellensúlyozni.

(2)
     
  Az (1) bekezdés alapján megállapított energiahatékonysági minimumszabványokon kívül minden tagállam energiahatékonysági minimumszabványokat állapíthat meg az összes többi meglévő épület felújítására vonatkozóan.

Az energiahatékonysági minimumszabványokat, amennyiben ilyeneket megállapítanak, a tagállam épületfelújítási tervében foglalt nemzeti ütemtervre, valamint a 2030-ra, 2040-re és 2050-re kitűzött célokra, illetve a nemzeti épületállomány 2050-ig kibocsátásmentes épületekké történő átalakítására figyelemmel kell kidolgozni.

(2)
     A 15. cikkel összhangban a tagállamok
  és a helyi és regionális önkormányzatok
  a következő intézkedések révén támogatják
  a kibocsátásmentességi szabványok
  betartását:

| a) | az (EU).../... irányelv [az átdolgozott energiahatékonysági irányelv] 22. cikkével összhangban megfelelő pénzügyi intézkedések biztosítása, különösen a kiszolgáltatott helyzetben lévő
  , alacsony és közepes jövedelmű
  háztartásokat, az energiaszegénység által érintett vagy a szociális lakásban élő személyeket célzó intézkedések tekintetében
  és a piaci akadályok felszámolása érdekében
  ; |
| --- | --- |

a)

az (EU).../... irányelv [az átdolgozott energiahatékonysági irányelv] 22. cikkével összhangban megfelelő pénzügyi intézkedések biztosítása, különösen a kiszolgáltatott helyzetben lévő
  , alacsony és közepes jövedelmű
  háztartásokat, az energiaszegénység által érintett vagy a szociális lakásban élő személyeket célzó intézkedések tekintetében
  és a piaci akadályok felszámolása érdekében
  ;

, alacsony és közepes jövedelmű

és a piaci akadályok felszámolása érdekében

| b) | technikai segítségnyújtás biztosítása, többek között egyablakos ügyintézés révén; |
| --- | --- |

b)

technikai segítségnyújtás biztosítása, többek között egyablakos ügyintézés révén;

| c) | integrált finanszírozási rendszerek kialakítása; |
| --- | --- |

c)

integrált finanszírozási rendszerek kialakítása;

| d) | a nem gazdasági akadályok elhárítása, ideértve az eltérő érdekeket is; és |
| --- | --- |

d)

a nem gazdasági akadályok elhárítása, ideértve az eltérő érdekeket is; és

| e) | a társadalmi hatások nyomon követése, különösen a legkiszolgáltatottabb helyzetben lévők tekintetében. |
| --- | --- |

e)

a társadalmi hatások nyomon követése, különösen a legkiszolgáltatottabb helyzetben lévők tekintetében.

| f) | a használaton kívüli épületek újrahasznosítása és a mai igényekhez való hozzáigazítása |
| --- | --- |

f)

f)

a használaton kívüli épületek újrahasznosítása és a mai igényekhez való hozzáigazítása

a használaton kívüli épületek újrahasznosítása és a mai igényekhez való hozzáigazítása

| g) | az azt garantáló keret kialakítása, hogy elegendő mennyiségben álljon rendelkezésre a megfelelő készségszinttel rendelkező munkaerő, lehetővé téve a követelmények időben történő teljesítését. |
| --- | --- |

g)

g)

az azt garantáló keret kialakítása, hogy elegendő mennyiségben álljon rendelkezésre a megfelelő készségszinttel rendelkező munkaerő, lehetővé téve a követelmények időben történő teljesítését.

az azt garantáló keret kialakítása, hogy elegendő mennyiségben álljon rendelkezésre a megfelelő készségszinttel rendelkező munkaerő, lehetővé téve a követelmények időben történő teljesítését.

(3)
     A 15. cikkel összhangban a tagállamok a következő intézkedések révén támogatják
  az energiahatékonysági minimumszabványok
  betartását:

(3)
     Amennyiben egy épület felújítására azért kerül sor, hogy az megfeleljen
  a kibocsátásmentességi szabványoknak
  , a tagállamok biztosítják az épületelemek energiahatékonyságára vonatkozó, 5. cikk szerinti minimumkövetelményeknek, jelentős felújítás esetén pedig a meglévő épületek
  kibocsátásmentességére
  vonatkozó, 8. cikk szerinti
  követelményeknek
  való megfelelést.

| a) | az (EU).../... irányelv [az átdolgozott energiahatékonysági irányelv] 22. cikkével összhangban megfelelő pénzügyi intézkedések biztosítása, különösen a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartásokat, az energiaszegénység által érintett vagy a szociális lakásban élő személyeket célzó intézkedések tekintetében; |
| --- | --- |

a)

az (EU).../... irányelv [az átdolgozott energiahatékonysági irányelv] 22. cikkével összhangban megfelelő pénzügyi intézkedések biztosítása, különösen a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartásokat, az energiaszegénység által érintett vagy a szociális lakásban élő személyeket célzó intézkedések tekintetében;

| b) | technikai segítségnyújtás biztosítása, többek között egyablakos ügyintézés révén; |
| --- | --- |

b)

technikai segítségnyújtás biztosítása, többek között egyablakos ügyintézés révén;

| c) | integrált finanszírozási rendszerek kialakítása; |
| --- | --- |

c)

integrált finanszírozási rendszerek kialakítása;

| d) | a nem gazdasági akadályok elhárítása, ideértve az eltérő érdekeket is; és |
| --- | --- |

d)

a nem gazdasági akadályok elhárítása, ideértve az eltérő érdekeket is; és

| e) | a társadalmi hatások nyomon követése, különösen a legkiszolgáltatottabb helyzetben lévők tekintetében. |
| --- | --- |

e)

a társadalmi hatások nyomon követése, különösen a legkiszolgáltatottabb helyzetben lévők tekintetében.

(4)
     Amennyiben egy épület felújítására azért kerül sor, hogy az megfeleljen
  az energiahatékonysági minimumszabványoknak
  , a tagállamok biztosítják az épületelemek energiahatékonyságára vonatkozó, az 5. cikk szerinti minimumkövetelményeknek, jelentős felújítás esetén pedig a meglévő épületek
  energiahatékonyságára
  vonatkozó, a 8. cikk szerinti
  minimumkövetelményeknek
  való megfelelést.

(4)
     A tagállamok
  a helyi és regionális önkormányzatokkal együttműködve
  dönthetnek úgy, hogy nem alkalmazzák az (1) és (2) bekezdésben említett
  kibocsátásmentességi standardokat
  a következő épületfajták tekintetében:

| a) | egy kijelölt környezet részeként vagy különleges építészeti vagy történeti értékük miatt, hivatalosan védett épületek, amelyek esetében az előírások teljesítése elfogadhatatlan mértékben megváltoztatná jellegzetességüket vagy megjelenésüket; |
| --- | --- |

a)

egy kijelölt környezet részeként vagy különleges építészeti vagy történeti értékük miatt, hivatalosan védett épületek, amelyek esetében az előírások teljesítése elfogadhatatlan mértékben megváltoztatná jellegzetességüket vagy megjelenésüket;

| b) | istentiszteletre vagy vallásos tevékenységekre használt épületek; |
| --- | --- |

b)

istentiszteletre vagy vallásos tevékenységekre használt épületek;

| c) | legfeljebb kétévi használatra szánt ideiglenes épületek, ipari területek, műhelyek és alacsony energiaszükségletű, nem lakáscélú mezőgazdasági épületek, valamint olyan nem lakáscélú mezőgazdasági épületek, amelyeket az energiahatékonyságról nemzeti ágazati megállapodást kötött ágazat használ; |
| --- | --- |

c)

legfeljebb kétévi használatra szánt ideiglenes épületek, ipari területek, műhelyek és alacsony energiaszükségletű, nem lakáscélú mezőgazdasági épületek, valamint olyan nem lakáscélú mezőgazdasági épületek, amelyeket az energiahatékonyságról nemzeti ágazati megállapodást kötött ágazat használ;

| d) | olyan lakóépületek, amelyeket évente négy hónapnál rövidebb ideig használnak, vagy négy hónapnál rövidebb használatra szánnak, vagy évente korlátozott idejű használatra szánnak, és a várható energiafogyasztás kevesebb, mint 25 %-a azon energiafogyasztásnak, amelyet egész éves használat esetén érnének el; |
| --- | --- |

d)

olyan lakóépületek, amelyeket évente négy hónapnál rövidebb ideig használnak, vagy négy hónapnál rövidebb használatra szánnak, vagy évente korlátozott idejű használatra szánnak, és a várható energiafogyasztás kevesebb, mint 25 %-a azon energiafogyasztásnak, amelyet egész éves használat esetén érnének el;

| e) | szabadon álló épületek, amelyek teljes hasznos alapterülete kevesebb, mint 50 m2. |
| --- | --- |

e)

szabadon álló épületek, amelyek teljes hasznos alapterülete kevesebb, mint 50 m2.

A fent említett épületeket továbbra is úgy kell felújítani, hogy a lehető legnagyobb mértékben csökkentsék szénlábnyomukat, és ne akadályozzák a klímasemlegesség általános céljának elérését.

A fent említett épületeket továbbra is úgy kell felújítani, hogy a lehető legnagyobb mértékben csökkentsék szénlábnyomukat, és ne akadályozzák a klímasemlegesség általános céljának elérését.

(5)
     A tagállamok dönthetnek úgy, hogy nem alkalmazzák az (1) és (2) bekezdésben említett
  energiahatékonysági minimumszabványokat
  a következő épületfajták tekintetében:

(5)
     A tagállamok
  a helyi és regionális önkormányzatokkal együttműködve
  megteszik a szükséges intézkedéseket az (1) és (2) bekezdésben említett energiahatékonysági minimumszabványok végrehajtásának biztosítására, ideértve megfelelő nyomonkövetési mechanizmusokat és szankciókat is a 31. cikkel összhangban.

| a) | egy kijelölt környezet részeként vagy különleges építészeti vagy történeti értékük miatt, hivatalosan védett épületek, amelyek esetében az előírások teljesítése elfogadhatatlan mértékben megváltoztatná jellegzetességüket vagy megjelenésüket; |
| --- | --- |

a)

egy kijelölt környezet részeként vagy különleges építészeti vagy történeti értékük miatt, hivatalosan védett épületek, amelyek esetében az előírások teljesítése elfogadhatatlan mértékben megváltoztatná jellegzetességüket vagy megjelenésüket;

| b) | istentiszteletre vagy vallásos tevékenységekre használt épületek; |
| --- | --- |

b)

istentiszteletre vagy vallásos tevékenységekre használt épületek;

| c) | legfeljebb kétévi használatra szánt ideiglenes épületek, ipari területek, műhelyek és alacsony energiaszükségletű, nem lakáscélú mezőgazdasági épületek, valamint olyan nem lakáscélú mezőgazdasági épületek, amelyeket az energiahatékonyságról nemzeti ágazati megállapodást kötött ágazat használ; |
| --- | --- |

c)

legfeljebb kétévi használatra szánt ideiglenes épületek, ipari területek, műhelyek és alacsony energiaszükségletű, nem lakáscélú mezőgazdasági épületek, valamint olyan nem lakáscélú mezőgazdasági épületek, amelyeket az energiahatékonyságról nemzeti ágazati megállapodást kötött ágazat használ;

| d) | olyan lakóépületek, amelyeket évente négy hónapnál rövidebb ideig használnak, vagy négy hónapnál rövidebb használatra szánnak, vagy évente korlátozott idejű használatra szánnak, és a várható energiafogyasztás kevesebb, mint 25 %-a azon energiafogyasztásnak, amelyet egész éves használat esetén érnének el; |
| --- | --- |

d)

olyan lakóépületek, amelyeket évente négy hónapnál rövidebb ideig használnak, vagy négy hónapnál rövidebb használatra szánnak, vagy évente korlátozott idejű használatra szánnak, és a várható energiafogyasztás kevesebb, mint 25 %-a azon energiafogyasztásnak, amelyet egész éves használat esetén érnének el;

| e) | szabadon álló épületek, amelyek teljes hasznos alapterülete kevesebb, mint 50 m2. |
| --- | --- |

e)

szabadon álló épületek, amelyek teljes hasznos alapterülete kevesebb, mint 50 m2.

(6)
     A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket az (1) és (2) bekezdésben említett energiahatékonysági minimumszabványok végrehajtásának biztosítására, ideértve megfelelő nyomonkövetési mechanizmusokat és szankciókat is a 31. cikkel összhangban.

Indokolás

Indokolás

A minimumkövetelményt összhangba kell hozni az éghajlat-semlegességgel, hogy elkerülhető legyen a szén-dioxid-zárványhatás.

45.
  módosítás

45.

módosítás

10. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Épületfelújítási útlevelek | Épületfelújítási útlevelek |
| (1)   A Bizottság 2023. december 31-ig a 29. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el ezen irányelv kiegészítésére a felújítási útlevelek közös európai keretének a (2) bekezdésben meghatározott kritériumok alapján történő létrehozása révén. | (1)   A Bizottság 2023. december 31-ig a 29. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el ezen irányelv kiegészítésére a felújítási útlevelek közös európai keretének a (2) bekezdésben meghatározott kritériumok alapján történő létrehozása révén. |
| (2)   A tagállamok 2024. december 31-ig az (1) bekezdéssel összhangban létrehozott közös kereten alapján bevezetik a felújítási útlevelek rendszerét. | (2)   A tagállamok 2024. december 31-ig az (1) bekezdéssel összhangban létrehozott közös kereten alapján bevezetik a felújítási útlevelek rendszerét. |
| (3)   Az épületfelújítási útlevélnek a következő követelményeknek kell megfelelnie: | (3)   Az épületfelújítási útlevélnek a következő követelményeknek kell megfelelnie: |
| a) | az útlevelet helyszíni látogatást követően képesített és tanúsított szakértőnek kell kiállítania; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Épületfelújítási útlevelek

Épületfelújítási útlevelek

Épületfelújítási útlevelek

Épületfelújítási útlevelek

(1)   A Bizottság 2023. december 31-ig a 29. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el ezen irányelv kiegészítésére a felújítási útlevelek közös európai keretének a (2) bekezdésben meghatározott kritériumok alapján történő létrehozása révén.

(1)   A Bizottság 2023. december 31-ig a 29. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el ezen irányelv kiegészítésére a felújítási útlevelek közös európai keretének a (2) bekezdésben meghatározott kritériumok alapján történő létrehozása révén.

(2)   A tagállamok 2024. december 31-ig az (1) bekezdéssel összhangban létrehozott közös kereten alapján bevezetik a felújítási útlevelek rendszerét.

(2)   A tagállamok 2024. december 31-ig az (1) bekezdéssel összhangban létrehozott közös kereten alapján bevezetik a felújítási útlevelek rendszerét.

(3)   Az épületfelújítási útlevélnek a következő követelményeknek kell megfelelnie:

(3)   Az épületfelújítási útlevélnek a következő követelményeknek kell megfelelnie:

a)

az útlevelet helyszíni látogatást követően képesített és tanúsított szakértőnek kell kiállítania;

| a) | az útlevelet helyszíni látogatást követően képesített és tanúsított szakértőnek kell kiállítania; |
| --- | --- |

a)

az útlevelet helyszíni látogatást követően képesített és tanúsított szakértőnek kell kiállítania;

| b) | tartalmaznia kell egy felújítási ütemtervet
  , amely egymásra épülő felújítási lépések sorozatát tartalmazza azzal a céllal, hogy az épületet legkésőbb 2050-ig kibocsátásmentes épületté alakítsák át
  ; |
| --- | --- |

b)

tartalmaznia kell egy felújítási ütemtervet
  , amely egymásra épülő felújítási lépések sorozatát tartalmazza azzal a céllal, hogy az épületet legkésőbb 2050-ig kibocsátásmentes épületté alakítsák át
  ;

, amely egymásra épülő felújítási lépések sorozatát tartalmazza azzal a céllal, hogy az épületet legkésőbb 2050-ig kibocsátásmentes épületté alakítsák át

| b) | tartalmaznia kell egy
  egyértelmű
  felújítási ütemtervet
  az olyan egyszeri felújítási projektekhez, amelyek több épületre terjednek ki városrészi vagy városi szinten, hogy segítse a helyi önkormányzatokat az egyes városrészek felújítása legjobb ütemezésének meghatározásában és az elsőként felújítandó városrészek rangsorolásában; |
| --- | --- |

b)

tartalmaznia kell egy
  egyértelmű
  felújítási ütemtervet
  az olyan egyszeri felújítási projektekhez, amelyek több épületre terjednek ki városrészi vagy városi szinten, hogy segítse a helyi önkormányzatokat az egyes városrészek felújítása legjobb ütemezésének meghatározásában és az elsőként felújítandó városrészek rangsorolásában;

egyértelmű

az olyan egyszeri felújítási projektekhez, amelyek több épületre terjednek ki városrészi vagy városi szinten, hogy segítse a helyi önkormányzatokat az egyes városrészek felújítása legjobb ütemezésének meghatározásában és az elsőként felújítandó városrészek rangsorolásában;

| c) | meg kell jelölnie az energiamegtakarítás, az energiaszámlák megtakarítása és az üzemeltetéshez kapcsolódó üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése terén várható előnyöket, valamint az egészséggel és kényelemmel kapcsolatos tágabb értelemben vett előnyöket, valamint az épület éghajlatváltozáshoz való hatékonyabb alkalmazkodóképességét; és |
| --- | --- |

c)

meg kell jelölnie az energiamegtakarítás, az energiaszámlák megtakarítása és az üzemeltetéshez kapcsolódó üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése terén várható előnyöket, valamint az egészséggel és kényelemmel kapcsolatos tágabb értelemben vett előnyöket, valamint az épület éghajlatváltozáshoz való hatékonyabb alkalmazkodóképességét; és

| c) | meg kell jelölnie az energiamegtakarítás, az energiaszámlák megtakarítása és az üzemeltetéshez kapcsolódó üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése terén várható előnyöket, valamint az egészséggel és kényelemmel kapcsolatos tágabb értelemben vett előnyöket, valamint az épület éghajlatváltozáshoz való hatékonyabb alkalmazkodóképességét; és |
| --- | --- |

c)

meg kell jelölnie az energiamegtakarítás, az energiaszámlák megtakarítása és az üzemeltetéshez kapcsolódó üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése terén várható előnyöket, valamint az egészséggel és kényelemmel kapcsolatos tágabb értelemben vett előnyöket, valamint az épület éghajlatváltozáshoz való hatékonyabb alkalmazkodóképességét; és

| d) | információkat kell tartalmaznia a lehetséges pénzügyi és technikai támogatásra vonatkozóan. |
| --- | --- |

d)

információkat kell tartalmaznia a lehetséges pénzügyi és technikai támogatásra vonatkozóan.

| d) | információkat kell tartalmaznia a lehetséges pénzügyi és technikai támogatásra vonatkozóan. |
| --- | --- |

d)

információkat kell tartalmaznia a lehetséges pénzügyi és technikai támogatásra vonatkozóan.

Indokolás

Indokolás

A szakaszos felújítás azzal a kockázattal jár, hogy a felújítási stratégiák nem hatékonyak, és a szén-dioxid-kibocsátás bezáródását eredményezik.

46.
  módosítás

46.

módosítás

12. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Fenntartható mobilitási infrastruktúra | Fenntartható mobilitási infrastruktúra |
| (1)   Az új építésű és a jelentős felújítás alá vont, ötnél több parkolóhellyel rendelkező, nem lakáscélú épületek esetében a tagállamok biztosítják: | (1)   Az új építésű és a jelentős felújítás alá vont, ötnél több parkolóhellyel rendelkező,
  lakáscélú és
  nem lakáscélú épületek esetében a tagállamok biztosítják: |
| a) | legalább egy töltőállomás telepítését, |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Fenntartható mobilitási infrastruktúra

Fenntartható mobilitási infrastruktúra

(1)   Az új építésű és a jelentős felújítás alá vont, ötnél több parkolóhellyel rendelkező, nem lakáscélú épületek esetében a tagállamok biztosítják:

(1)   Az új építésű és a jelentős felújítás alá vont, ötnél több parkolóhellyel rendelkező,
  lakáscélú és
  nem lakáscélú épületek esetében a tagállamok biztosítják:

a)

legalább egy töltőállomás telepítését,

| a) | legalább egy töltőállomás telepítését, |
| --- | --- |

a)

legalább egy töltőállomás telepítését,

| b) | az elektromos járművek töltőállomásainak későbbi telepítése érdekében minden parkolóhelyhez előzetes kábellefektetést; és |
| --- | --- |

b)

az elektromos járművek töltőállomásainak későbbi telepítése érdekében minden parkolóhelyhez előzetes kábellefektetést; és

| b) | az elektromos járművek
  és kerékpárok
  töltőállomásainak későbbi telepítése érdekében minden parkolóhelyhez előzetes kábellefektetést; és |
| --- | --- |

b)

az elektromos járművek
  és kerékpárok
  töltőállomásainak későbbi telepítése érdekében minden parkolóhelyhez előzetes kábellefektetést; és

és kerékpárok

| c) | gépkocsi-parkolóhelyenként legalább
  egy
  kerékpártárolót; |
| --- | --- |

c)

gépkocsi-parkolóhelyenként legalább
  egy
  kerékpártárolót;

egy

| c) | gépkocsi-parkolóhelyenként legalább
  két
  kerékpártárolót
  (feltételezve, hogy minden autót legalább két személy használ)
  ; |
| --- | --- |

c)

gépkocsi-parkolóhelyenként legalább
  két
  kerékpártárolót
  (feltételezve, hogy minden autót legalább két személy használ)
  ;

két

(feltételezve, hogy minden autót legalább két személy használ)

amennyiben a
  parkoló
  közvetlenül az épület mellett helyezkedik el, és – a jelentős felújítás alá vont épületek esetében – a felújítási munkálatok a parkolóra vagy a parkoló elektromos infrastruktúrájára is kiterjednek. A tagállamok biztosítják, hogy az előzetes kábellefektetés méretezése lehetővé tegye a várható számú töltőállomás egyidejű használatát. Az első albekezdés a) pontjától eltérve, az ötnél több parkolóhellyel rendelkező új irodaépületek és jelentős felújítás alatt álló irodaépületek esetében a tagállamok biztosítják, hogy minden két parkolóhelyhez legalább egy töltőállomást létesítsenek.

parkoló

amennyiben a
  gépkocsi- és kerékpárparkoló
  közvetlenül az épület mellett helyezkedik el, és – a jelentős felújítás alá vont épületek esetében – a felújítási munkálatok a parkolóra vagy a parkoló elektromos infrastruktúrájára is kiterjednek. A tagállamok biztosítják, hogy az előzetes kábellefektetés méretezése lehetővé tegye a várható számú töltőállomás egyidejű használatát. Az első albekezdés a) pontjától eltérve, az ötnél több parkolóhellyel rendelkező új irodaépületek és jelentős felújítás alatt álló irodaépületek esetében a tagállamok biztosítják, hogy minden két parkolóhelyhez legalább egy töltőállomást létesítsenek.

gépkocsi- és kerékpárparkoló

(2)   A több mint húsz parkolóhellyel rendelkező, nem lakáscélú épületek tekintetében a tagállamok 2027. január 1-jéig biztosítják tíz parkolóhelyre legalább egy töltőállomás telepítését, és minden gépkocsi-parkolóhelyhez legalább egy kerékpártároló kialakítását. A hatóságok tulajdonában vagy használatában lévő épületek esetében a tagállamok 2033. január 1-jéig két parkolóhelyből legalább egyhez előzetes kábellefektetést biztosítsanak.

(2)   A több mint húsz parkolóhellyel rendelkező, nem lakáscélú épületek tekintetében a tagállamok 2027. január 1-jéig biztosítják tíz parkolóhelyre legalább egy töltőállomás telepítését, és minden gépkocsi-parkolóhelyhez legalább egy kerékpártároló kialakítását. A hatóságok tulajdonában vagy használatában lévő épületek esetében a tagállamok 2033. január 1-jéig két parkolóhelyből legalább egyhez előzetes kábellefektetést biztosítsanak.

(3)   A tagállamok az (1) és (2) bekezdéssel összhangban kiigazíthatják a kerékpártárolók számára vonatkozó követelményeket a nem lakáscélú épületek azon kategóriái esetében, ahol a kerékpárokat jellemzően kevésbé használják közlekedési eszközként.

(3)   A tagállamok az (1) és (2) bekezdéssel összhangban kiigazíthatják a kerékpártárolók számára vonatkozó követelményeket a nem lakáscélú épületek azon kategóriái esetében, ahol a kerékpárokat jellemzően kevésbé használják közlekedési eszközként.

(4)   Az új építésű és a jelentős felújítás alá vont, háromnál több parkolóhellyel rendelkező lakóépületek esetében a tagállamok biztosítják a következőket:

(4)   Az új építésű és a jelentős felújítás alá vont, háromnál több parkolóhellyel rendelkező lakóépületek esetében a tagállamok biztosítják a következőket:

| a) | minden parkolóhelyhez előzetes kábellefektetést, amely lehetővé teszi elektromos járművek részére alkalmas töltőállomások későbbi időpontban való telepítését; és |
| --- | --- |

a)

minden parkolóhelyhez előzetes kábellefektetést, amely lehetővé teszi elektromos járművek részére alkalmas töltőállomások későbbi időpontban való telepítését; és

| a) | minden parkolóhelyhez előzetes kábellefektetést, amely lehetővé teszi elektromos járművek
  és kerékpárok
  részére alkalmas töltőállomások későbbi időpontban való telepítését; és |
| --- | --- |

a)

minden parkolóhelyhez előzetes kábellefektetést, amely lehetővé teszi elektromos járművek
  és kerékpárok
  részére alkalmas töltőállomások későbbi időpontban való telepítését; és

és kerékpárok

| b) | lakásonként legalább két kerékpártárolót. |
| --- | --- |

b)

lakásonként legalább két kerékpártárolót.

| b) | lakásonként legalább két kerékpártárolót. |
| --- | --- |

b)

lakásonként legalább két kerékpártárolót.

Amennyiben a parkoló közvetlenül az épület mellett helyezkedik el, és – a jelentős felújítás alá vont épületek esetében – a felújítási munkálatok a parkolóra vagy a parkoló elektromos infrastruktúrájára is kiterjednek. A tagállamok biztosítják, hogy az előzetes kábellefektetés méretezése lehetővé tegye a töltőállomások egyidejű használatát valamennyi parkolóhelyen. Amennyiben jelentős felújítás esetén nem lehet minden lakás számára két kerékpártárolót biztosítani, a tagállamok annyi kerékpártárolót biztosítanak, amennyit megfelelőnek tartanak.

Amennyiben a parkoló közvetlenül az épület mellett helyezkedik el, és – a jelentős felújítás alá vont épületek esetében – a felújítási munkálatok a parkolóra vagy a parkoló elektromos infrastruktúrájára is kiterjednek. A tagállamok biztosítják, hogy az előzetes kábellefektetés méretezése lehetővé tegye a töltőállomások egyidejű használatát valamennyi parkolóhelyen. Amennyiben jelentős felújítás esetén nem lehet minden lakás számára két kerékpártárolót biztosítani, a tagállamok annyi kerékpártárolót biztosítanak, amennyit megfelelőnek tartanak.

(5)   A tagállamok dönthetnek úgy, hogy az (1), a (2) és a (4) bekezdést bizonyos épületfajták esetében nem alkalmazzák, amennyiben az előzetes kábellefektetés szigetüzemben működő mikrorendszereken alapulna, vagy ha az épületek az EUMSZ 349. cikke értelmében vett legkülső régiókban találhatóak, amennyiben ez jelentős problémákat okozna a helyi energiarendszer üzemeltetésében és veszélyeztetné a helyi hálózat stabilitását;

(5)   A tagállamok dönthetnek úgy, hogy az (1), a (2) és a (4) bekezdést bizonyos épületfajták esetében nem alkalmazzák, amennyiben az előzetes kábellefektetés szigetüzemben működő mikrorendszereken alapulna, vagy ha az épületek az EUMSZ 349. cikke értelmében vett legkülső régiókban találhatóak, amennyiben ez jelentős problémákat okozna a helyi energiarendszer üzemeltetésében és veszélyeztetné a helyi hálózat stabilitását;

(6)   A tagállamok biztosítják, hogy az (1), (2) és (4) bekezdésben említett töltőállomások képesek legyenek intelligens töltésre és adott esetben kétirányú töltésre, valamint hogy azokat nem védett és megkülönböztetésmentes kommunikációs protokollok és szabványok alapján, interoperábilis módon, valamint az (EU).../... rendelet [AFIR] 19. cikkének (6) bekezdése és 19. cikkének (7) bekezdése alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban foglalt jogi normákkal és jegyzőkönyvekkel összhangban működtessék.

(6)   A tagállamok biztosítják, hogy az (1), (2) és (4) bekezdésben említett töltőállomások képesek legyenek intelligens töltésre és adott esetben kétirányú töltésre, valamint hogy azokat nem védett és megkülönböztetésmentes kommunikációs protokollok és szabványok alapján, interoperábilis módon, valamint az (EU).../... rendelet [AFIR] 19. cikkének (6) bekezdése és 19. cikkének (7) bekezdése alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban foglalt jogi normákkal és jegyzőkönyvekkel összhangban működtessék.

(7)   A tagállamok ösztönzik, hogy a nyilvánosan nem hozzáférhető töltőállomások üzemeltetői adott esetben az (EU).../... [AFIR] rendelet 5. cikkének (4) bekezdésével összhangban üzemeltessék azokat.

(7)   A tagállamok ösztönzik, hogy a nyilvánosan nem hozzáférhető töltőállomások üzemeltetői adott esetben az (EU).../... [AFIR] rendelet 5. cikkének (4) bekezdésével összhangban üzemeltessék azokat.

(8)   A tagállamok – a tagállamok ingatlanjogát és ingatlanbérletekre vonatkozó jogát nem érintve –
  intézkedéseket hoznak abból a célból
  , hogy az új és a meglévő lakó- és nem lakáscélú épületekben egyszerűbbé tegyék a töltőállomások kiépítését, valamint többek között engedélyezési és jóváhagyási eljárásokkal elhárítsák a szabályozási akadályokat. A tagállamok elhárítják az akadályokat a parkolóhelyekkel rendelkező lakóépületek töltőállomásainak telepítése elől, különös azt, hogy a bérbeadótól vagy társtulajdonostól engedélyt kell szerezni a saját használatra szolgáló magántöltőállomáshoz. A tagállamok biztosítják, hogy a töltőállomásokat kiépíteni kívánó épülettulajdonosok és bérlők technikai segítséget kapjanak.

(8)   A tagállamok – a tagállamok ingatlanjogát és ingatlanbérletekre vonatkozó jogát nem érintve –
  támogatják a helyi és regionális önkormányzatokat olyan intézkedések végrehajtásában, amelyek célja
  , hogy az új és a meglévő lakó- és nem lakáscélú épületekben egyszerűbbé tegyék a töltőállomások kiépítését, valamint többek között engedélyezési és jóváhagyási eljárásokkal elhárítsák a szabályozási akadályokat. A tagállamok elhárítják az akadályokat a parkolóhelyekkel rendelkező lakóépületek töltőállomásainak telepítése elől, különös azt, hogy a bérbeadótól vagy társtulajdonostól engedélyt kell szerezni a saját használatra szolgáló magántöltőállomáshoz. A tagállamok biztosítják, hogy a töltőállomásokat kiépíteni kívánó épülettulajdonosok és bérlők technikai segítséget kapjanak.

(9)   A tagállamok biztosítják az épületekre, a környezetbarát és zöld mobilitásra és a várostervezésre vonatkozó szakpolitikák koherenciáját.

(9)   A tagállamok biztosítják az épületekre, a környezetbarát és zöld mobilitásra
  és a várostervezésre
  vonatkozó szakpolitikák koherenciáját.

(10)
     
  A tagállamok támogatják a helyi és regionális önkormányzatokat a kibocsátásmentes földhasználati és várostervezési politikák kialakításában.

Indokolás

Indokolás

Magától értetődik.

47.
  módosítás

47.

módosítás

13. cikk (4) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A Bizottság 2025. december 31-ig, valamint az érdekelt felekkel folytatott konzultációt követően végrehajtási jogi aktust fogad el, amelyben részletezi a (2) bekezdésben említett rendszer hatékony végrehajtásának technikai szabályait azon nem lakáscélú épületek tekintetében, amelyek fűtési rendszerének, illetve kombinált helyiségfűtési és szellőztetési rendszerének effektív névleges teljesítménye meghaladja a 290 kW-ot. | A Bizottság 2025. december 31-ig, valamint az érdekelt felekkel folytatott konzultációt követően végrehajtási jogi aktust fogad el, amelyben részletezi a (2) bekezdésben említett rendszer hatékony végrehajtásának technikai szabályait azon nem lakáscélú épületek tekintetében, amelyek fűtési
  és hűtési
  rendszerének, illetve kombinált helyiségfűtési és szellőztetési rendszerének effektív névleges teljesítménye meghaladja a 290 kW-ot. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A Bizottság 2025. december 31-ig, valamint az érdekelt felekkel folytatott konzultációt követően végrehajtási jogi aktust fogad el, amelyben részletezi a (2) bekezdésben említett rendszer hatékony végrehajtásának technikai szabályait azon nem lakáscélú épületek tekintetében, amelyek fűtési rendszerének, illetve kombinált helyiségfűtési és szellőztetési rendszerének effektív névleges teljesítménye meghaladja a 290 kW-ot.

A Bizottság 2025. december 31-ig, valamint az érdekelt felekkel folytatott konzultációt követően végrehajtási jogi aktust fogad el, amelyben részletezi a (2) bekezdésben említett rendszer hatékony végrehajtásának technikai szabályait azon nem lakáscélú épületek tekintetében, amelyek fűtési
  és hűtési
  rendszerének, illetve kombinált helyiségfűtési és szellőztetési rendszerének effektív névleges teljesítménye meghaladja a 290 kW-ot.

és hűtési

Indokolás

Indokolás

Magától értetődik.

48.
  módosítás

48.

módosítás

14. cikk (1) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (1)   A tagállamok biztosítják, hogy az épülettulajdonosok, bérlők és -kezelők közvetlenül hozzáférhessenek épületrendszereik adataihoz.
  Kérésükre
  az adatokat harmadik fél rendelkezésére kell bocsátani, vagy harmadik fél részére hozzáférést kell biztosítani. A tagállamok a (6) bekezdéssel összhangban elősegítik a szolgáltatások és az adatcsere Unión belüli teljes interoperabilitását. Ezen irányelv alkalmazásában az épületrendszerekre vonatkozó adatoknak magukban kell foglalniuk legalább az épületelemek energiahatékonyságára, az az épületek energiahatékonyságával kapcsolatos szolgáltatásokra, az épületautomatizálási és -szabályozási rendszerekre, a mérőórákra és az elektromobilitást elősegítő töltőállomásokra vonatkozó adatokat. | (1)   A tagállamok biztosítják, hogy az épülettulajdonosok, bérlők és -kezelők közvetlenül hozzáférhessenek épületrendszereik adataihoz.
  Indokolással ellátott kérésre, és a tulajdonosok beleegyezésével,
  az adatokat harmadik fél rendelkezésére kell bocsátani, vagy harmadik fél részére hozzáférést kell biztosítani. A tagállamok a (6) bekezdéssel összhangban elősegítik a szolgáltatások és az adatcsere Unión belüli teljes interoperabilitását. Ezen irányelv alkalmazásában az épületrendszerekre vonatkozó adatoknak magukban kell foglalniuk legalább az épületelemek energiahatékonyságára, az az épületek energiahatékonyságával kapcsolatos szolgáltatásokra, az épületautomatizálási és -szabályozási rendszerekre, a mérőórákra és az elektromobilitást elősegítő töltőállomásokra vonatkozó adatokat. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy az épülettulajdonosok, bérlők és -kezelők közvetlenül hozzáférhessenek épületrendszereik adataihoz.
  Kérésükre
  az adatokat harmadik fél rendelkezésére kell bocsátani, vagy harmadik fél részére hozzáférést kell biztosítani. A tagállamok a (6) bekezdéssel összhangban elősegítik a szolgáltatások és az adatcsere Unión belüli teljes interoperabilitását. Ezen irányelv alkalmazásában az épületrendszerekre vonatkozó adatoknak magukban kell foglalniuk legalább az épületelemek energiahatékonyságára, az az épületek energiahatékonyságával kapcsolatos szolgáltatásokra, az épületautomatizálási és -szabályozási rendszerekre, a mérőórákra és az elektromobilitást elősegítő töltőállomásokra vonatkozó adatokat.

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy az épülettulajdonosok, bérlők és -kezelők közvetlenül hozzáférhessenek épületrendszereik adataihoz.
  Indokolással ellátott kérésre, és a tulajdonosok beleegyezésével,
  az adatokat harmadik fél rendelkezésére kell bocsátani, vagy harmadik fél részére hozzáférést kell biztosítani. A tagállamok a (6) bekezdéssel összhangban elősegítik a szolgáltatások és az adatcsere Unión belüli teljes interoperabilitását. Ezen irányelv alkalmazásában az épületrendszerekre vonatkozó adatoknak magukban kell foglalniuk legalább az épületelemek energiahatékonyságára, az az épületek energiahatékonyságával kapcsolatos szolgáltatásokra, az épületautomatizálási és -szabályozási rendszerekre, a mérőórákra és az elektromobilitást elősegítő töltőállomásokra vonatkozó adatokat.

Indokolás

Indokolás

A személyes adatok tiszteletben tartásának biztosítása és annak magyarázata, hogy a harmadik feleknek mikor kell hozzáférést biztosítani e szigorúan személyes adatokhoz.

49.
  módosítás

49.

módosítás

15. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Pénzügyi ösztönzők és piaci akadályok | Pénzügyi ösztönzők és piaci akadályok |
| (1)   A tagállamok nemzeti épületfelújítási tervükkel összhangban
  megfelelő
  finanszírozást, támogatási intézkedéseket és egyéb olyan eszközöket biztosítanak, amelyek képesek kezelni a piaci akadályokat és ösztönözni az energetikai felújításokba történő szükséges beruházásokat, hogy épületállományukat 2050-re kibocsátásmentes épületekké alakítsák át. | (1)   
  A Bizottság legkésőbb ... [egy évvel az irányelv átültetési határideje előtt]-ig javaslatot tesz: a) egy olyan uniós rendeletre, amely lehetővé teszi, hogy az EBB valamennyi G és F energiahatékonysági osztályba tartozó épület uniós polgár tulajdonosa és a mikro- és kisvállalkozások számára költséghatékony, hosszú távú finanszírozást biztosítson a magánúton és mikrovállalkozások által végzett mélyfelújításokhoz olyan lakossági bankokon keresztül, amelyek állami garanciával fedezett és az épületek értékéhez kapcsolódó egységes uniós épületfelújítási hiteleket kínálnak. b) az uniós strukturális alapokra vonatkozó szabályok kiigazítására, előírva, hogy a finanszírozás lényegesen nagyobb arányát fordítsák a G és F energiahatékonysági osztályba tartozó épületek felújítására. |
| (2)
     A tagállamok megfelelő szabályozási intézkedéseket hoznak az épületfelújítás nem gazdasági akadályainak elhárítása érdekében. Az egynél több önálló rendeltetési egységgel rendelkező épületek esetében az ilyen intézkedések magukban foglalhatják a közös tulajdonú struktúrákkal kapcsolatos egyhangú döntéshozatali követelmények megszüntetését, vagy annak lehetővé tételét, hogy a közös tulajdonú struktúrák közvetlenül pénzügyi támogatásban részesüljenek. | (2)
     A tagállamok nemzeti épületfelújítási tervükkel összhangban
  összevonják a rendelkezésre álló
  finanszírozást,
  és megfelelő
  támogatási intézkedéseket és egyéb olyan eszközöket biztosítanak
  a helyi és regionális önkormányzatok számára
  , amelyek képesek kezelni a piaci akadályokat és ösztönözni az energetikai felújításokba történő szükséges beruházásokat, hogy épületállományukat 2050-re kibocsátásmentes épületekké alakítsák át. |
| (3)
     A tagállamok a lehető legköltséghatékonyabban használják fel a nemzeti finanszírozást és az uniós szinten létrehozott finanszírozást, különösen a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközt, a Szociális Klímaalapot, a kohéziós politikai alapokat, az InvestEU-t, a 2003/87/EK irányelv [módosított kibocsátáskereskedelmi rendszer] szerinti kibocsátáskereskedelemből származó árverési bevételeket és más közfinanszírozási forrásokat. | (3)
     A tagállamok megfelelő szabályozási intézkedéseket hoznak az épületfelújítás nem gazdasági akadályainak elhárítása érdekében. Az egynél több önálló rendeltetési egységgel rendelkező épületek esetében az ilyen intézkedések magukban foglalhatják a közös tulajdonú struktúrákkal kapcsolatos egyhangú döntéshozatali követelmények megszüntetését, vagy annak lehetővé tételét, hogy a közös tulajdonú struktúrák közvetlenül pénzügyi támogatásban részesüljenek. |
| (4)
     A beruházások mobilizálásának támogatása érdekében a tagállamok előmozdítják az olyan támogató finanszírozás és pénzügyi eszközök bevezetését, mint például az épületfelújításhoz kapcsolódó energiahatékonysági hitelek és jelzáloghitelek, az energiahatékonyság-alapú szerződések, az adóügyi ösztönzők, az adózási rendszerek, a számlaalapú rendszerek, a garanciaalapok, a mélyfelújításokat célzó alapok, a célzott energiamegtakarítási minimumküszöbökkel rendelkező felújításokat célzó alapok és a jelzálogportfólió-standardok. Iránymutatással szolgálnak az energiahatékony középületállományba történő beruházásokhoz, összhangban az energiahatékonysági szerződések kormányzati számlákon történő rögzítésére vonatkozó Eurostat-iránymutatással. | (4)
     A tagállamok
  és az EU
  a lehető legköltséghatékonyabban használják fel a nemzeti finanszírozást és az uniós szinten létrehozott finanszírozást, különösen
  összevonva
  a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközt, a Szociális Klímaalapot, a kohéziós politikai alapokat, az InvestEU-t, a 2003/87/EK irányelv [módosított kibocsátáskereskedelmi rendszer] szerinti kibocsátáskereskedelemből származó árverési bevételeket és más közfinanszírozási forrásokat.
  A tagállamoknak és az EU-nak egyszerűsíteniük kell a rendelkezésre álló finanszírozás helyi és regionális szintű összevonására vonatkozó eljárásokat. |
| (5)
     A tagállamok elősegítik a projektek összevonását annak érdekében, hogy lehetővé tegyék
  a befektetői hozzáférést és csomagmegoldásokat a potenciális ügyfelek
  számára. A tagállamok intézkedéseket fogadnak el annak biztosítására, hogy a pénzügyi intézmények az épületfelújításokhoz széles körben és megkülönböztetés mentesen kínáljanak energiahatékonysággal kapcsolatos hiteltermékeket, és e termékek jól láthatók és hozzáférhetők legyenek a fogyasztók számára. A tagállamok biztosítják, hogy a bankok és más pénzügyi intézmények, valamint a befektetők tájékoztatást kapjanak az épületek energiahatékonyságának javításához nyújtott finanszírozás igénybevételének lehetőségeiről. | (5)
     A beruházások mobilizálásának támogatása érdekében a tagállamok előmozdítják az olyan támogató finanszírozás és pénzügyi eszközök bevezetését, mint például az épületfelújításhoz kapcsolódó energiahatékonysági hitelek és jelzáloghitelek, az energiahatékonyság-alapú szerződések, az adóügyi ösztönzők, az adózási rendszerek, a számlaalapú rendszerek, a garanciaalapok, a mélyfelújításokat célzó alapok, a célzott energiamegtakarítási minimumküszöbökkel rendelkező felújításokat célzó alapok és a jelzálogportfólió-standardok. Iránymutatással szolgálnak az energiahatékony középületállományba történő beruházásokhoz, összhangban az energiahatékonysági szerződések kormányzati számlákon történő rögzítésére vonatkozó Eurostat-iránymutatással. |
| (6)
     A tagállamok biztosítják olyan technikai segítségnyújtási eszközök létrehozását – többek között egyablakos ügyintézés révén –, amelyek az épületfelújítás valamennyi szereplőjét megcélozzák, ideértve a lakástulajdonosokat, valamint az adminisztratív, pénzügyi és gazdasági szereplőket, köztük a kis- és középvállalkozásokat is. | (6)
     A tagállamok elősegítik a projektek
  és a rendelkezésre álló finanszírozás
  összevonását annak érdekében, hogy lehetővé tegyék
  a helyi és regionális önkormányzatok
  számára
  a felújítási projektek összevonását, hogy azokat a felújítandó épületek egy-egy csoportjához ajánlott finanszírozásimegoldás-csomagok biztosításával vonzóvá tegyék a befektetők számára
  . A tagállamok intézkedéseket fogadnak el annak biztosítására, hogy a pénzügyi intézmények az épületfelújításokhoz széles körben és megkülönböztetés mentesen kínáljanak energiahatékonysággal kapcsolatos hiteltermékeket, és e termékek jól láthatók és hozzáférhetők legyenek a fogyasztók számára. A tagállamok biztosítják, hogy a bankok és más pénzügyi intézmények, valamint a befektetők tájékoztatást kapjanak az épületek energiahatékonyságának javításához nyújtott finanszírozás igénybevételének lehetőségeiről. |
| (7)
     A tagállamok intézkedéseket és finanszírozást vezetnek be az oktatás és képzés előmozdítására annak biztosítása érdekében, hogy elegendő munkaerő álljon rendelkezésre az építőipari ágazat igényeinek megfelelő készségekkel. | (7)
     A tagállamok biztosítják olyan technikai segítségnyújtási eszközök létrehozását – többek között egyablakos ügyintézés révén –, amelyek az épületfelújítás valamennyi szereplőjét megcélozzák, ideértve a lakástulajdonosokat, valamint az adminisztratív, pénzügyi és gazdasági szereplőket, köztük a kis- és középvállalkozásokat is. |
| (8)
     A Bizottság – adott esetben – kérésre segítséget nyújt a tagállamoknak az épületek – különösen a már meglévő épületek –
  energiahatékonyságának növelésére
  irányuló nemzeti vagy regionális pénzügyi támogatási programok létrehozásához azáltal, hogy támogatja a felelős nemzeti vagy regionális hatóságok vagy szervek között a legjobb gyakorlatok cseréjét. | (8)
     A tagállamok intézkedéseket és finanszírozást vezetnek be az oktatás és képzés előmozdítására annak biztosítása érdekében, hogy elegendő munkaerő álljon rendelkezésre az építőipari ágazat igényeinek megfelelő készségekkel. |
| (9)
     A tagállamok az épület-felújítás során megvalósítandó
  energiahatékonyság-javításra
  irányuló pénzügyi intézkedéseket a
  megcélzott vagy
  megvalósult
  energiamegtakarításhoz
  kötik, melyet a következő kritériumok közül egy vagy több alkalmazásával kell meghatározni: | (9)
     A Bizottság – adott esetben – kérésre segítséget nyújt a tagállamoknak az épületek – különösen a már meglévő épületek –
  kapcsán a kibocsátásmentességre vagy közel kibocsátásmentességre vonatkozó szabványok teljesítésére
  irányuló nemzeti vagy regionális pénzügyi támogatási programok létrehozásához azáltal, hogy támogatja a felelős nemzeti vagy regionális hatóságok vagy szervek között a legjobb gyakorlatok cseréjét. |
| a) | a felújítás céljából használt berendezés vagy anyag energetikai jellemzője, amely esetben a felújítás céljából felhasznált berendezést vagy anyagot megfelelő szintű minősítéssel vagy képesítéssel rendelkező szakembernek kell telepítenie, és azoknak meg kell felelniük az épületelemekre vonatkozó
  energiahatékonysági minimumkövetelményeknek
  ; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Pénzügyi ösztönzők és piaci akadályok

Pénzügyi ösztönzők és piaci akadályok

(1)   A tagállamok nemzeti épületfelújítási tervükkel összhangban
  megfelelő
  finanszírozást, támogatási intézkedéseket és egyéb olyan eszközöket biztosítanak, amelyek képesek kezelni a piaci akadályokat és ösztönözni az energetikai felújításokba történő szükséges beruházásokat, hogy épületállományukat 2050-re kibocsátásmentes épületekké alakítsák át.

(1)   
  A Bizottság legkésőbb ... [egy évvel az irányelv átültetési határideje előtt]-ig javaslatot tesz: a) egy olyan uniós rendeletre, amely lehetővé teszi, hogy az EBB valamennyi G és F energiahatékonysági osztályba tartozó épület uniós polgár tulajdonosa és a mikro- és kisvállalkozások számára költséghatékony, hosszú távú finanszírozást biztosítson a magánúton és mikrovállalkozások által végzett mélyfelújításokhoz olyan lakossági bankokon keresztül, amelyek állami garanciával fedezett és az épületek értékéhez kapcsolódó egységes uniós épületfelújítási hiteleket kínálnak. b) az uniós strukturális alapokra vonatkozó szabályok kiigazítására, előírva, hogy a finanszírozás lényegesen nagyobb arányát fordítsák a G és F energiahatékonysági osztályba tartozó épületek felújítására.

(2)
     A tagállamok megfelelő szabályozási intézkedéseket hoznak az épületfelújítás nem gazdasági akadályainak elhárítása érdekében. Az egynél több önálló rendeltetési egységgel rendelkező épületek esetében az ilyen intézkedések magukban foglalhatják a közös tulajdonú struktúrákkal kapcsolatos egyhangú döntéshozatali követelmények megszüntetését, vagy annak lehetővé tételét, hogy a közös tulajdonú struktúrák közvetlenül pénzügyi támogatásban részesüljenek.

(2)
     A tagállamok nemzeti épületfelújítási tervükkel összhangban
  összevonják a rendelkezésre álló
  finanszírozást,
  és megfelelő
  támogatási intézkedéseket és egyéb olyan eszközöket biztosítanak
  a helyi és regionális önkormányzatok számára
  , amelyek képesek kezelni a piaci akadályokat és ösztönözni az energetikai felújításokba történő szükséges beruházásokat, hogy épületállományukat 2050-re kibocsátásmentes épületekké alakítsák át.

(3)
     A tagállamok a lehető legköltséghatékonyabban használják fel a nemzeti finanszírozást és az uniós szinten létrehozott finanszírozást, különösen a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközt, a Szociális Klímaalapot, a kohéziós politikai alapokat, az InvestEU-t, a 2003/87/EK irányelv [módosított kibocsátáskereskedelmi rendszer] szerinti kibocsátáskereskedelemből származó árverési bevételeket és más közfinanszírozási forrásokat.

(3)
     A tagállamok megfelelő szabályozási intézkedéseket hoznak az épületfelújítás nem gazdasági akadályainak elhárítása érdekében. Az egynél több önálló rendeltetési egységgel rendelkező épületek esetében az ilyen intézkedések magukban foglalhatják a közös tulajdonú struktúrákkal kapcsolatos egyhangú döntéshozatali követelmények megszüntetését, vagy annak lehetővé tételét, hogy a közös tulajdonú struktúrák közvetlenül pénzügyi támogatásban részesüljenek.

(4)
     A beruházások mobilizálásának támogatása érdekében a tagállamok előmozdítják az olyan támogató finanszírozás és pénzügyi eszközök bevezetését, mint például az épületfelújításhoz kapcsolódó energiahatékonysági hitelek és jelzáloghitelek, az energiahatékonyság-alapú szerződések, az adóügyi ösztönzők, az adózási rendszerek, a számlaalapú rendszerek, a garanciaalapok, a mélyfelújításokat célzó alapok, a célzott energiamegtakarítási minimumküszöbökkel rendelkező felújításokat célzó alapok és a jelzálogportfólió-standardok. Iránymutatással szolgálnak az energiahatékony középületállományba történő beruházásokhoz, összhangban az energiahatékonysági szerződések kormányzati számlákon történő rögzítésére vonatkozó Eurostat-iránymutatással.

(4)
     A tagállamok
  és az EU
  a lehető legköltséghatékonyabban használják fel a nemzeti finanszírozást és az uniós szinten létrehozott finanszírozást, különösen
  összevonva
  a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközt, a Szociális Klímaalapot, a kohéziós politikai alapokat, az InvestEU-t, a 2003/87/EK irányelv [módosított kibocsátáskereskedelmi rendszer] szerinti kibocsátáskereskedelemből származó árverési bevételeket és más közfinanszírozási forrásokat.
  A tagállamoknak és az EU-nak egyszerűsíteniük kell a rendelkezésre álló finanszírozás helyi és regionális szintű összevonására vonatkozó eljárásokat.

(5)
     A tagállamok elősegítik a projektek összevonását annak érdekében, hogy lehetővé tegyék
  a befektetői hozzáférést és csomagmegoldásokat a potenciális ügyfelek
  számára. A tagállamok intézkedéseket fogadnak el annak biztosítására, hogy a pénzügyi intézmények az épületfelújításokhoz széles körben és megkülönböztetés mentesen kínáljanak energiahatékonysággal kapcsolatos hiteltermékeket, és e termékek jól láthatók és hozzáférhetők legyenek a fogyasztók számára. A tagállamok biztosítják, hogy a bankok és más pénzügyi intézmények, valamint a befektetők tájékoztatást kapjanak az épületek energiahatékonyságának javításához nyújtott finanszírozás igénybevételének lehetőségeiről.

(5)
     A beruházások mobilizálásának támogatása érdekében a tagállamok előmozdítják az olyan támogató finanszírozás és pénzügyi eszközök bevezetését, mint például az épületfelújításhoz kapcsolódó energiahatékonysági hitelek és jelzáloghitelek, az energiahatékonyság-alapú szerződések, az adóügyi ösztönzők, az adózási rendszerek, a számlaalapú rendszerek, a garanciaalapok, a mélyfelújításokat célzó alapok, a célzott energiamegtakarítási minimumküszöbökkel rendelkező felújításokat célzó alapok és a jelzálogportfólió-standardok. Iránymutatással szolgálnak az energiahatékony középületállományba történő beruházásokhoz, összhangban az energiahatékonysági szerződések kormányzati számlákon történő rögzítésére vonatkozó Eurostat-iránymutatással.

(6)
     A tagállamok biztosítják olyan technikai segítségnyújtási eszközök létrehozását – többek között egyablakos ügyintézés révén –, amelyek az épületfelújítás valamennyi szereplőjét megcélozzák, ideértve a lakástulajdonosokat, valamint az adminisztratív, pénzügyi és gazdasági szereplőket, köztük a kis- és középvállalkozásokat is.

(6)
     A tagállamok elősegítik a projektek
  és a rendelkezésre álló finanszírozás
  összevonását annak érdekében, hogy lehetővé tegyék
  a helyi és regionális önkormányzatok
  számára
  a felújítási projektek összevonását, hogy azokat a felújítandó épületek egy-egy csoportjához ajánlott finanszírozásimegoldás-csomagok biztosításával vonzóvá tegyék a befektetők számára
  . A tagállamok intézkedéseket fogadnak el annak biztosítására, hogy a pénzügyi intézmények az épületfelújításokhoz széles körben és megkülönböztetés mentesen kínáljanak energiahatékonysággal kapcsolatos hiteltermékeket, és e termékek jól láthatók és hozzáférhetők legyenek a fogyasztók számára. A tagállamok biztosítják, hogy a bankok és más pénzügyi intézmények, valamint a befektetők tájékoztatást kapjanak az épületek energiahatékonyságának javításához nyújtott finanszírozás igénybevételének lehetőségeiről.

(7)
     A tagállamok intézkedéseket és finanszírozást vezetnek be az oktatás és képzés előmozdítására annak biztosítása érdekében, hogy elegendő munkaerő álljon rendelkezésre az építőipari ágazat igényeinek megfelelő készségekkel.

(7)
     A tagállamok biztosítják olyan technikai segítségnyújtási eszközök létrehozását – többek között egyablakos ügyintézés révén –, amelyek az épületfelújítás valamennyi szereplőjét megcélozzák, ideértve a lakástulajdonosokat, valamint az adminisztratív, pénzügyi és gazdasági szereplőket, köztük a kis- és középvállalkozásokat is.

(8)
     A Bizottság – adott esetben – kérésre segítséget nyújt a tagállamoknak az épületek – különösen a már meglévő épületek –
  energiahatékonyságának növelésére
  irányuló nemzeti vagy regionális pénzügyi támogatási programok létrehozásához azáltal, hogy támogatja a felelős nemzeti vagy regionális hatóságok vagy szervek között a legjobb gyakorlatok cseréjét.

(8)
     A tagállamok intézkedéseket és finanszírozást vezetnek be az oktatás és képzés előmozdítására annak biztosítása érdekében, hogy elegendő munkaerő álljon rendelkezésre az építőipari ágazat igényeinek megfelelő készségekkel.

(9)
     A tagállamok az épület-felújítás során megvalósítandó
  energiahatékonyság-javításra
  irányuló pénzügyi intézkedéseket a
  megcélzott vagy
  megvalósult
  energiamegtakarításhoz
  kötik, melyet a következő kritériumok közül egy vagy több alkalmazásával kell meghatározni:

(9)
     A Bizottság – adott esetben – kérésre segítséget nyújt a tagállamoknak az épületek – különösen a már meglévő épületek –
  kapcsán a kibocsátásmentességre vagy közel kibocsátásmentességre vonatkozó szabványok teljesítésére
  irányuló nemzeti vagy regionális pénzügyi támogatási programok létrehozásához azáltal, hogy támogatja a felelős nemzeti vagy regionális hatóságok vagy szervek között a legjobb gyakorlatok cseréjét.

a)

a felújítás céljából használt berendezés vagy anyag energetikai jellemzője, amely esetben a felújítás céljából felhasznált berendezést vagy anyagot megfelelő szintű minősítéssel vagy képesítéssel rendelkező szakembernek kell telepítenie, és azoknak meg kell felelniük az épületelemekre vonatkozó
  energiahatékonysági minimumkövetelményeknek
  ;

energiahatékonysági minimumkövetelményeknek

| b) | az
  épületeken belüli energiamegtakarítás
  kiszámításához használt szabványos értékek; |
| --- | --- |

b)

az
  épületeken belüli energiamegtakarítás
  kiszámításához használt szabványos értékek;

épületeken belüli energiamegtakarítás

| c) | a felújítással elért javulás, a felújítás előtt, illetve után kiállított energiahatékonysági tanúsítványok összehasonlításának tükrében; |
| --- | --- |

c)

a felújítással elért javulás, a felújítás előtt, illetve után kiállított energiahatékonysági tanúsítványok összehasonlításának tükrében;

| d) | energetikai audit eredményei; |
| --- | --- |

d)

energetikai audit eredményei;

| e) | az energetikai jellemző javulását jelző, más releváns, átlátható és arányos módszerrel végzett vizsgálat eredményei. |
| --- | --- |

e)

az energetikai jellemző javulását jelző, más releváns, átlátható és arányos módszerrel végzett vizsgálat eredményei.

(10)
     A tagállamok legkésőbb 2027. január 1-jétől nem nyújtanak pénzügyi ösztönzőket a fosszilis tüzelőanyaggal működő kazánok telepítéséhez, kivéve azokat, amelyeket 2027 előtt választottak ki beruházásra, az Európai Regionális Fejlesztési Alapról és a Kohéziós Alapról szóló (EU) 2021/1058 európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 7. cikke (1) bekezdése h) pontja i. alpontjának harmadik francia bekezdésével, valamint a KAP-stratégiai tervekről szóló (EU) 2021/2115 európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 73. cikkével összhangban.

(10)
     A tagállamok az épület-felújítás során megvalósítandó
  kibocsátásmentességre
  irányuló pénzügyi intézkedéseket a megvalósult
  kibocsátáscsökkentéshez
  kötik, melyet a következő kritériumok közül egy vagy több alkalmazásával kell meghatározni:

| a) | a felújítás céljából használt berendezés vagy anyag energetikai jellemzője, amely esetben a felújítás céljából felhasznált berendezést vagy anyagot megfelelő szintű minősítéssel vagy képesítéssel rendelkező szakembernek kell telepítenie, és azoknak meg kell felelniük az épületelemekre vonatkozó
  kibocsátásmentességi követelményeknek
  ; |
| --- | --- |

a)

a felújítás céljából használt berendezés vagy anyag energetikai jellemzője, amely esetben a felújítás céljából felhasznált berendezést vagy anyagot megfelelő szintű minősítéssel vagy képesítéssel rendelkező szakembernek kell telepítenie, és azoknak meg kell felelniük az épületelemekre vonatkozó
  kibocsátásmentességi követelményeknek
  ;

kibocsátásmentességi követelményeknek

| b) | az
  épületek kibocsátásmentességének
  kiszámításához használt szabványos értékek; |
| --- | --- |

b)

az
  épületek kibocsátásmentességének
  kiszámításához használt szabványos értékek;

épületek kibocsátásmentességének

| c) | a felújítással elért javulás, a felújítás előtt, illetve után kiállított energiahatékonysági tanúsítványok összehasonlításának tükrében; |
| --- | --- |

c)

a felújítással elért javulás, a felújítás előtt, illetve után kiállított energiahatékonysági tanúsítványok összehasonlításának tükrében;

| d) | energetikai audit eredményei; |
| --- | --- |

d)

energetikai audit eredményei;

| e) | az energetikai jellemző javulását jelző, más releváns, átlátható és arányos módszerrel végzett vizsgálat eredményei. |
| --- | --- |

e)

az energetikai jellemző javulását jelző, más releváns, átlátható és arányos módszerrel végzett vizsgálat eredményei.

(11)
     A tagállamoknak magasabb pénzügyi, költségvetési, adminisztratív és technikai támogatással kell ösztönözniük
  a mélyfelújításokat és
  azon jelentős programokat, amelyek
  nagyszámú épülettel foglalkoznak
  , és amelyek
  a primerenergia-szükséglet legalább 30 %-os általános csökkenését eredményezik
  . A tagállamok
  biztosítják, hogy az állami pénzügyi ösztönzőkben részesülő
  szakaszos mélyfelújítások
  kövessék az épületfelújítási útlevélben meghatározott lépéseket.

(
  11
  )   A tagállamok legkésőbb 2027. január 1-jétől nem nyújtanak pénzügyi ösztönzőket a fosszilis tüzelőanyaggal működő kazánok telepítéséhez, kivéve azokat, amelyeket 2027 előtt választottak ki beruházásra, az Európai Regionális Fejlesztési Alapról és a Kohéziós Alapról szóló (EU) 2021/1058 európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 7. cikke (1) bekezdése h) pontja i. alpontjának harmadik francia bekezdésével, valamint a KAP-stratégiai tervekről szóló (EU) 2021/2115 európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 73. cikkével összhangban.

(12)
     A pénzügyi ösztönzőknek az (EU).../... irányelv [az átdolgozott energiahatékonysági irányelv] 22. cikkével összhangban prioritásként kell kezelniük a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartásokat, az energiaszegénység által érintett személyeket és a szociális lakásokban élő személyeket.

(12)
     A tagállamoknak magasabb pénzügyi, költségvetési, adminisztratív és technikai támogatással kell ösztönözniük azon jelentős programokat, amelyek
  célja kibocsátásmentes épületek létrehozása
  , és amelyek általános
  kibocsátásmentességet eredményeznek
  .
  2027. január 1-től a
  tagállamok
  semmiféle pénzügyi, költségvetési, adminisztratív és technikai támogatást nem biztosítanak a
  szakaszos mélyfelújítások
  számára
  .

(13)
     Amikor a tagállamok pénzügyi ösztönzőket nyújtanak az épületek vagy önálló rendeltetési egységek tulajdonosainak a bérelt épületek vagy önálló rendeltetési egységek felújításához, biztosítják, hogy a pénzügyi ösztönzők mind a tulajdonosok, mind a bérlők javát szolgálják, különösen bérleti támogatás nyújtása vagy a bérleti díj emelésére vonatkozó felső korlátok előírása révén.

(13)
     A pénzügyi ösztönzőknek az (EU).../... irányelv [az átdolgozott energiahatékonysági irányelv] 22. cikkével összhangban prioritásként kell kezelniük a kiszolgáltatott helyzetben lévő háztartásokat, az energiaszegénység által érintett személyeket és a szociális lakásokban élő személyeket.

(14)
     Amikor a tagállamok pénzügyi ösztönzőket nyújtanak az épületek vagy önálló rendeltetési egységek tulajdonosainak a bérelt épületek vagy önálló rendeltetési egységek felújításához, biztosítják, hogy a pénzügyi ösztönzők mind a tulajdonosok, mind a bérlők javát szolgálják, különösen bérleti támogatás nyújtása vagy a bérleti díj emelésére vonatkozó felső korlátok előírása révén.

(15)
     
  Az EU és a tagállamok elkülönített, célzott finanszírozást biztosítanak az egy kijelölt környezet részeként vagy különleges építészeti vagy történeti értékük miatt, hivatalosan védett épületek energiahatékonysági felújítására.

Indokolás

Indokolás

Az irányelv sikeres végrehajtása érdekében fontos megfelelő finanszírozást előirányozni a helyi és regionális hatóságok számára.

50 módosítás

50 módosítás

16. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Energiahatékonysági tanúsítványok | Energiahatékonysági tanúsítványok |
| (1)   A tagállamok meghoznak minden szükséges intézkedést az épületek energiahatékonyságát igazoló tanúsítási rendszer létrehozására. Az energiahatékonysági tanúsítványnak tartalmaznia kell az épület energiahatékonyságát a primerenergia-felhasználás kWh/m2/év egységben kifejezett számszerű mutatójával kell kifejezve, és olyan referenciaértékeket is, mint például az energiahatékonysági minimumkövetelmények, az energiahatékonysági minimumszabványok, a közel nulla energiaigényű épületekre vonatkozó követelmények és a kibocsátásmentes épületekre vonatkozó követelmények, annak érdekében, hogy az épület vagy önálló rendeltetési egység tulajdonosai vagy bérlői annak energiahatékonyságát összehasonlíthassák és értékelhessék. | (1)   A tagállamok meghoznak minden szükséges intézkedést az épületek energiahatékonyságát igazoló tanúsítási rendszer létrehozására. Az energiahatékonysági tanúsítványnak tartalmaznia kell az épület energiahatékonyságát a primerenergia-felhasználás kWh/m2/év egységben kifejezett számszerű mutatójával kell kifejezve, és olyan referenciaértékeket is, mint például az energiahatékonysági minimumkövetelmények, az energiahatékonysági minimumszabványok, a közel nulla energiaigényű épületekre vonatkozó követelmények és a kibocsátásmentes épületekre vonatkozó követelmények, annak érdekében, hogy az épület vagy önálló rendeltetési egység tulajdonosai vagy bérlői annak energiahatékonyságát összehasonlíthassák és értékelhessék. |
| (2)   Legkésőbb 2025. december 31-ig az energiahatékonysági tanúsítványnak meg kell felelnie az V. mellékletben található mintának. Meg kell határoznia az épület energiahatékonysági osztályát egy A betűtől G betűig terjedő zárt skálán. Az A betű a 2. cikk 2. pontjában meghatározott kibocsátásmentes épületnek felel meg, a G betű pedig a nemzeti épületállomány azon 15 %-át jelöli, amely a skála bevezetésének idején a legalacsonyabb energiahatékonysággal rendelkezett. A tagállamok biztosítják, hogy a többi osztály (B–F) energiahatékonysági mutatói egyenletes sávokban legyenek elosztva az energiahatékonysági osztályok között. A tagállamok biztosítják területükön az energiahatékonysági tanúsítványok egységes vizuális megjelenését. | (2)   Legkésőbb 2025. december 31-ig az energiahatékonysági tanúsítványnak meg kell felelnie az V. mellékletben található mintának. Meg kell határoznia az épület energiahatékonysági osztályát egy A betűtől G betűig terjedő zárt skálán. Az A+ betű a 2. cikk 2. pontjában meghatározott kibocsátásmentes épületnek felel meg, a G betű pedig a nemzeti épületállomány azon 15 %-át jelöli, amely a skála bevezetésének idején a legalacsonyabb energiahatékonysággal rendelkezett. A tagállamok biztosítják, hogy a többi osztály (B–F) energiahatékonysági mutatói egyenletes sávokban legyenek elosztva az energiahatékonysági osztályok között. A tagállamok biztosítják területükön az energiahatékonysági tanúsítványok egységes vizuális megjelenését. |
| (3)   A tagállamok biztosítják az energiahatékonysági tanúsítványok minőségét, megbízhatóságát és megfizethetőségét. Biztosítják, hogy az energiahatékonysági tanúsítványokat független szakértők adják ki helyszíni látogatást követően. | (3)   A tagállamok biztosítják az energiahatékonysági tanúsítványok minőségét, megbízhatóságát és megfizethetőségét. Biztosítják, hogy az energiahatékonysági tanúsítványokat független szakértők adják ki helyszíni látogatást követően. |
| (4)   Az energiahatékonysági tanúsítványnak ajánlásokat kell tartalmaznia az épület vagy önálló rendeltetési egység
  energiahatékonyságának költséghatékony növelésére és az üzemeltetéshez
  kapcsolódó üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére, kivéve, ha az épület vagy önálló rendeltetési egység már eleget tesz a kibocsátásmentes épületre vonatkozó releváns standardoknak. Az energiahatékonysági tanúsítvány ajánlásai az alábbiakra terjednek ki: | (4)   Az energiahatékonysági tanúsítványnak ajánlásokat kell tartalmaznia az épület vagy önálló rendeltetési egység üzemeltetéséhez kapcsolódó üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére, kivéve, ha az épület vagy önálló rendeltetési egység már eleget tesz a kibocsátásmentes épületre vonatkozó releváns standardoknak. Az energiahatékonysági tanúsítvány ajánlásai az alábbiakra terjednek ki: |
| a) | a külső térelhatárolók vagy az épülettechnikai rendszer vagy rendszerek jelentős felújításával összefüggő intézkedések; és |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Energiahatékonysági tanúsítványok

Energiahatékonysági tanúsítványok

(1)   A tagállamok meghoznak minden szükséges intézkedést az épületek energiahatékonyságát igazoló tanúsítási rendszer létrehozására. Az energiahatékonysági tanúsítványnak tartalmaznia kell az épület energiahatékonyságát a primerenergia-felhasználás kWh/m2/év egységben kifejezett számszerű mutatójával kell kifejezve, és olyan referenciaértékeket is, mint például az energiahatékonysági minimumkövetelmények, az energiahatékonysági minimumszabványok, a közel nulla energiaigényű épületekre vonatkozó követelmények és a kibocsátásmentes épületekre vonatkozó követelmények, annak érdekében, hogy az épület vagy önálló rendeltetési egység tulajdonosai vagy bérlői annak energiahatékonyságát összehasonlíthassák és értékelhessék.

(1)   A tagállamok meghoznak minden szükséges intézkedést az épületek energiahatékonyságát igazoló tanúsítási rendszer létrehozására. Az energiahatékonysági tanúsítványnak tartalmaznia kell az épület energiahatékonyságát a primerenergia-felhasználás kWh/m2/év egységben kifejezett számszerű mutatójával kell kifejezve, és olyan referenciaértékeket is, mint például az energiahatékonysági minimumkövetelmények, az energiahatékonysági minimumszabványok, a közel nulla energiaigényű épületekre vonatkozó követelmények és a kibocsátásmentes épületekre vonatkozó követelmények, annak érdekében, hogy az épület vagy önálló rendeltetési egység tulajdonosai vagy bérlői annak energiahatékonyságát összehasonlíthassák és értékelhessék.

(2)   Legkésőbb 2025. december 31-ig az energiahatékonysági tanúsítványnak meg kell felelnie az V. mellékletben található mintának. Meg kell határoznia az épület energiahatékonysági osztályát egy A betűtől G betűig terjedő zárt skálán. Az A betű a 2. cikk 2. pontjában meghatározott kibocsátásmentes épületnek felel meg, a G betű pedig a nemzeti épületállomány azon 15 %-át jelöli, amely a skála bevezetésének idején a legalacsonyabb energiahatékonysággal rendelkezett. A tagállamok biztosítják, hogy a többi osztály (B–F) energiahatékonysági mutatói egyenletes sávokban legyenek elosztva az energiahatékonysági osztályok között. A tagállamok biztosítják területükön az energiahatékonysági tanúsítványok egységes vizuális megjelenését.

(2)   Legkésőbb 2025. december 31-ig az energiahatékonysági tanúsítványnak meg kell felelnie az V. mellékletben található mintának. Meg kell határoznia az épület energiahatékonysági osztályát egy A betűtől G betűig terjedő zárt skálán. Az A+ betű a 2. cikk 2. pontjában meghatározott kibocsátásmentes épületnek felel meg, a G betű pedig a nemzeti épületállomány azon 15 %-át jelöli, amely a skála bevezetésének idején a legalacsonyabb energiahatékonysággal rendelkezett. A tagállamok biztosítják, hogy a többi osztály (B–F) energiahatékonysági mutatói egyenletes sávokban legyenek elosztva az energiahatékonysági osztályok között. A tagállamok biztosítják területükön az energiahatékonysági tanúsítványok egységes vizuális megjelenését.

(3)   A tagállamok biztosítják az energiahatékonysági tanúsítványok minőségét, megbízhatóságát és megfizethetőségét. Biztosítják, hogy az energiahatékonysági tanúsítványokat független szakértők adják ki helyszíni látogatást követően.

(3)   A tagállamok biztosítják az energiahatékonysági tanúsítványok minőségét, megbízhatóságát és megfizethetőségét. Biztosítják, hogy az energiahatékonysági tanúsítványokat független szakértők adják ki helyszíni látogatást követően.

(4)   Az energiahatékonysági tanúsítványnak ajánlásokat kell tartalmaznia az épület vagy önálló rendeltetési egység
  energiahatékonyságának költséghatékony növelésére és az üzemeltetéshez
  kapcsolódó üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére, kivéve, ha az épület vagy önálló rendeltetési egység már eleget tesz a kibocsátásmentes épületre vonatkozó releváns standardoknak. Az energiahatékonysági tanúsítvány ajánlásai az alábbiakra terjednek ki:

(4)   Az energiahatékonysági tanúsítványnak ajánlásokat kell tartalmaznia az épület vagy önálló rendeltetési egység üzemeltetéséhez kapcsolódó üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére, kivéve, ha az épület vagy önálló rendeltetési egység már eleget tesz a kibocsátásmentes épületre vonatkozó releváns standardoknak. Az energiahatékonysági tanúsítvány ajánlásai az alábbiakra terjednek ki:

a)

a külső térelhatárolók vagy az épülettechnikai rendszer vagy rendszerek jelentős felújításával összefüggő intézkedések; és

| a) | a külső térelhatárolók vagy az épülettechnikai rendszer vagy rendszerek jelentős felújításával összefüggő intézkedések; és |
| --- | --- |

a)

a külső térelhatárolók vagy az épülettechnikai rendszer vagy rendszerek jelentős felújításával összefüggő intézkedések; és

| b) | intézkedések a külső térelhatárolók vagy az épülettechnikai rendszer vagy rendszerek jelentős felújításában nem érintett, önálló épületelemekkel kapcsolatban. |
| --- | --- |

b)

intézkedések a külső térelhatárolók vagy az épülettechnikai rendszer vagy rendszerek jelentős felújításában nem érintett, önálló épületelemekkel kapcsolatban.

| b) | intézkedések a külső térelhatárolók vagy az épülettechnikai rendszer vagy rendszerek jelentős felújításában nem érintett, önálló épületelemekkel kapcsolatban. |
| --- | --- |

b)

intézkedések a külső térelhatárolók vagy az épülettechnikai rendszer vagy rendszerek jelentős felújításában nem érintett, önálló épületelemekkel kapcsolatban.

(5)   Az energiahatékonysági tanúsítványban foglalt ajánlásoknak az adott épület szempontjából műszakilag megvalósíthatóknak kell lenniük, és becslést kell nyújtaniuk
  az energiamegtakarításról és
  az üzemeltetéshez kapcsolódó üvegházhatásúgáz-kibocsátás
  csökkentéséről
  . Becslést nyújthatnak a megtérülési időszakok intervallumára vagy az épület gazdasági élettartama alatti költség-haszon arányra vonatkozóan is.

(5)   Az energiahatékonysági tanúsítványban foglalt ajánlásoknak az adott épület szempontjából műszakilag megvalósíthatóknak kell lenniük, és becslést kell nyújtaniuk az üzemeltetéshez kapcsolódó üvegházhatásúgáz-kibocsátás
  nullára vagy közel nullára csökkentéséhez kapcsolódó energiamegtakarításról
  . Becslést nyújthatnak a megtérülési időszakok intervallumára vagy az épület gazdasági élettartama alatti költség-haszon arányra vonatkozóan is.

(6)   Az ajánlásoknak tartalmazniuk kell annak értékelését, hogy a fűtési vagy légkondicionáló rendszer átalakítható-e úgy, hogy hatékonyabb hőmérsékleti beállításokkal működjön, például a vízalapú fűtési rendszerek esetében alacsony hőmérsékletű kibocsátókkal, ideértve a hőteljesítmény szükséges kialakítását és a hőmérsékletre/áramlásra vonatkozó követelményeket is.

(6)   Az ajánlásoknak tartalmazniuk kell annak értékelését, hogy a fűtési vagy légkondicionáló rendszer átalakítható-e úgy, hogy hatékonyabb hőmérsékleti beállításokkal működjön, például a vízalapú fűtési rendszerek esetében alacsony hőmérsékletű kibocsátókkal, ideértve a hőteljesítmény szükséges kialakítását és a hőmérsékletre/áramlásra vonatkozó követelményeket is.

(7)   Az energiahatékonysági tanúsítványban szerepel, hogy a tulajdonos vagy a bérlő hol kaphat részletesebb tájékoztatást, többek között az energiahatékonysági tanúsítványban foglalt ajánlások költséghatékonyságával kapcsolatban. A költséghatékonyság értékelésének egységes feltételrendszeren kell alapulnia, így például a megtakarított energiamennyiség és az érvényes energiaárak értékelésén, valamint előzetes költség-előrejelzésen. Ezenkívül, a tanúsítvány tájékoztatást nyújt az ajánlások
  végrehajtásához teendő lépésekről
  is. Egyéb kapcsolódó témákról – így például energiaauditokról, pénzügyi és egyéb jellegű ösztönzőkről és finanszírozási lehetőségekről – szóló tájékoztatás, vagy az épület éghajlatváltozással szembeni rezilienciájának növelésével kapcsolatos tanácsadás, is nyújtható a tulajdonosnak vagy a bérlőnek.

(7)   Az energiahatékonysági tanúsítványban szerepel, hogy a tulajdonos vagy a bérlő hol kaphat részletesebb tájékoztatást, többek között az energiahatékonysági tanúsítványban foglalt ajánlások költséghatékonyságával kapcsolatban. A költséghatékonyság értékelésének egységes feltételrendszeren kell alapulnia, így például a megtakarított energiamennyiség és az érvényes energiaárak értékelésén, valamint előzetes költség-előrejelzésen. Ezenkívül, a tanúsítvány tájékoztatást nyújt az ajánlások
  végrehajtásáról
  is. Egyéb kapcsolódó témákról – így például energiaauditokról, pénzügyi és egyéb jellegű ösztönzőkről és finanszírozási lehetőségekről – szóló tájékoztatás, vagy az épület éghajlatváltozással szembeni rezilienciájának növelésével kapcsolatos tanácsadás, is nyújtható a tulajdonosnak vagy a bérlőnek.

(8)   Az önálló rendeltetési egységekre vonatkozó tanúsítvány a következőkön alapulhat:

(8)   Az önálló rendeltetési egységekre vonatkozó tanúsítvány a következőkön alapulhat:

| a) | az egész épületre vonatkozó közös tanúsítvány; vagy |
| --- | --- |

a)

az egész épületre vonatkozó közös tanúsítvány; vagy

| a) | az egész épületre vonatkozó közös tanúsítvány; vagy |
| --- | --- |

a)

az egész épületre vonatkozó közös tanúsítvány; vagy

| b) | egy másik, ugyanabban az épületben található, ugyanolyan energiareleváns jellemzőkkel rendelkező, reprezentatív önálló rendeltetési egység értékelése. |
| --- | --- |

b)

egy másik, ugyanabban az épületben található, ugyanolyan energiareleváns jellemzőkkel rendelkező, reprezentatív önálló rendeltetési egység értékelése.

| b) | egy másik, ugyanabban az épületben található, ugyanolyan energiareleváns jellemzőkkel rendelkező, reprezentatív önálló rendeltetési egység értékelése. |
| --- | --- |

b)

egy másik, ugyanabban az épületben található, ugyanolyan energiareleváns jellemzőkkel rendelkező, reprezentatív önálló rendeltetési egység értékelése.

(9)   Különálló családi házak tanúsítványa más, hasonló tervezésű és méretű, hasonló tényleges energiahatékonyság-minőségű épület értékelésén is alapulhat, amennyiben az ilyen megfelelést az energiahatékonysági tanúsítványt kiállító szakértő garantálni tudja.

(9)   Különálló családi házak tanúsítványa más, hasonló tervezésű és méretű, hasonló tényleges energiahatékonyság-minőségű épület értékelésén is alapulhat, amennyiben az ilyen megfelelést az energiahatékonysági tanúsítványt kiállító szakértő garantálni tudja.

(10)   Az energiahatékonysági tanúsítvány érvényessége nem haladhatja meg az öt évet. A (2) bekezdés szerint meghatározott A, B vagy C energiahatékonysági osztályba tartozó épületek esetében azonban az energiahatékonysági tanúsítvány érvényessége nem haladhatja meg a 10 évet.

(10)   Az energiahatékonysági tanúsítvány érvényessége nem haladhatja meg az öt évet. A (2) bekezdés szerint meghatározott A, B vagy C energiahatékonysági osztályba tartozó épületek esetében azonban az energiahatékonysági tanúsítvány érvényessége nem haladhatja meg a 10 évet.

(11)   A tagállamok egyszerűsített eljárásokat tesznek elérhetővé az energiahatékonysági tanúsítvány frissítésére, ha csak egyes elemeket korszerűsítenek (egyedi vagy önálló intézkedések). A tagállamok az épületfelújítási útlevélben meghatározott intézkedések bevezetése esetén egyszerűsített eljárásokat tesznek elérhetővé az energiahatékonysági tanúsítványok frissítésére.

(11)   A tagállamok egyszerűsített eljárásokat tesznek elérhetővé az energiahatékonysági tanúsítvány frissítésére, ha csak egyes elemeket korszerűsítenek (egyedi vagy önálló intézkedések). A tagállamok az épületfelújítási útlevélben meghatározott intézkedések bevezetése esetén egyszerűsített eljárásokat tesznek elérhetővé az energiahatékonysági tanúsítványok frissítésére.

Indokolás

Indokolás

A minimumkövetelményt összhangba kell hozni az éghajlat-semlegességgel, hogy elkerülhető legyen a szén-dioxid-zárványhatás.

51.
  módosítás

51.

módosítás

17. cikk (1) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (1)   A tagállamok biztosítják, hogy digitális energiahatékonysági tanúsítványt állítsanak ki az alábbiak számára: | (1)   A tagállamok biztosítják, hogy digitális energiahatékonysági tanúsítványt állítsanak ki az alábbiak számára: |
| a) | felépült, jelentős felújításon átesett, értékesített vagy új bérlőnek bérbe adott
  vagy meghosszabbított bérleti szerződés hatálya alá tartozó
  épületek vagy önálló rendeltetési egységek; és |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy digitális energiahatékonysági tanúsítványt állítsanak ki az alábbiak számára:

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy digitális energiahatékonysági tanúsítványt állítsanak ki az alábbiak számára:

a)

felépült, jelentős felújításon átesett, értékesített vagy új bérlőnek bérbe adott
  vagy meghosszabbított bérleti szerződés hatálya alá tartozó
  épületek vagy önálló rendeltetési egységek; és

vagy meghosszabbított bérleti szerződés hatálya alá tartozó

| a) | felépült, jelentős felújításon átesett, értékesített vagy új bérlőnek bérbe adott épületek vagy önálló rendeltetési egységek; és |
| --- | --- |

a)

felépült, jelentős felújításon átesett, értékesített vagy új bérlőnek bérbe adott épületek vagy önálló rendeltetési egységek; és

| b) | olyan épületek, amelyek közjogi szervek tulajdonában vagy használatában vannak. |
| --- | --- |

b)

olyan épületek, amelyek közjogi szervek tulajdonában vagy használatában vannak.

| b) | olyan épületek, amelyek közjogi szervek tulajdonában vagy használatában vannak. |
| --- | --- |

b)

olyan épületek, amelyek közjogi szervek tulajdonában vagy használatában vannak.

Nem alkalmazandó az energiahatékonysági tanúsítvány kiállítására vonatkozó követelmény, amennyiben az épületre vagy az önálló rendeltetési egységre vonatkozó tanúsítvány – amelyet a 2010/31/EU irányelvvel vagy ezen irányelvvel összhangban állítottak ki – rendelkezésre áll és érvényes.

Nem alkalmazandó az energiahatékonysági tanúsítvány kiállítására vonatkozó követelmény, amennyiben az épületre vagy az önálló rendeltetési egységre vonatkozó tanúsítvány – amelyet a 2010/31/EU irányelvvel vagy ezen irányelvvel összhangban állítottak ki – rendelkezésre áll és érvényes.

Indokolás

Indokolás

Egyes tagállamokban a szerződéseket hallgatólagosan megújítják. A fellépés jogi viták indítását eredményezné.

52.
  módosítás

52.

módosítás

17. cikk (2) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A tagállamok előírják, hogy az épületek vagy önálló rendeltetési egységek felépítésekor, értékesítésekor vagy bérbeadásakor 
  vagy bérleti szerződések meghosszabbításakor
  az energiahatékonysági tanúsítványt be kell mutatni a leendő bérlőnek vagy vevőnek, és át kell adni a vevőnek vagy a bérlőnek. | A tagállamok előírják, hogy az épületek vagy önálló rendeltetési egységek felépítésekor, értékesítésekor vagy bérbeadásakor az energiahatékonysági tanúsítványt be kell mutatni a leendő bérlőnek vagy vevőnek, és át kell adni a vevőnek vagy a bérlőnek. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A tagállamok előírják, hogy az épületek vagy önálló rendeltetési egységek felépítésekor, értékesítésekor vagy bérbeadásakor 
  vagy bérleti szerződések meghosszabbításakor
  az energiahatékonysági tanúsítványt be kell mutatni a leendő bérlőnek vagy vevőnek, és át kell adni a vevőnek vagy a bérlőnek.

vagy bérleti szerződések meghosszabbításakor

A tagállamok előírják, hogy az épületek vagy önálló rendeltetési egységek felépítésekor, értékesítésekor vagy bérbeadásakor az energiahatékonysági tanúsítványt be kell mutatni a leendő bérlőnek vagy vevőnek, és át kell adni a vevőnek vagy a bérlőnek.

Indokolás

Indokolás

Egyes tagállamokban a szerződéseket hallgatólagosan megújítják. A fellépés jogi viták indítását eredményezné.

53.
  módosítás

53.

módosítás

19. cikk (1) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Az épületek energiahatékonyságára vonatkozó adatbázisok (1) Minden tagállam nemzeti adatbázist hoz létre az épületek energiahatékonyságára vonatkozóan, amely lehetővé teszi az épületek energiahatékonyságára és a nemzeti épületállomány általános energiahatékonyságára vonatkozó adatok összegyűjtését. Az adatbázisnak lehetővé kell tennie az energiahatékonysági tanúsítványokra, a helyszíni vizsgálatokra, az épületfelújítási útlevélre, az okosépület-mutatóra és az érintett épületek kiszámított vagy mért energiafogyasztására vonatkozó adatok összegyűjtését. | Az épületek energiahatékonyságára
  és kibocsátásaira
  vonatkozó adatbázisok (1) Minden tagállam
  regionális szintre lebontott
  nemzeti adatbázist hoz létre az épületek energiahatékonyságára
  és a kapcsolódó kibocsátásokra
  vonatkozóan, amely lehetővé teszi az épületek energiahatékonyságára és a nemzeti épületállomány általános energiahatékonyságára
  és kibocsátására
  vonatkozó adatok összegyűjtését. Az adatbázisnak lehetővé kell tennie az energiahatékonysági tanúsítványokra, a helyszíni vizsgálatokra, az épületfelújítási útlevélre, az okosépület-mutatóra és az érintett épületek kiszámított vagy mért energiafogyasztására vonatkozó adatok összegyűjtését. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Az épületek energiahatékonyságára vonatkozó adatbázisok (1) Minden tagállam nemzeti adatbázist hoz létre az épületek energiahatékonyságára vonatkozóan, amely lehetővé teszi az épületek energiahatékonyságára és a nemzeti épületállomány általános energiahatékonyságára vonatkozó adatok összegyűjtését. Az adatbázisnak lehetővé kell tennie az energiahatékonysági tanúsítványokra, a helyszíni vizsgálatokra, az épületfelújítási útlevélre, az okosépület-mutatóra és az érintett épületek kiszámított vagy mért energiafogyasztására vonatkozó adatok összegyűjtését.

Az épületek energiahatékonyságára
  és kibocsátásaira
  vonatkozó adatbázisok (1) Minden tagállam
  regionális szintre lebontott
  nemzeti adatbázist hoz létre az épületek energiahatékonyságára
  és a kapcsolódó kibocsátásokra
  vonatkozóan, amely lehetővé teszi az épületek energiahatékonyságára és a nemzeti épületállomány általános energiahatékonyságára
  és kibocsátására
  vonatkozó adatok összegyűjtését. Az adatbázisnak lehetővé kell tennie az energiahatékonysági tanúsítványokra, a helyszíni vizsgálatokra, az épületfelújítási útlevélre, az okosépület-mutatóra és az érintett épületek kiszámított vagy mért energiafogyasztására vonatkozó adatok összegyűjtését.

és kibocsátásaira

regionális szintre lebontott

és a kapcsolódó kibocsátásokra

és kibocsátására

Indokolás

Indokolás

Fontos létrehozni az épületek energiahatékonyságára és kibocsátására vonatkozó nemzeti adatbázisokat, de regionális bontásban.

54.
  módosítás

54.

módosítás

26. cikk (3) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A tagállamok biztosítják, hogy az ezen irányelv végrehajtásáért felelős személyeknek megfelelő iránymutatás és képzés álljon rendelkezésére. Az ilyen iránymutatásnak és képzésnek foglalkoznia kell az energiahatékonyság javításának fontosságával, és lehetővé kell tennie annak vizsgálatát, hogy miként kombinálható optimálisan az energiahatékonyság javítása,
  az
  üvegházhatásúgáz-kibocsátás
  csökkentése
  , a megújuló forrásokból származó energia használata, valamint a távfűtés és -hűtés alkalmazása az ipari vagy lakóterületek rendezése, megtervezése, beépítése és felújítása során. Az ilyen iránymutatás és képzés kiterjedhet a strukturális fejlesztésekre, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra, a tűzbiztonságra, az intenzív szeizmikus tevékenységgel kapcsolatos kockázatokra, a veszélyes anyagok – többek között az azbeszt – eltávolítására, a légszennyező anyagok kibocsátására (beleértve a finom részecskéket is) és a fogyatékossággal élő személyek érdekében történő akadálymentesítésre. | A tagállamok biztosítják, hogy
  a helyi és regionális önkormányzatoknak és
  az ezen irányelv végrehajtásáért felelős személyeknek megfelelő iránymutatás és képzés álljon rendelkezésére. Az ilyen iránymutatásnak és képzésnek foglalkoznia kell
  az energia és az anyagok iránti kereslet csökkentésének, valamint
  az energiahatékonyság javításának fontosságával
  , biztosítandó, hogy az épületek az életciklusuk során kibocsátásmentesek vagy közel kibocsátásamentesek legyenek,
  és lehetővé kell tennie annak vizsgálatát, hogy miként kombinálható optimálisan
  az energia és az anyagok iránti kereslet csökkentése,
  az energiahatékonyság javítása,
  a nulla
  üvegházhatásúgáz-kibocsátás, a megújuló forrásokból származó energia használata, valamint a távfűtés és -hűtés alkalmazása az ipari vagy lakóterületek rendezése, megtervezése, beépítése és felújítása során. Az ilyen iránymutatásnak és képzésnek
  részeként foglalkoznia kell a földhasználati és várostervezési politikákkal is, és az
  kiterjedhet a strukturális fejlesztésekre, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra, a tűzbiztonságra, az intenzív szeizmikus tevékenységgel kapcsolatos kockázatokra, a veszélyes anyagok – többek között az azbeszt – eltávolítására, a légszennyező anyagok kibocsátására (beleértve a finom részecskéket is) és a fogyatékossággal élő személyek érdekében történő akadálymentesítésre. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A tagállamok biztosítják, hogy az ezen irányelv végrehajtásáért felelős személyeknek megfelelő iránymutatás és képzés álljon rendelkezésére. Az ilyen iránymutatásnak és képzésnek foglalkoznia kell az energiahatékonyság javításának fontosságával, és lehetővé kell tennie annak vizsgálatát, hogy miként kombinálható optimálisan az energiahatékonyság javítása,
  az
  üvegházhatásúgáz-kibocsátás
  csökkentése
  , a megújuló forrásokból származó energia használata, valamint a távfűtés és -hűtés alkalmazása az ipari vagy lakóterületek rendezése, megtervezése, beépítése és felújítása során. Az ilyen iránymutatás és képzés kiterjedhet a strukturális fejlesztésekre, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra, a tűzbiztonságra, az intenzív szeizmikus tevékenységgel kapcsolatos kockázatokra, a veszélyes anyagok – többek között az azbeszt – eltávolítására, a légszennyező anyagok kibocsátására (beleértve a finom részecskéket is) és a fogyatékossággal élő személyek érdekében történő akadálymentesítésre.

az

csökkentése

A tagállamok biztosítják, hogy
  a helyi és regionális önkormányzatoknak és
  az ezen irányelv végrehajtásáért felelős személyeknek megfelelő iránymutatás és képzés álljon rendelkezésére. Az ilyen iránymutatásnak és képzésnek foglalkoznia kell
  az energia és az anyagok iránti kereslet csökkentésének, valamint
  az energiahatékonyság javításának fontosságával
  , biztosítandó, hogy az épületek az életciklusuk során kibocsátásmentesek vagy közel kibocsátásamentesek legyenek,
  és lehetővé kell tennie annak vizsgálatát, hogy miként kombinálható optimálisan
  az energia és az anyagok iránti kereslet csökkentése,
  az energiahatékonyság javítása,
  a nulla
  üvegházhatásúgáz-kibocsátás, a megújuló forrásokból származó energia használata, valamint a távfűtés és -hűtés alkalmazása az ipari vagy lakóterületek rendezése, megtervezése, beépítése és felújítása során. Az ilyen iránymutatásnak és képzésnek
  részeként foglalkoznia kell a földhasználati és várostervezési politikákkal is, és az
  kiterjedhet a strukturális fejlesztésekre, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra, a tűzbiztonságra, az intenzív szeizmikus tevékenységgel kapcsolatos kockázatokra, a veszélyes anyagok – többek között az azbeszt – eltávolítására, a légszennyező anyagok kibocsátására (beleértve a finom részecskéket is) és a fogyatékossággal élő személyek érdekében történő akadálymentesítésre.

a helyi és regionális önkormányzatoknak és

az energia és az anyagok iránti kereslet csökkentésének, valamint

, biztosítandó, hogy az épületek az életciklusuk során kibocsátásmentesek vagy közel kibocsátásamentesek legyenek,

az energia és az anyagok iránti kereslet csökkentése,

a nulla

részeként foglalkoznia kell a földhasználati és várostervezési politikákkal is, és az

Indokolás

Indokolás

Magától értetődik.

55.
  módosítás

55.

módosítás

3. melléklet

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Egy új kibocsátásmentes épület teljes éves primerenergia-felhasználásának meg kell felelnie
  az alábbi táblázatban feltüntetett maximális küszöbértékeknek
  . [...] Egy új vagy felújított kibocsátásmentes épület teljes éves primerenergia-felhasználását nettó éves szinten teljes mértékben a helyszínen előállított és az (EU) 2018/2001 irányelv [a megújuló erőforrásokról szóló módosított irányelv] 7. cikkében foglalt kritériumoknak megfelelő megújuló energiaforrásokból, az (EU) 2018/2001 irányelv [a megújuló erőforrásokról szóló módosított irányelv] 22. cikke szerinti megújulóenergia-közösségtől vagy az (EU) .../... irányelv [átdolgozott energiahatékonysági irányelv] 24. cikkének (1) bekezdése szerinti, hatékony távfűtési és távhűtési rendszerből származó megújuló energiából és hulladékhőből kell fedezni. A kibocsátásmentes épületek nem okozhatnak fosszilis tüzelőanyagokból származó helyszíni szén-dioxid-kibocsátást. Kizárólag abban az esetben, ha az épület jellege vagy a megújulóenergia-közösségekhez vagy a támogatható távfűtési és távhűtési rendszerekhez való hozzáférés hiánya miatt műszakilag nem megvalósítható az első bekezdésben foglalt követelmények teljesítése, a teljes éves primerenergia-felhasználást a hálózatból származó, a nemzeti szinten meghatározott kritériumoknak megfelelő energia is fedezheti. | Egy új kibocsátásmentes épület teljes éves primerenergia-felhasználásának meg kell felelnie
  a 4–6. cikk szerinti módszertannak
  .
  Ezeket az uniós klímasemlegességi célnak való megfelelés biztosítása érdekében ki kell dolgozni és ki kell egészíteni az üvegházhatásúgáz-kibocsátásra vonatkozó követelményekkel.
  Egy új vagy felújított kibocsátásmentes épület teljes éves primerenergia-felhasználását nettó éves szinten teljes mértékben a helyszínen előállított és az (EU) 2018/2001 irányelv [a megújuló erőforrásokról szóló módosított irányelv] 7. cikkében foglalt kritériumoknak megfelelő megújuló energiaforrásokból
  vagy hulladékhasznosításból nyert vagy a hálózatból
  , az (EU) 2018/2001 irányelv [a megújuló erőforrásokról szóló módosított irányelv] 22. cikke szerinti megújulóenergia-közösségtől vagy az (EU) .../... irányelv [átdolgozott energiahatékonysági irányelv] 24. cikkének (1) bekezdése szerinti, hatékony távfűtési és távhűtési rendszerből származó megújuló energiából és hulladékhőből kell fedezni. A kibocsátásmentes épületek nem okozhatnak fosszilis tüzelőanyagokból származó helyszíni szén-dioxid-kibocsátást. Kizárólag abban az esetben, ha az épület jellege vagy a megújulóenergia-közösségekhez vagy a támogatható távfűtési és távhűtési rendszerekhez való hozzáférés hiánya miatt műszakilag nem megvalósítható az első bekezdésben foglalt követelmények teljesítése, a teljes éves primerenergia-felhasználást a hálózatból származó, a nemzeti szinten meghatározott kritériumoknak megfelelő energia is fedezheti. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Egy új kibocsátásmentes épület teljes éves primerenergia-felhasználásának meg kell felelnie
  az alábbi táblázatban feltüntetett maximális küszöbértékeknek
  . [...] Egy új vagy felújított kibocsátásmentes épület teljes éves primerenergia-felhasználását nettó éves szinten teljes mértékben a helyszínen előállított és az (EU) 2018/2001 irányelv [a megújuló erőforrásokról szóló módosított irányelv] 7. cikkében foglalt kritériumoknak megfelelő megújuló energiaforrásokból, az (EU) 2018/2001 irányelv [a megújuló erőforrásokról szóló módosított irányelv] 22. cikke szerinti megújulóenergia-közösségtől vagy az (EU) .../... irányelv [átdolgozott energiahatékonysági irányelv] 24. cikkének (1) bekezdése szerinti, hatékony távfűtési és távhűtési rendszerből származó megújuló energiából és hulladékhőből kell fedezni. A kibocsátásmentes épületek nem okozhatnak fosszilis tüzelőanyagokból származó helyszíni szén-dioxid-kibocsátást. Kizárólag abban az esetben, ha az épület jellege vagy a megújulóenergia-közösségekhez vagy a támogatható távfűtési és távhűtési rendszerekhez való hozzáférés hiánya miatt műszakilag nem megvalósítható az első bekezdésben foglalt követelmények teljesítése, a teljes éves primerenergia-felhasználást a hálózatból származó, a nemzeti szinten meghatározott kritériumoknak megfelelő energia is fedezheti.

az alábbi táblázatban feltüntetett maximális küszöbértékeknek

Egy új kibocsátásmentes épület teljes éves primerenergia-felhasználásának meg kell felelnie
  a 4–6. cikk szerinti módszertannak
  .
  Ezeket az uniós klímasemlegességi célnak való megfelelés biztosítása érdekében ki kell dolgozni és ki kell egészíteni az üvegházhatásúgáz-kibocsátásra vonatkozó követelményekkel.
  Egy új vagy felújított kibocsátásmentes épület teljes éves primerenergia-felhasználását nettó éves szinten teljes mértékben a helyszínen előállított és az (EU) 2018/2001 irányelv [a megújuló erőforrásokról szóló módosított irányelv] 7. cikkében foglalt kritériumoknak megfelelő megújuló energiaforrásokból
  vagy hulladékhasznosításból nyert vagy a hálózatból
  , az (EU) 2018/2001 irányelv [a megújuló erőforrásokról szóló módosított irányelv] 22. cikke szerinti megújulóenergia-közösségtől vagy az (EU) .../... irányelv [átdolgozott energiahatékonysági irányelv] 24. cikkének (1) bekezdése szerinti, hatékony távfűtési és távhűtési rendszerből származó megújuló energiából és hulladékhőből kell fedezni. A kibocsátásmentes épületek nem okozhatnak fosszilis tüzelőanyagokból származó helyszíni szén-dioxid-kibocsátást. Kizárólag abban az esetben, ha az épület jellege vagy a megújulóenergia-közösségekhez vagy a támogatható távfűtési és távhűtési rendszerekhez való hozzáférés hiánya miatt műszakilag nem megvalósítható az első bekezdésben foglalt követelmények teljesítése, a teljes éves primerenergia-felhasználást a hálózatból származó, a nemzeti szinten meghatározott kritériumoknak megfelelő energia is fedezheti.

a 4–6. cikk szerinti módszertannak

Ezeket az uniós klímasemlegességi célnak való megfelelés biztosítása érdekében ki kell dolgozni és ki kell egészíteni az üvegházhatásúgáz-kibocsátásra vonatkozó követelményekkel.

vagy hulladékhasznosításból nyert vagy a hálózatból

Indokolás

Indokolás

Magától értetődik.

II.   POLITIKAI AJÁNLÁSOK

POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK EURÓPAI BIZOTTSÁGA

| 1. | kiemeli, hogy az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelv felülvizsgálata az „Irány az 55!” csomag egyik sarokköve, és kiemelkedő jelentőségű az épületfelújítási prgram végrehajtása szempontjából. Ezért alapvető fontosságú annak biztosítása, hogy ez a felülvizsgálat megfelelő szintű ambíciót irányozzon elő, és megfelelő támogatási mechanizmusokat vezessen be annak érdekében, hogy az uniós épületállomány 2050-re klímasemleges legyen; |
| --- | --- |

1.

kiemeli, hogy az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelv felülvizsgálata az „Irány az 55!” csomag egyik sarokköve, és kiemelkedő jelentőségű az épületfelújítási prgram végrehajtása szempontjából. Ezért alapvető fontosságú annak biztosítása, hogy ez a felülvizsgálat megfelelő szintű ambíciót irányozzon elő, és megfelelő támogatási mechanizmusokat vezessen be annak érdekében, hogy az uniós épületállomány 2050-re klímasemleges legyen;

| 2. | üdvözli az alkalmazkodási politikákra való utalást a javaslatban; mindazonáltal úgy véli, hogy az alkalmazkodást jobban be kellene építeni a javaslatba, és annak a felújítási útlevél részévé kellene válnia; |
| --- | --- |

2.

üdvözli az alkalmazkodási politikákra való utalást a javaslatban; mindazonáltal úgy véli, hogy az alkalmazkodást jobban be kellene építeni a javaslatba, és annak a felújítási útlevél részévé kellene válnia;

| 3. | üdvözli a javaslatban a körforgásos megközelítésre való hivatkozást, és hangsúlyozza, hogy a körforgásra rendszeresen hivatkozni kell a szövegben, figyelembe véve az életciklusra vetített CO2-kibocsátást is; |
| --- | --- |

3.

üdvözli a javaslatban a körforgásos megközelítésre való hivatkozást, és hangsúlyozza, hogy a körforgásra rendszeresen hivatkozni kell a szövegben, figyelembe véve az életciklusra vetített CO2-kibocsátást is;

| 4. | úgy véli, hogy az éghajlatváltozással és az energiabiztonsággal kapcsolatos kihívások nagyságrendje az energetikai átállás ambiciózusabb megközelítését teszi szükségessé, amint azt a REPowerEU terv egyértelműen kifejti. Ez magában foglalja a technikai támogatást, a munkavállalók szak- és továbbképzését, illetve a helyi és regionális hatóságok kapacitásainak megerősítését; ezzel kapcsolatban úgy véli, hogy az „energetikai mértékletesség” fogalmának központi helyet kellene kapnia a javaslatban, és be kellene épülnie a felújítási útlevélbe; |
| --- | --- |

4.

úgy véli, hogy az éghajlatváltozással és az energiabiztonsággal kapcsolatos kihívások nagyságrendje az energetikai átállás ambiciózusabb megközelítését teszi szükségessé, amint azt a REPowerEU terv egyértelműen kifejti. Ez magában foglalja a technikai támogatást, a munkavállalók szak- és továbbképzését, illetve a helyi és regionális hatóságok kapacitásainak megerősítését; ezzel kapcsolatban úgy véli, hogy az „energetikai mértékletesség” fogalmának központi helyet kellene kapnia a javaslatban, és be kellene épülnie a felújítási útlevélbe;

| 5. | kiemeli, hogy az épületek tömeges felújítása lehetőséget kínál az energiaszegénység elleni küzdelemre, valamint a kiszolgáltatott háztartások és vállalkozások épületeinek energiapozitívvá tételére; e célból sürgeti egy átfogó energiaszegénységi politika kialakítását, hogy az épületfelújítási program ne súlyosbítsa az energiaszegénység problémáját az egész EU-ban. Ezért kéri az Európai Bizottságot, hogy hozzon létre átfogó stratégiát az energiaszegénység felszámolására, és kész együttműködni az újonnan létrehozott, az energiaszegénységgel és a kiszolgáltatott fogyasztókkal foglalkozó koordinációs csoporttal egy olyan stratégia kialakítása érdekében, amely alkalmas a helyi és regionális szintű végrehajtásra; ennek keretében idősebb személyek esetében is megoldásokat kell kínálni a szükséges éghajlatvédelmi intézkedések finanszírozására, mindenképp figyelembe véve, hogy a saját otthonok az idősek nyugdíjaskori létbiztonságát is szolgálják; |
| --- | --- |

5.

kiemeli, hogy az épületek tömeges felújítása lehetőséget kínál az energiaszegénység elleni küzdelemre, valamint a kiszolgáltatott háztartások és vállalkozások épületeinek energiapozitívvá tételére; e célból sürgeti egy átfogó energiaszegénységi politika kialakítását, hogy az épületfelújítási program ne súlyosbítsa az energiaszegénység problémáját az egész EU-ban. Ezért kéri az Európai Bizottságot, hogy hozzon létre átfogó stratégiát az energiaszegénység felszámolására, és kész együttműködni az újonnan létrehozott, az energiaszegénységgel és a kiszolgáltatott fogyasztókkal foglalkozó koordinációs csoporttal egy olyan stratégia kialakítása érdekében, amely alkalmas a helyi és regionális szintű végrehajtásra; ennek keretében idősebb személyek esetében is megoldásokat kell kínálni a szükséges éghajlatvédelmi intézkedések finanszírozására, mindenképp figyelembe véve, hogy a saját otthonok az idősek nyugdíjaskori létbiztonságát is szolgálják;

| 6. | úgy véli, hogy a kibocsátásmentes és közel kibocsátásmentes épületek meghatározásába bele kell foglalni az életciklus-szemléletű megközelítést, hogy 2050-re klímasemleges épületállományt lehessen létrehozni: ennek során az eltérő helyi, regionális és tagállami feltételek tükrözése érdekében tiszteletben kell tartani a technológiasemlegességet és az energiarendszerek holisztikus szemléletét. A fogalommeghatározásnak lehetővé kell tennie a villamosenergia- és gázhálózatokból származó megújuló energia használatát, és szólnia kell a visszanyert hulladékenergiáról is. Összhangban kell lennie az energiahatékonyságról szóló irányelvben és a megújulóenergia-irányelvben szereplő, az energiarendszer egészére vonatkozó dekarbonizációs pályákkal, és nem szabad csupán épületszintű megközelítésre korlátozódnia; |
| --- | --- |

6.

úgy véli, hogy a kibocsátásmentes és közel kibocsátásmentes épületek meghatározásába bele kell foglalni az életciklus-szemléletű megközelítést, hogy 2050-re klímasemleges épületállományt lehessen létrehozni: ennek során az eltérő helyi, regionális és tagállami feltételek tükrözése érdekében tiszteletben kell tartani a technológiasemlegességet és az energiarendszerek holisztikus szemléletét. A fogalommeghatározásnak lehetővé kell tennie a villamosenergia- és gázhálózatokból származó megújuló energia használatát, és szólnia kell a visszanyert hulladékenergiáról is. Összhangban kell lennie az energiahatékonyságról szóló irányelvben és a megújulóenergia-irányelvben szereplő, az energiarendszer egészére vonatkozó dekarbonizációs pályákkal, és nem szabad csupán épületszintű megközelítésre korlátozódnia;

| 7. | úgy véli, hogy az energiateljesítményre vonatkozó minimumszabványok (MEPS) alkalmazása – ha nem kellően ambiciózus – bezártsági hatást eredményezhet, ami csökkenti az épületfelújítási program ambícióinak szintjét, és alapvetően alkalmatlanná teszi azt a 2030-as és 2050-es célkitűzések elérésére, amelyek döntő fontosságúak az éghajlatvédelmi átállás, de az energiabiztonság előmozdítása szempontjából is. Az energiateljesítményre vonatkozó minimumszabványoknak magukban kellene foglalniuk az építéskor és a megújuló energia termelése során teljesítendő, a teljes életciklusra vonatkozó üvegházhatásúgáz-kibocsátási követelményeket is. Hangsúlyozza, hogy az energiateljesítményre vonatkozó minimumszabványok csak akkor lesznek hatékonyak, ha sikerül megőrizni a magas szintű ambíciót, és olyan intézkedések kísérik őket, amelyek segítik a korszerűsítésekre tett eddigi erőfeszítéseket hátráltató akadályok leküzdését, valamint bevezetésük támogatása érdekében kiegészülnek a szükséges finanszírozással és technikai támogatással; |
| --- | --- |

7.

úgy véli, hogy az energiateljesítményre vonatkozó minimumszabványok (MEPS) alkalmazása – ha nem kellően ambiciózus – bezártsági hatást eredményezhet, ami csökkenti az épületfelújítási program ambícióinak szintjét, és alapvetően alkalmatlanná teszi azt a 2030-as és 2050-es célkitűzések elérésére, amelyek döntő fontosságúak az éghajlatvédelmi átállás, de az energiabiztonság előmozdítása szempontjából is. Az energiateljesítményre vonatkozó minimumszabványoknak magukban kellene foglalniuk az építéskor és a megújuló energia termelése során teljesítendő, a teljes életciklusra vonatkozó üvegházhatásúgáz-kibocsátási követelményeket is. Hangsúlyozza, hogy az energiateljesítményre vonatkozó minimumszabványok csak akkor lesznek hatékonyak, ha sikerül megőrizni a magas szintű ambíciót, és olyan intézkedések kísérik őket, amelyek segítik a korszerűsítésekre tett eddigi erőfeszítéseket hátráltató akadályok leküzdését, valamint bevezetésük támogatása érdekében kiegészülnek a szükséges finanszírozással és technikai támogatással;

| 8. | elismeri, hogy a legrosszabb teljesítményű épületeket és a nagy energiamegtakarítási potenciállal rendelkező épületeket kell megcélozni; hangsúlyozza a szakképzett munkaerő és a vállalkozók rendelkezésre állásának szükségességét, és elismeri az épületek értékére és az ingatlanpiacokra gyakorolt hatást, amely nem vezethet a bérlők költségeinek megnövekedéséhez; ezért kéri, hogy a tagállamoknak legyen jogi lehetőségük a megadott határidők meghosszabbítását kérni, amennyiben azt rendkívüli körülmények indokolják; |
| --- | --- |

8.

elismeri, hogy a legrosszabb teljesítményű épületeket és a nagy energiamegtakarítási potenciállal rendelkező épületeket kell megcélozni; hangsúlyozza a szakképzett munkaerő és a vállalkozók rendelkezésre állásának szükségességét, és elismeri az épületek értékére és az ingatlanpiacokra gyakorolt hatást, amely nem vezethet a bérlők költségeinek megnövekedéséhez; ezért kéri, hogy a tagállamoknak legyen jogi lehetőségük a megadott határidők meghosszabbítását kérni, amennyiben azt rendkívüli körülmények indokolják;

| 9. | rámutat, hogy a meglévő épületek „jelentős felújítására” mérettől függetlenül lakóépületek esetében 25 évente, nem lakáscélú épületek esetén 15 évente kerül sor; úgy véli ezért, hogy a szakaszos felújítási megközelítés az épületfelújítási program ambícióinak akadályozását kockáztatja, és az épületek felújításának gazdaságtalan megközelítését eredményezheti, amelyet szisztematikus és integrált megközelítéssel kellene kezelni, nem pedig különálló beavatkozások összességeként; Ebben az értelemben kéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy adjanak iránymutatást a műemlék épületek energiahatékonyságának javítására, kihasználva az európai Bauhaus kezdeményezés munkájának eredményeit is. Az ilyen épületek felújítását specifikus finanszírozási rendszerekkel kell támogatni, és a határidő terén megfelelő rugalmasságot kell biztosítani; |
| --- | --- |

9.

rámutat, hogy a meglévő épületek „jelentős felújítására” mérettől függetlenül lakóépületek esetében 25 évente, nem lakáscélú épületek esetén 15 évente kerül sor; úgy véli ezért, hogy a szakaszos felújítási megközelítés az épületfelújítási program ambícióinak akadályozását kockáztatja, és az épületek felújításának gazdaságtalan megközelítését eredményezheti, amelyet szisztematikus és integrált megközelítéssel kellene kezelni, nem pedig különálló beavatkozások összességeként; Ebben az értelemben kéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy adjanak iránymutatást a műemlék épületek energiahatékonyságának javítására, kihasználva az európai Bauhaus kezdeményezés munkájának eredményeit is. Az ilyen épületek felújítását specifikus finanszírozási rendszerekkel kell támogatni, és a határidő terén megfelelő rugalmasságot kell biztosítani;

| 10. | kiemeli, hogy az épületfelújítás szisztematikus körforgásos megközelítésére való áttérés jelentős erőfeszítéseket igényel az átképzés és a helyi kompetenciák támogatása terén, mind az állami, mind a magánszektorban; |
| --- | --- |

10.

kiemeli, hogy az épületfelújítás szisztematikus körforgásos megközelítésére való áttérés jelentős erőfeszítéseket igényel az átképzés és a helyi kompetenciák támogatása terén, mind az állami, mind a magánszektorban;

| 11. | úgy véli, hogy a közbeszerzésnek jelentős szerepet kell játszania az épületfelújítás ambiciózus megközelítésének általános érvényesítésében. Ennek érdekében hangsúlyozza, hogy a hatóságok által megrendelt valamennyi felújítást a tagállamok és az EU által nyújtott iránymutatással kell támogatni, és az ilyen felújításoknak minél inkább a zöld és körforgásos közbeszerzés kritériumait kell követniük; |
| --- | --- |

11.

úgy véli, hogy a közbeszerzésnek jelentős szerepet kell játszania az épületfelújítás ambiciózus megközelítésének általános érvényesítésében. Ennek érdekében hangsúlyozza, hogy a hatóságok által megrendelt valamennyi felújítást a tagállamok és az EU által nyújtott iránymutatással kell támogatni, és az ilyen felújításoknak minél inkább a zöld és körforgásos közbeszerzés kritériumait kell követniük;

| 12. | hangsúlyozza, hogy az épületállomány energiahatékonyságát nem lehet csak egyes épületekre összpontosítva elérni, és a városi és területi tervezésnek a városok energiahatékonyságának szisztematikus, kerületi megközelítésével kell támogatnia az egyes beavatkozásokat; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy az épületállomány energiahatékonyságát nem lehet csak egyes épületekre összpontosítva elérni, és a városi és területi tervezésnek a városok energiahatékonyságának szisztematikus, kerületi megközelítésével kell támogatnia az egyes beavatkozásokat;

| 13. | megismétli, hogy az épületfelújítási program célkitűzései nem érhetők el jelentős és célzott források nélkül, mind a pénzügyi keretek, mind a kapacitásépítés és a technikai támogatás tekintetében; hangsúlyozza, hogy az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelv lehetőséget kínál arra, hogy az egyablakos ügyintézési pontok mint az irányelv végrehajtásának elsődleges eszközei általánossá váljanak; |
| --- | --- |

13.

megismétli, hogy az épületfelújítási program célkitűzései nem érhetők el jelentős és célzott források nélkül, mind a pénzügyi keretek, mind a kapacitásépítés és a technikai támogatás tekintetében; hangsúlyozza, hogy az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelv lehetőséget kínál arra, hogy az egyablakos ügyintézési pontok mint az irányelv végrehajtásának elsődleges eszközei általánossá váljanak;

| 14. | úgy véli, hogy a vidéki régiók, illetve általánosabban a sok családi ház és kisebb társasház jellemezte régiók esetében eltérőek a követelmények és más megoldások szükségesek, mint a városi településszerkezetek esetében. Ennek a szempontnak az irányelvben is tükröződnie kell; |
| --- | --- |

14.

úgy véli, hogy a vidéki régiók, illetve általánosabban a sok családi ház és kisebb társasház jellemezte régiók esetében eltérőek a követelmények és más megoldások szükségesek, mint a városi településszerkezetek esetében. Ennek a szempontnak az irányelvben is tükröződnie kell;

| 15. | rámutat, hogy a műemlék épületek jelentős kulturális és szimbolikus értékkel bírnak az EU városaiban; úgy véli, hogy meg kell őrizni építészeti értéküket, és megoldásokat kell találni arra, hogy ezek az épületek is betöltsék a középületek példamutató szerepét. Ebben az értelemben kéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy adjanak iránymutatást a műemlék épületek energiahatékonyságának javítására, és hozzanak létre erre a célra külön finanszírozási rendszereket. |
| --- | --- |

15.

rámutat, hogy a műemlék épületek jelentős kulturális és szimbolikus értékkel bírnak az EU városaiban; úgy véli, hogy meg kell őrizni építészeti értéküket, és megoldásokat kell találni arra, hogy ezek az épületek is betöltsék a középületek példamutató szerepét. Ebben az értelemben kéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy adjanak iránymutatást a műemlék épületek energiahatékonyságának javítására, és hozzanak létre erre a célra külön finanszírozási rendszereket.

Kelt Brüsszelben, 2022. június 30-án.

a Régiók Európai Bizottsága elnöke

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/2284 irányelve (2016. december 14.) egyes légköri szennyező anyagok nemzeti kibocsátásainak csökkentéséről, a 2003/35/EK irányelv módosításáról, valamint a 2001/81/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 344., 2016.12.17., 1. o.).

1

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/2284 irányelve (2016. december 14.) egyes légköri szennyező anyagok nemzeti kibocsátásainak csökkentéséről, a 2003/35/EK irányelv módosításáról, valamint a 2001/81/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 344., 2016.12.17., 1. o.).

1

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/148/EK irányelve (2009. november 30.) a munkájuk során azbeszttel kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelméről (HL L 330., 2009.12.16., 28. o.).

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/2284 irányelve (2016. december 14.) egyes légköri szennyező anyagok nemzeti kibocsátásainak csökkentéséről, a 2003/35/EK irányelv módosításáról, valamint a 2001/81/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 344., 2016.12.17., 1. o.).

2

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/148/EK irányelve (2009. november 30.) a munkájuk során azbeszttel kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelméről (HL L 330., 2009.12.16., 28. o.).

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/2284 irányelve (2016. december 14.) egyes légköri szennyező anyagok nemzeti kibocsátásainak csökkentéséről, a 2003/35/EK irányelv módosításáról, valamint a 2001/81/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 344., 2016.12.17., 1. o.).

2

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1058 rendelete (2021. június 24.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapról és a Kohéziós Alapról (HL L 231., 2021.6.30., 60. o.).

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/2115 rendelete (2021. december 2.) a közös agrárpolitika keretében a tagállamok által elkészítendő stratégiai tervhez (KAP stratégiai terv) nyújtott, az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) által finanszírozott támogatásra vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint az 1305/2013/EU és az 1307/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 435., 2021.12.6., 1. o.).

2

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1058 rendelete (2021. június 24.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapról és a Kohéziós Alapról (HL L 231., 2021.6.30., 60. o.).

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/2115 rendelete (2021. december 2.) a közös agrárpolitika keretében a tagállamok által elkészítendő stratégiai tervhez (KAP stratégiai terv) nyújtott, az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) által finanszírozott támogatásra vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint az 1305/2013/EU és az 1307/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 435., 2021.12.6., 1. o.).

2

---

| 2022.9.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 375/112 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.9.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 375/112

---

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Az európai adatmegosztási jogszabály

(2022/C 375/10)

| Előadó: | Anne KARJALAINEN (FI/PES), Kerava képviselő-testületének tagja |
| --- | --- |
| Referenciaszöveg: | Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a méltányos adathozzáférésre és adatfelhasználásra vonatkozó harmonizált szabályokról (adatmegosztási jogszabály)
  COM(2022) 68 final |

Előadó:

Anne KARJALAINEN (FI/PES), Kerava képviselő-testületének tagja

Referenciaszöveg:

Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a méltányos adathozzáférésre és adatfelhasználásra vonatkozó harmonizált szabályokról (adatmegosztási jogszabály)

COM(2022) 68 final

I.   MÓDOSÍTÁSOKRA VONATKOZÓ AJÁNLÁSOK

1. módosítás

57. preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Népegészségügyi vagy más szükséghelyzetek, környezetkárosodás és jelentős – többek között az éghajlatváltozás miatt fokozott – természeti katasztrófa miatt előálló vészhelyzetek, valamint ember okozta súlyos katasztrófák, például jelentős kiberbiztonsági események esetén az adatok felhasználásából eredő közérdek elsőbbséget élvez az adattulajdonosok azon érdekével szemben, hogy szabadon rendelkezzenek a birtokukban lévő adatok felett. Ilyen esetben az adattulajdonosokat kötelezni kell arra, hogy kérelem nyomán adatokat bocsássanak a közszférabeli szervezetek vagy az uniós intézmények, ügynökségek vagy szervek rendelkezésére. A szükséghelyzet fennállását
  a tagállamok vagy a releváns nemzetközi szervezetek vonatkozó eljárásai
  határozzák meg. | Népegészségügyi vagy más szükséghelyzetek, környezetkárosodás és jelentős – többek között az éghajlatváltozás miatt fokozott – természeti katasztrófa miatt előálló vészhelyzetek, valamint ember okozta súlyos katasztrófák, például jelentős kiberbiztonsági események esetén az adatok felhasználásából eredő közérdek elsőbbséget élvez az adattulajdonosok azon érdekével szemben, hogy szabadon rendelkezzenek a birtokukban lévő adatok felett. Ilyen esetben az adattulajdonosokat kötelezni kell arra, hogy kérelem nyomán adatokat bocsássanak a közszférabeli szervezetek vagy az uniós intézmények, ügynökségek vagy szervek rendelkezésére. A szükséghelyzet fennállását
  az EU/EGT-tagállamokkal közösen
  határozzák meg
  , és ezt a tagállamok tovább pontosítják annak érdekében, hogy adatigénylés esetén a szükséghelyzet annak a tagállamnak a jogával összhangban legyen meghatározva, amelynek közigazgatási szerve az adatokat igényli
  . |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Népegészségügyi vagy más szükséghelyzetek, környezetkárosodás és jelentős – többek között az éghajlatváltozás miatt fokozott – természeti katasztrófa miatt előálló vészhelyzetek, valamint ember okozta súlyos katasztrófák, például jelentős kiberbiztonsági események esetén az adatok felhasználásából eredő közérdek elsőbbséget élvez az adattulajdonosok azon érdekével szemben, hogy szabadon rendelkezzenek a birtokukban lévő adatok felett. Ilyen esetben az adattulajdonosokat kötelezni kell arra, hogy kérelem nyomán adatokat bocsássanak a közszférabeli szervezetek vagy az uniós intézmények, ügynökségek vagy szervek rendelkezésére. A szükséghelyzet fennállását
  a tagállamok vagy a releváns nemzetközi szervezetek vonatkozó eljárásai
  határozzák meg.

Népegészségügyi vagy más szükséghelyzetek, környezetkárosodás és jelentős – többek között az éghajlatváltozás miatt fokozott – természeti katasztrófa miatt előálló vészhelyzetek, valamint ember okozta súlyos katasztrófák, például jelentős kiberbiztonsági események esetén az adatok felhasználásából eredő közérdek elsőbbséget élvez az adattulajdonosok azon érdekével szemben, hogy szabadon rendelkezzenek a birtokukban lévő adatok felett. Ilyen esetben az adattulajdonosokat kötelezni kell arra, hogy kérelem nyomán adatokat bocsássanak a közszférabeli szervezetek vagy az uniós intézmények, ügynökségek vagy szervek rendelkezésére. A szükséghelyzet fennállását
  az EU/EGT-tagállamokkal közösen
  határozzák meg
  , és ezt a tagállamok tovább pontosítják annak érdekében, hogy adatigénylés esetén a szükséghelyzet annak a tagállamnak a jogával összhangban legyen meghatározva, amelynek közigazgatási szerve az adatokat igényli
  .

Indokolás

A meghatározások fontosak ahhoz, hogy mindenki ugyanazt értse az egyes fogalmak alatt. A szükséghelyzet meghatározása különösen fontos, mivel a vállalatoknak szükséghelyzetben ingyenesen kell adatokat szolgáltatniuk.

2. módosítás

Új preambulumbekezdés a (61) preambulumbekezdés után

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| | (új) E rendelet alkalmazásában figyelembe kell venni a hivatalos dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférést és az abból eredő nemzeti jogot. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(új) E rendelet alkalmazásában figyelembe kell venni a hivatalos dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférést és az abból eredő nemzeti jogot.

Indokolás

A rendeletnek összhangban kell állnia a nyilvánosság elvének célkitűzéseivel és a bizalmas kezelésre vonatkozó rendelkezések által védett érdekekkel.

3. módosítás

2. cikk (10) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| „szükséghelyzet”: az Unió, egy tagállam vagy annak egy része lakosságát kedvezőtlenül érintő rendkívüli helyzet, amelynek következtében fennáll a kockázat, hogy súlyos és tartós következményeket gyakorol az életkörülményekre vagy a gazdasági stabilitásra, vagy hogy az Unió vagy az érintett tagállam(ok) gazdasági eszközei jelentős veszteségeket szenvednek el; | „szükséghelyzet”: az Unió, egy tagállam vagy annak egy része lakosságát kedvezőtlenül érintő rendkívüli helyzet, amelynek következtében fennáll a kockázat, hogy súlyos és tartós következményeket gyakorol az életkörülményekre vagy a gazdasági stabilitásra, vagy hogy az Unió vagy az érintett tagállam(ok) gazdasági eszközei jelentős veszteségeket szenvednek el. A szükséghelyzet fennállását az EU/EGT-tagállamokkal közösen határozzák meg, és ezt a tagállamok tovább pontosítják annak érdekében, hogy adatigénylés esetén a szükséghelyzet annak a tagállamnak a jogával összhangban legyen meghatározva, amelynek közigazgatási szerve az adatokat igényli
  ; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

„szükséghelyzet”: az Unió, egy tagállam vagy annak egy része lakosságát kedvezőtlenül érintő rendkívüli helyzet, amelynek következtében fennáll a kockázat, hogy súlyos és tartós következményeket gyakorol az életkörülményekre vagy a gazdasági stabilitásra, vagy hogy az Unió vagy az érintett tagállam(ok) gazdasági eszközei jelentős veszteségeket szenvednek el;

„szükséghelyzet”: az Unió, egy tagállam vagy annak egy része lakosságát kedvezőtlenül érintő rendkívüli helyzet, amelynek következtében fennáll a kockázat, hogy súlyos és tartós következményeket gyakorol az életkörülményekre vagy a gazdasági stabilitásra, vagy hogy az Unió vagy az érintett tagállam(ok) gazdasági eszközei jelentős veszteségeket szenvednek el. A szükséghelyzet fennállását az EU/EGT-tagállamokkal közösen határozzák meg, és ezt a tagállamok tovább pontosítják annak érdekében, hogy adatigénylés esetén a szükséghelyzet annak a tagállamnak a jogával összhangban legyen meghatározva, amelynek közigazgatási szerve az adatokat igényli
  ;

Indokolás

A meghatározások fontosak ahhoz, hogy mindenki ugyanazt értse az egyes fogalmak alatt. A szükséghelyzet meghatározása különösen fontos, mivel a vállalatoknak szükséghelyzetben ingyenesen kell adatokat szolgáltatniuk.

4. módosítás

2. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| | (21) | (új) „általános érdekű szolgáltatások”: a tagállamok hatóságai által általános érdekűnek minősített és meghatározott közszolgáltatási kötelezettségek hatálya alá tartozó szolgáltatások. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(21)

Indokolás

A rendeletnek szabályokat kell tartalmaznia az adatok veszélyhelyzetet megelőző közhasznú megosztására vonatkozó kötelezettségről.

5. módosítás

14. cikk (2) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Ez a fejezet nem alkalmazandó a 2003/361/EK ajánlás mellékletének 2. cikkében meghatározott kis- és mikrovállalkozásokra. | Ez a fejezet nem alkalmazandó a 2003/361/EK ajánlás mellékletének 2. cikkében meghatározott kis- és mikrovállalkozásokra
  , kivéve, ha a megosztandó adatok a helyi szintre vonatkoznak, és azokat helyi közintézményekkel kell megosztani, vagy általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtása céljából kell biztosítani az uniós joggal vagy az azt végrehajtó nemzeti joggal összhangban
  . |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Ez a fejezet nem alkalmazandó a 2003/361/EK ajánlás mellékletének 2. cikkében meghatározott kis- és mikrovállalkozásokra.

Ez a fejezet nem alkalmazandó a 2003/361/EK ajánlás mellékletének 2. cikkében meghatározott kis- és mikrovállalkozásokra
  , kivéve, ha a megosztandó adatok a helyi szintre vonatkoznak, és azokat helyi közintézményekkel kell megosztani, vagy általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtása céljából kell biztosítani az uniós joggal vagy az azt végrehajtó nemzeti joggal összhangban
  .

Indokolás

A helyi ökoszisztémák szereplői közötti adatmegosztást is meg kell könnyíteni, függetlenül az érintett magánszervezet méretétől, vagy ha ez általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásához kapcsolódik.

6. módosítás

15. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| | (3) | (új) a kért adatok az alkalmazandó uniós joggal összhangban nyújtott általános érdekű vagy általános gazdasági érdekű szolgáltatásokhoz tartoznak, minden esetben helyi (települési) szinten. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(3)

Indokolás

A bevált gyakorlatok példái azt mutatják, hogy a köz- és magánszféra közötti partnerségek hozzájárulhatnak az egészséges helyi ökoszisztémákhoz. Emellett az intelligens városokban és közösségekben nyújtott számos szolgáltatás – például az intelligens mobilitás – alapját is képezik. Mivel ez lehetőségeket rejt a polgárok életének széles körű javítására, az e célból történő adatmegosztásnak általánossá kell válnia.

7. módosítás

17. cikk (1) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| a) | meghatározza, hogy milyen adatokra van szükség; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

a)

meghatározza, hogy milyen adatokra van szükség;

| a) | az adatigénylésre vonatkozóan a Bizottság által megállapított minimumkövetelményekkel összhangban
  meghatározza, hogy milyen adatokra van szükség; |
| --- | --- |

a)

az adatigénylésre vonatkozóan a Bizottság által megállapított minimumkövetelményekkel összhangban
  meghatározza, hogy milyen adatokra van szükség;

Indokolás

Az adatigénylésre vonatkozó uniós szintű minimumkövetelményeket a kidolgozás során meg kell határozni. Az adatigénylés egyszerűsítéséből a vállalkozásoknak is előnye származik.

8. módosítás

17. cikk (2) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| a) | az adattulajdonoshoz intézett kérelem megfogalmazása világos, tömör és közérthető; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

a)

az adattulajdonoshoz intézett kérelem megfogalmazása világos, tömör és közérthető;

| a) | az adattulajdonoshoz intézett kérelem megfogalmazása világos, tömör és közérthető
  , és ha egy másik EU-/EGT-tagállamban letelepedett adattulajdonostól történik adatigénylés, akkor a kérelmet annak az EU-/EGT-tagállamnak a hivatalos nyelvén kell megfogalmazni, ahol az adattulajdonos székhelye van
  ; |
| --- | --- |

a)

az adattulajdonoshoz intézett kérelem megfogalmazása világos, tömör és közérthető
  , és ha egy másik EU-/EGT-tagállamban letelepedett adattulajdonostól történik adatigénylés, akkor a kérelmet annak az EU-/EGT-tagállamnak a hivatalos nyelvén kell megfogalmazni, ahol az adattulajdonos székhelye van
  ;

Indokolás

Egyértelmű rendelkezéseket kell megállapítani a határokon átnyúló adatigénylésre vonatkozóan, beleértve azt is, hogy az adatigénylést milyen nyelven kell benyújtani.

9. módosítás

17. cikk (2) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| f) | indokolatlan késedelem nélkül nyilvánosan elérhetővé teszik az interneten. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

f)

indokolatlan késedelem nélkül nyilvánosan elérhetővé teszik az interneten.

Indokolás

Az adatmegosztási jogszabály 17. cikke (2) bekezdésének f) pontját el kell hagyni. Egy veszélyhelyzetekkel kapcsolatos, nyilvánosan elérhető regiszter fenntartása önmagában biztonsági kockázatot jelenthet, és növelheti az adminisztratív munkát.

10. módosítás

18. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 1.   Az az adattulajdonos,
  amelyhez
  az e fejezet szerinti adathozzáférés iránti kérelmet
  intézik
  , indokolatlan késedelem nélkül a kérelmező közszférabeli szervezet vagy uniós intézmény, ügynökség vagy szerv rendelkezésére bocsátja az adatokat. | 1.   Az az adattulajdonos,
  amely kézhez kapja
  az e fejezet szerinti adathozzáférés iránti kérelmet, indokolatlan késedelem nélkül
  , de mindenképpen legkésőbb az adatigénylés kézhezvételétől számított 5 munkanapon belül
  a kérelmező közszférabeli szervezet vagy uniós intézmény, ügynökség vagy szerv rendelkezésére bocsátja az adatokat. |
| 2.   Az ágazati jogszabályokban meghatározott, az adatok rendelkezésre állásával kapcsolatos sajátos igények sérelme nélkül az adattulajdonos a szükséghelyzetre való reagáláshoz szükséges adatokra vonatkozó kérelem kézhezvételétől számított 5 munkanapon belül, illetve rendkívüli szükséglet esetén 15 munkanapon belül elutasíthatja a kérelmet vagy kérheti annak módosítását az alábbi okok valamelyike alapján: | 2.   Az ágazati jogszabályokban meghatározott, az adatok rendelkezésre állásával kapcsolatos sajátos igények sérelme nélkül az adattulajdonos a szükséghelyzetre való reagáláshoz szükséges adatokra vonatkozó kérelem kézhezvételétől számított 5 munkanapon belül, illetve rendkívüli szükséglet esetén 15 munkanapon belül elutasíthatja a kérelmet vagy kérheti annak módosítását az alábbi okok valamelyike alapján: |
| a) | az adatok nem állnak rendelkezésre; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

1.   Az az adattulajdonos,
  amelyhez
  az e fejezet szerinti adathozzáférés iránti kérelmet
  intézik
  , indokolatlan késedelem nélkül a kérelmező közszférabeli szervezet vagy uniós intézmény, ügynökség vagy szerv rendelkezésére bocsátja az adatokat.

1.   Az az adattulajdonos,
  amely kézhez kapja
  az e fejezet szerinti adathozzáférés iránti kérelmet, indokolatlan késedelem nélkül
  , de mindenképpen legkésőbb az adatigénylés kézhezvételétől számított 5 munkanapon belül
  a kérelmező közszférabeli szervezet vagy uniós intézmény, ügynökség vagy szerv rendelkezésére bocsátja az adatokat.

2.   Az ágazati jogszabályokban meghatározott, az adatok rendelkezésre állásával kapcsolatos sajátos igények sérelme nélkül az adattulajdonos a szükséghelyzetre való reagáláshoz szükséges adatokra vonatkozó kérelem kézhezvételétől számított 5 munkanapon belül, illetve rendkívüli szükséglet esetén 15 munkanapon belül elutasíthatja a kérelmet vagy kérheti annak módosítását az alábbi okok valamelyike alapján:

2.   Az ágazati jogszabályokban meghatározott, az adatok rendelkezésre állásával kapcsolatos sajátos igények sérelme nélkül az adattulajdonos a szükséghelyzetre való reagáláshoz szükséges adatokra vonatkozó kérelem kézhezvételétől számított 5 munkanapon belül, illetve rendkívüli szükséglet esetén 15 munkanapon belül elutasíthatja a kérelmet vagy kérheti annak módosítását az alábbi okok valamelyike alapján:

a)

az adatok nem állnak rendelkezésre;

| b) | a kérelem nem felel meg a 17. cikk (1) és (2) bekezdésében meghatározott feltételeknek. |
| --- | --- |

b)

a kérelem nem felel meg a 17. cikk (1) és (2) bekezdésében meghatározott feltételeknek.

| a) | az adatok nem állnak rendelkezésre; |
| --- | --- |

a)

az adatok nem állnak rendelkezésre;

| b) | a kérelem nem felel meg a 17. cikk (1) és (2) bekezdésében meghatározott feltételeknek. |
| --- | --- |

b)

a kérelem nem felel meg a 17. cikk (1) és (2) bekezdésében meghatározott feltételeknek.

3.   A szükséghelyzetre való reagáláshoz szükséges adatigénylési kérelem esetében az adattulajdonos akkor is elutasíthatja a kérelmet vagy kérheti annak módosítását, ha egy másik közszférabeli szervezet, uniós intézmény, ügynökség vagy szerv megegyező célból korábban benyújtott kérelmére reagálva már teljesítette az igényelt adatszolgáltatást, és nem értesítették az adatok 19. cikk (1) bekezdésének c) pontja szerinti megsemmisítéséről.

3.   A szükséghelyzetre való reagáláshoz szükséges adatigénylési kérelem esetében az adattulajdonos akkor is elutasíthatja a kérelmet vagy kérheti annak módosítását, ha egy másik közszférabeli szervezet, uniós intézmény, ügynökség vagy szerv megegyező célból korábban benyújtott kérelmére reagálva már teljesítette az igényelt adatszolgáltatást, és nem értesítették az adatok 19. cikk (1) bekezdésének c) pontja szerinti megsemmisítéséről.

4.   Ha az adattulajdonos úgy dönt, hogy a (3) bekezdéssel összhangban elutasítja a kérelmet vagy kéri annak módosítását, fel kell tüntetnie azt a közszférabeli szervezetet, uniós intézményt, ügynökséget vagy szervet, amely korábban megegyező célból kérelmet intézet hozzá.

4.   Ha az adattulajdonos úgy dönt, hogy a (3) bekezdéssel összhangban elutasítja a kérelmet vagy kéri annak módosítását, fel kell tüntetnie azt a közszférabeli szervezetet, uniós intézményt, ügynökséget vagy szervet, amely korábban megegyező célból kérelmet intézet hozzá.

5.   Ha az adatoknak a közszférabeli szervezet vagy uniós intézmény, ügynökség vagy szerv rendelkezésére bocsátására irányuló kérelem teljesítése személyes adatok közlését teszi szükségessé, az adattulajdonosnak – amennyiben a kérelem álnevesített adatokkal teljesíthető – észszerű erőfeszítéseket kell tennie az adatok álnevesítésére.

5.   Ha az adatoknak a közszférabeli szervezet vagy uniós intézmény, ügynökség vagy szerv rendelkezésére bocsátására irányuló kérelem teljesítése személyes adatok közlését teszi szükségessé, az adattulajdonosnak – amennyiben a kérelem álnevesített adatokkal teljesíthető – észszerű erőfeszítéseket kell tennie az adatok álnevesítésére.

6.   Abban az esetben, ha az adattulajdonos megtagadja az igényelt adatszolgáltatást vagy a kérelem módosítását kéri, és a közszférabeli szervezet vagy az uniós intézmény, ügynökség vagy szerv ezt meg kívánja támadni, vagy abban az esetben, ha az adattulajdonos meg kívánja támadni a kérelmet, az ügyet a 31. cikkben említett illetékes hatóság elé kell terjeszteni.

6.   Abban az esetben, ha az adattulajdonos megtagadja az igényelt adatszolgáltatást vagy a kérelem módosítását kéri, és a közszférabeli szervezet vagy az uniós intézmény, ügynökség vagy szerv ezt meg kívánja támadni, vagy abban az esetben, ha az adattulajdonos meg kívánja támadni a kérelmet, az ügyet a 31. cikkben említett illetékes hatóság elé kell terjeszteni.

7.
     
  (új) Az adattulajdonos az adatokat olyan formában bocsátja rendelkezésre, amely érthető az adatok címzettje számára és általános szoftverrel olvasható, és adott esetben olyan nyílt formátumban, amely szerepel egy érvényes szabványkatalógusban foglalt, átjárhatóságra vonatkozó technikai előírásban – akár hatályos uniós jogszabály, akár valamely uniós vagy EGT-tagállam jogszabálya értelmében.

Indokolás

Indokolás

A rendeletnek egyértelműen szabályoznia kell, hogy az adatokat milyen határidőn belül kell rendelkezésre bocsátani. Figyelembe kell venni egyúttal az adattulajdonos azon jogát, hogy elutasítsa a kérelmet vagy kérje annak módosítását.

A szükséghelyzetben továbbított adatoknak a különböző érdekelt felek számára olvashatónak és az általános használatban lévő szoftvereken és rendszereken keresztül használhatónak kell lennie. Biztosítani kell a technológiai semlegességet, figyelembe véve az adatok hasznosításának interoperabilitását.

11. módosítás

11. módosítás

18. cikk (3) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| A szükséghelyzetre való reagáláshoz szükséges adatigénylési kérelem esetében az adattulajdonos akkor is elutasíthatja a kérelmet vagy kérheti annak módosítását, ha egy másik közszférabeli szervezet, uniós intézmény, ügynökség vagy szerv megegyező célból korábban benyújtott kérelmére reagálva már teljesítette az
  igényelt
  adatszolgáltatást, és nem értesítették az adatok 19. cikk (1) bekezdésének c) pontja szerinti megsemmisítéséről. | A szükséghelyzetre való reagáláshoz szükséges adatigénylési kérelem esetében az adattulajdonos akkor is elutasíthatja a kérelmet vagy kérheti annak módosítását, ha egy másik közszférabeli szervezet, uniós intézmény, ügynökség vagy szerv megegyező célból korábban benyújtott kérelmére reagálva már teljesítette
  ugyanezt
  az adatszolgáltatást, és nem értesítették az adatok 19. cikk (1) bekezdésének c) pontja szerinti megsemmisítéséről. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

A szükséghelyzetre való reagáláshoz szükséges adatigénylési kérelem esetében az adattulajdonos akkor is elutasíthatja a kérelmet vagy kérheti annak módosítását, ha egy másik közszférabeli szervezet, uniós intézmény, ügynökség vagy szerv megegyező célból korábban benyújtott kérelmére reagálva már teljesítette az
  igényelt
  adatszolgáltatást, és nem értesítették az adatok 19. cikk (1) bekezdésének c) pontja szerinti megsemmisítéséről.

igényelt

A szükséghelyzetre való reagáláshoz szükséges adatigénylési kérelem esetében az adattulajdonos akkor is elutasíthatja a kérelmet vagy kérheti annak módosítását, ha egy másik közszférabeli szervezet, uniós intézmény, ügynökség vagy szerv megegyező célból korábban benyújtott kérelmére reagálva már teljesítette
  ugyanezt
  az adatszolgáltatást, és nem értesítették az adatok 19. cikk (1) bekezdésének c) pontja szerinti megsemmisítéséről.

ugyanezt

Indokolás

Indokolás

A szöveget pontosítani kell, mert ritka, hogy a közszféra különböző szereplői ugyanazon adatokat igénylik, a kapott adatok pedig gyorsan elévülnek.

12. módosítás

12. módosítás

A 19. cikk után új cikk illesztendő be

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| | (új cím) Adatfeldolgozás és a hivatalos dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférés




  (új) A hivatalos dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférés elvének és az e rendelet alapján hozott intézkedéseknek az összeegyeztetése érdekében az e rendelet szerinti kérelmekre és adatokra vonatkozik az a nemzeti jog szerinti kötelezettség, amely szerint a hatóságok hivatalos dokumentumait nyilvánosságra kell hozni, illetve az, hogy a bizalmas kezelésre vonatkozó nemzeti rendelkezések alapján nem szabad nyilvánosságra hozni őket. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(új cím) Adatfeldolgozás és a hivatalos dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférés

(új cím) Adatfeldolgozás és a hivatalos dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférés

(új) A hivatalos dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférés elvének és az e rendelet alapján hozott intézkedéseknek az összeegyeztetése érdekében az e rendelet szerinti kérelmekre és adatokra vonatkozik az a nemzeti jog szerinti kötelezettség, amely szerint a hatóságok hivatalos dokumentumait nyilvánosságra kell hozni, illetve az, hogy a bizalmas kezelésre vonatkozó nemzeti rendelkezések alapján nem szabad nyilvánosságra hozni őket.

(új) A hivatalos dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférés elvének és az e rendelet alapján hozott intézkedéseknek az összeegyeztetése érdekében az e rendelet szerinti kérelmekre és adatokra vonatkozik az a nemzeti jog szerinti kötelezettség, amely szerint a hatóságok hivatalos dokumentumait nyilvánosságra kell hozni, illetve az, hogy a bizalmas kezelésre vonatkozó nemzeti rendelkezések alapján nem szabad nyilvánosságra hozni őket.

Indokolás

Indokolás

A nemzeti jog szerint a hatóságnak átadott adatok vagy dokumentumok a nyilvánosság elvével összhangban mindenki számára hozzáférhetők lehetnek. Ezekben az esetekben a hatóságok dokumentumaira a titoktartásra vonatkozó nemzeti szabályok érvényesek, például az üzleti titoktartás elvét illetően.

13. módosítás

13. módosítás

20. cikk

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| | 3.
     
  (új)










  a) | ha az adattulajdonos a 360/2012/EU bizottsági rendelet

   (*1)

  szerinti általános gazdasági érdekű szolgáltatásokat nyújtó vállalkozás, az adatok 15. cikk szerinti rendelkezésre bocsátásáért járó kompenzáció nem képezi részét az általános gazdasági szolgáltatásokért járó kompenzációnak; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

3.
     
  (új)

a)

ha az adattulajdonos a 360/2012/EU bizottsági rendelet

   (*1)

  szerinti általános gazdasági érdekű szolgáltatásokat nyújtó vállalkozás, az adatok 15. cikk szerinti rendelkezésre bocsátásáért járó kompenzáció nem képezi részét az általános gazdasági szolgáltatásokért járó kompenzációnak;

| b) | ha az adattulajdonos az európai uniós állami támogatási szabályoknak az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásának ellentételezésére való alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény (2012/C 8/02) szerinti egyedi határozat alapján általános gazdasági érdekű szolgáltatásokat nyújtó vállalkozás, akkor az adattulajdonos által nyújtott általános gazdasági érdekű szolgáltatásokért járó kompenzáció kiszámításakor figyelembe kell venni az adatok 15. cikk szerinti rendelkezésre bocsátásáért járó kompenzációt. |
| --- | --- |

b)

ha az adattulajdonos az európai uniós állami támogatási szabályoknak az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásának ellentételezésére való alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény (2012/C 8/02) szerinti egyedi határozat alapján általános gazdasági érdekű szolgáltatásokat nyújtó vállalkozás, akkor az adattulajdonos által nyújtott általános gazdasági érdekű szolgáltatásokért járó kompenzáció kiszámításakor figyelembe kell venni az adatok 15. cikk szerinti rendelkezésre bocsátásáért járó kompenzációt.

Indokolás

Indokolás

A rendeletben pontosítani kell az olyan vállalkozásoknak járó kompenzáció kiszámítására vonatkozó szabályokat, amelyek az alkalmazandó uniós joggal vagy az azt végrehajtó nemzeti joggal összhangban már általános gazdasági érdekű szolgáltatásokat nyújtanak.

14. módosítás

14. módosítás

31. cikk (1) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| Minden tagállam kijelöl egy vagy több hatóságot, amely
  hatáskörrel rendelkezik
  e rendelet alkalmazásáért és végrehajtásáért. A tagállamok létrehozhatnak egy vagy több új hatóságot, vagy támaszkodhatnak a meglévő hatóságokra is. | Minden tagállam kijelöl egy vagy több hatóságot, amely
  felelős
  e rendelet alkalmazásáért és végrehajtásáért
  , valamint az adatmegosztásra vonatkozóan a bevált gyakorlatokkal kapcsolatos iránymutatásokért, a készségekért és a magatartási kódex kidolgozásáért
  . A tagállamok létrehozhatnak egy vagy több új hatóságot, vagy támaszkodhatnak a meglévő hatóságokra
  és bevonhatják a helyi és regionális önkormányzatokat
  is. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Minden tagállam kijelöl egy vagy több hatóságot, amely
  hatáskörrel rendelkezik
  e rendelet alkalmazásáért és végrehajtásáért. A tagállamok létrehozhatnak egy vagy több új hatóságot, vagy támaszkodhatnak a meglévő hatóságokra is.

hatáskörrel rendelkezik

Minden tagállam kijelöl egy vagy több hatóságot, amely
  felelős
  e rendelet alkalmazásáért és végrehajtásáért
  , valamint az adatmegosztásra vonatkozóan a bevált gyakorlatokkal kapcsolatos iránymutatásokért, a készségekért és a magatartási kódex kidolgozásáért
  . A tagállamok létrehozhatnak egy vagy több új hatóságot, vagy támaszkodhatnak a meglévő hatóságokra
  és bevonhatják a helyi és regionális önkormányzatokat
  is.

felelős

, valamint az adatmegosztásra vonatkozóan a bevált gyakorlatokkal kapcsolatos iránymutatásokért, a készségekért és a magatartási kódex kidolgozásáért

és bevonhatják a helyi és regionális önkormányzatokat

Indokolás

Indokolás

Külön szakértői csoportot vagy hatóságot kell kijelölni az adatmegosztással kapcsolatos iránymutatás nyújtására, az adatok közös használatára vonatkozó magatartási kódex kidolgozására és a megfelelő készségek biztosítására.

15. módosítás

15. módosítás

31. cikk (3) bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| | j) | (új) az adatmegosztásra vonatkozó magatartási kódex kidolgozása, amely tartalmazza a közös célkitűzéseket, és meghatározza azokat az eseteket, amikor az adatok megosztása közérdekből történik, valamint az adattulajdonosok által rendelkezésre bocsátandó közös adatkészleteket. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

j)

j)

(új) az adatmegosztásra vonatkozó magatartási kódex kidolgozása, amely tartalmazza a közös célkitűzéseket, és meghatározza azokat az eseteket, amikor az adatok megosztása közérdekből történik, valamint az adattulajdonosok által rendelkezésre bocsátandó közös adatkészleteket.

(új) az adatmegosztásra vonatkozó magatartási kódex kidolgozása, amely tartalmazza a közös célkitűzéseket, és meghatározza azokat az eseteket, amikor az adatok megosztása közérdekből történik, valamint az adattulajdonosok által rendelkezésre bocsátandó közös adatkészleteket.

Indokolás

Indokolás

Egyértelműen meg kell határozni a külön szakértői csoport vagy hatóság szerepét.

II.   POLITIKAI AJÁNLÁSOK

POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK EURÓPAI BIZOTTSÁGA

Általános megjegyzések

Általános megjegyzések

| 1. | üdvözli az európai adatmegosztási jogszabályra irányuló javaslatot, mivel az biztosítani kívánja az adatokból származó érték méltányos elosztását az adatgazdaság szereplői között, ugyanakkor biztosítani kívánja, hogy az adatok hozzáférhetők legyenek a helyi és regionális önkormányzatok számára, választ adva a társadalmi és gazdasági kihívásokra, előmozdítva az innovációt és tiszteletben tartva valamennyi érintett fél jogait és érdekeit, különösen pedig a személyes adatok védelmét; |
| --- | --- |

1.

üdvözli az európai adatmegosztási jogszabályra irányuló javaslatot, mivel az biztosítani kívánja az adatokból származó érték méltányos elosztását az adatgazdaság szereplői között, ugyanakkor biztosítani kívánja, hogy az adatok hozzáférhetők legyenek a helyi és regionális önkormányzatok számára, választ adva a társadalmi és gazdasági kihívásokra, előmozdítva az innovációt és tiszteletben tartva valamennyi érintett fél jogait és érdekeit, különösen pedig a személyes adatok védelmét;

| 2. | üdvözli a javaslatot, mivel annak célja, hogy lehetővé tegye a nem személyes adatok szabad áramlását a vállalkozások között (B2B), a magánszektortól a hatóságok felé (B2G), a hatóságoktól a vállalkozások felé (G2B) és a hatóságok között (G2G). A javaslat fontos ösztönzőnek tekinthető a magánvállalkozások és a hatóságok közötti, az adatfeldolgozást illető kölcsönös bizalom erősítéséhez, és egyértelmű szerződéses rendelkezéseket állapít meg az adatmegosztásra és az adatok felhasználásáért járó kompenzációra vonatkozóan. Az adatmegosztás fontos a végrehajtás hatékony nemzeti és szubnacionális szintű felügyeletének lehetővé tételéhez, és az RB rámutat arra, hogy az adatokhoz való hozzáférés kulcsfontosságú kérdés, különösen a helyi és regionális önkormányzatok számára (1). Az önkéntes alapú önszabályozás mind ez idáig nem volt képes biztosítani a helyi és regionális önkormányzatok adatokhoz való hozzáférését; |
| --- | --- |

2.

üdvözli a javaslatot, mivel annak célja, hogy lehetővé tegye a nem személyes adatok szabad áramlását a vállalkozások között (B2B), a magánszektortól a hatóságok felé (B2G), a hatóságoktól a vállalkozások felé (G2B) és a hatóságok között (G2G). A javaslat fontos ösztönzőnek tekinthető a magánvállalkozások és a hatóságok közötti, az adatfeldolgozást illető kölcsönös bizalom erősítéséhez, és egyértelmű szerződéses rendelkezéseket állapít meg az adatmegosztásra és az adatok felhasználásáért járó kompenzációra vonatkozóan. Az adatmegosztás fontos a végrehajtás hatékony nemzeti és szubnacionális szintű felügyeletének lehetővé tételéhez, és az RB rámutat arra, hogy az adatokhoz való hozzáférés kulcsfontosságú kérdés, különösen a helyi és regionális önkormányzatok számára (1

| 3. | javasolja, hogy a rendeletjavaslatban foglalt, az adatmegosztásra vonatkozó jogi kötelezettségek mellett az adattulajdonosokat „puha intézkedésekkel”, például pénzügyi ösztönzőkkel és a bevált gyakorlatok cseréjére szolgáló platformokkal motiválják. Az RB arra kéri a helyi és regionális önkormányzatokat, hogy mutassanak példát azzal, hogy valós idejű adatokon alapuló szolgáltatásokat és intézkedéseket biztosítanak; |
| --- | --- |

3.

javasolja, hogy a rendeletjavaslatban foglalt, az adatmegosztásra vonatkozó jogi kötelezettségek mellett az adattulajdonosokat „puha intézkedésekkel”, például pénzügyi ösztönzőkkel és a bevált gyakorlatok cseréjére szolgáló platformokkal motiválják. Az RB arra kéri a helyi és regionális önkormányzatokat, hogy mutassanak példát azzal, hogy valós idejű adatokon alapuló szolgáltatásokat és intézkedéseket biztosítanak;

| 4. | hangsúlyozza, hogy az egyre több ipari, nyilvános, az összekapcsolt eszközökkel és a dolgok internetével kapcsolatos adat megosztása és közös használata az Unióban a fenntartható növekedés és az innováció egyik forrása, amelyet az – egyebek mellett az adatvédelemre, a versenyre és a szellemi tulajdonjogokra vonatkozó – uniós és nemzeti jogszabályokkal összhangban kell kiaknázni; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy az egyre több ipari, nyilvános, az összekapcsolt eszközökkel és a dolgok internetével kapcsolatos adat megosztása és közös használata az Unióban a fenntartható növekedés és az innováció egyik forrása, amelyet az – egyebek mellett az adatvédelemre, a versenyre és a szellemi tulajdonjogokra vonatkozó – uniós és nemzeti jogszabályokkal összhangban kell kiaknázni;

| 5. | emlékeztet az európai értékek fontosságára a piaci erőfölénnyel rendelkező platformok felelősségi jogának értékelésében, különös tekintettel azokra a platformokra, melyeknek üzleti stratégiája az Európai Unión kívüli országokból származik. Az Európai Unió vezető szerepet játszhat az adatgazdaságra vonatkozó innovatív szabályok kidolgozásában, melyeket később harmadik országok is átvehetnek; |
| --- | --- |

5.

emlékeztet az európai értékek fontosságára a piaci erőfölénnyel rendelkező platformok felelősségi jogának értékelésében, különös tekintettel azokra a platformokra, melyeknek üzleti stratégiája az Európai Unión kívüli országokból származik. Az Európai Unió vezető szerepet játszhat az adatgazdaságra vonatkozó innovatív szabályok kidolgozásában, melyeket később harmadik országok is átvehetnek;

| 6. | kéri, hogy a tagállamok közbeszerzési eljárásai és finanszírozási programjai tartalmazzanak ösztönzőket az adatok rendelkezésre állására, az interoperabilitásra és az anonimizálási technológiák fejlesztésére vonatkozóan, és térjenek ki az ehhez szükséges kutatásra is; |
| --- | --- |

6.

kéri, hogy a tagállamok közbeszerzési eljárásai és finanszírozási programjai tartalmazzanak ösztönzőket az adatok rendelkezésre állására, az interoperabilitásra és az anonimizálási technológiák fejlesztésére vonatkozóan, és térjenek ki az ehhez szükséges kutatásra is;

| 7. | arra ösztönzi a szociális partnereket, hogy a munkavállalók jogainak érvényesítése és megfelelő ismereteik biztosítása érdekében aktívabban vegyenek részt a termelékenység növelését szolgáló adatfelhasználásra vonatkozó munkahelyi ajánlások kidolgozásában; |
| --- | --- |

7.

arra ösztönzi a szociális partnereket, hogy a munkavállalók jogainak érvényesítése és megfelelő ismereteik biztosítása érdekében aktívabban vegyenek részt a termelékenység növelését szolgáló adatfelhasználásra vonatkozó munkahelyi ajánlások kidolgozásában;

| 8. | tudomásul veszi az adatkormányzási rendeletben szereplő európai bizottsági javaslatot, amely szerint létre kell hozni egy Európai Adatinnovációs Testületet, amely irányítaná az adatmegosztással és a szabványosítással kapcsolatos döntéseket, továbbá azt javasolja, hogy a vizsgált adatmegosztási jogszabály IX. fejezetében hozzanak létre hasonló struktúrát. Amint azt több, az üzleti és a közszféra közötti adatmegosztásról szóló munkaértekezleten is ajánlották, az egyes tagállamok által létrehozott illetékes hatóságok együttműködhetnének közös célkitűzések meghatározásában, megállapodhatnának a megosztandó adatok típusairól, és közös megközelítést vagy magatartási kódexet dolgozhatnának ki; |
| --- | --- |

8.

tudomásul veszi az adatkormányzási rendeletben szereplő európai bizottsági javaslatot, amely szerint létre kell hozni egy Európai Adatinnovációs Testületet, amely irányítaná az adatmegosztással és a szabványosítással kapcsolatos döntéseket, továbbá azt javasolja, hogy a vizsgált adatmegosztási jogszabály IX. fejezetében hozzanak létre hasonló struktúrát. Amint azt több, az üzleti és a közszféra közötti adatmegosztásról szóló munkaértekezleten is ajánlották, az egyes tagállamok által létrehozott illetékes hatóságok együttműködhetnének közös célkitűzések meghatározásában, megállapodhatnának a megosztandó adatok típusairól, és közös megközelítést vagy magatartási kódexet dolgozhatnának ki;

A helyi adatgazdaság fejlesztése

A helyi adatgazdaság fejlesztése

| 9. | üdvözli az új, kötelező érvényű adattovábbítási követelményeket, mivel ezek különösen az uniós gazdaság gerincét képező kis- és középvállalkozások jogait erősítik azáltal, hogy csökkentik a nagy adattulajdonosoktól való függőséget és akadályozzák a nagy multinacionális vállalatok monopolhelyzetbe kerülését; |
| --- | --- |

9.

üdvözli az új, kötelező érvényű adattovábbítási követelményeket, mivel ezek különösen az uniós gazdaság gerincét képező kis- és középvállalkozások jogait erősítik azáltal, hogy csökkentik a nagy adattulajdonosoktól való függőséget és akadályozzák a nagy multinacionális vállalatok monopolhelyzetbe kerülését;

| 10. | üdvözli „a méltányosság hiányát megállapító teszt” létrehozására irányuló európai bizottsági javaslatot, amelynek célja a mikro-, kis és középvállalkozások védelme a nagyvállalatok által előírt egyoldalú kötelezettségekkel szemben; üdvözli továbbá, hogy az Európai Bizottság vállalta, hogy nem kötelező érvényű szerződési feltételeket dolgoz ki az adathozzáférésre és az adatfelhasználásra vonatkozóan, melyek várhatóan jelentős többletköltségek nélkül erősíteni fogják a kkv-k tárgyalási pozícióját harmadik felekkel szemben; |
| --- | --- |

10.

üdvözli „a méltányosság hiányát megállapító teszt” létrehozására irányuló európai bizottsági javaslatot, amelynek célja a mikro-, kis és középvállalkozások védelme a nagyvállalatok által előírt egyoldalú kötelezettségekkel szemben; üdvözli továbbá, hogy az Európai Bizottság vállalta, hogy nem kötelező érvényű szerződési feltételeket dolgoz ki az adathozzáférésre és az adatfelhasználásra vonatkozóan, melyek várhatóan jelentős többletköltségek nélkül erősíteni fogják a kkv-k tárgyalási pozícióját harmadik felekkel szemben;

| 11. | kéri, hogy tegyék egyértelműbbé az adatokhoz való hozzáférést, különösen azokban az értékláncokban és adat-ökoszisztémákban, ahol kisebb szereplők is részt vettek az adatkészletek létrehozásában, de nem férnek hozzá azokhoz az adatokhoz, amelyek előállításában részt vettek; |
| --- | --- |

11.

kéri, hogy tegyék egyértelműbbé az adatokhoz való hozzáférést, különösen azokban az értékláncokban és adat-ökoszisztémákban, ahol kisebb szereplők is részt vettek az adatkészletek létrehozásában, de nem férnek hozzá azokhoz az adatokhoz, amelyek előállításában részt vettek;

A közszféra általi használatot célzó adatmegosztás

A közszféra általi használatot célzó adatmegosztás

| 12. | hangsúlyozza, hogy az adatok felhasználása a közérdeket szolgálja, ha a cél a veszélyhelyzetekre való reagálás, a lehetséges veszélyhelyzetek megelőzése az azokhoz vezető tendenciák kivizsgálása révén, valamint a jövőbeli válságokkal szembeni ellenálló képesség növelése. Az adatok kulcsfontosságúak a környezetkárosodás és az éghajlatváltozás megértéséhez, az ezek elleni küzdelemre irányuló célzott intézkedések végrehajtásához, valamint a jobb bűnmegelőzési és terrorizmus elleni intézkedések kidolgozásához is; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy az adatok felhasználása a közérdeket szolgálja, ha a cél a veszélyhelyzetekre való reagálás, a lehetséges veszélyhelyzetek megelőzése az azokhoz vezető tendenciák kivizsgálása révén, valamint a jövőbeli válságokkal szembeni ellenálló képesség növelése. Az adatok kulcsfontosságúak a környezetkárosodás és az éghajlatváltozás megértéséhez, az ezek elleni küzdelemre irányuló célzott intézkedések végrehajtásához, valamint a jobb bűnmegelőzési és terrorizmus elleni intézkedések kidolgozásához is;

| 13. | fontosnak tartja a javaslatban foglalt azon lehetőséget, hogy a vállalatokat kötelezzék arra, hogy szükséghelyzetekben és rendkívüli szükségletek esetén, illetve az ilyen helyzetekből való kilábalás érdekében kérelem alapján adatokat osszanak meg a hatóságokkal. A jövőben a gépi adatok biztonsági események esetén egyre fontosabb tényezővé válhatnak, amit a helyi és regionális önkormányzatoknak figyelembe kell venniük készültségi terveikben. A jogszabály nem fog közvetlen választ adni arra, hogy a helyi és regionális önkormányzatok hogyan tudhatják meg, milyen adatok állnak rendelkezésre a piacon és milyen áron; |
| --- | --- |

13.

fontosnak tartja a javaslatban foglalt azon lehetőséget, hogy a vállalatokat kötelezzék arra, hogy szükséghelyzetekben és rendkívüli szükségletek esetén, illetve az ilyen helyzetekből való kilábalás érdekében kérelem alapján adatokat osszanak meg a hatóságokkal. A jövőben a gépi adatok biztonsági események esetén egyre fontosabb tényezővé válhatnak, amit a helyi és regionális önkormányzatoknak figyelembe kell venniük készültségi terveikben. A jogszabály nem fog közvetlen választ adni arra, hogy a helyi és regionális önkormányzatok hogyan tudhatják meg, milyen adatok állnak rendelkezésre a piacon és milyen áron;

| 14. | fontos volna tisztázni a 17. cikk szerinti, adatigénylésre vonatkozó minimumkövetelményeket és a 19. cikk szerinti, az adatok megsemmisítésével kapcsolatos részletes szabályokat. A gyakorlatokról és az előírásokról európai uniós szinten közösen kell megállapodni; |
| --- | --- |

14.

fontos volna tisztázni a 17. cikk szerinti, adatigénylésre vonatkozó minimumkövetelményeket és a 19. cikk szerinti, az adatok megsemmisítésével kapcsolatos részletes szabályokat. A gyakorlatokról és az előírásokról európai uniós szinten közösen kell megállapodni;

| 15. | fontosnak tartja, hogy a szükséghelyzetre való reagálás céljából történő adatszolgáltatás során figyelembe vegyék azt, hogy az adatok a közszférabeli szervek és az uniós intézmények, ügynökségek vagy szervek számára általános eszközökkel, további beruházások nélkül olvashatóak legyenek; |
| --- | --- |

15.

fontosnak tartja, hogy a szükséghelyzetre való reagálás céljából történő adatszolgáltatás során figyelembe vegyék azt, hogy az adatok a közszférabeli szervek és az uniós intézmények, ügynökségek vagy szervek számára általános eszközökkel, további beruházások nélkül olvashatóak legyenek;

| 16. | rámutat arra, hogy míg az adatmegosztási jogszabály V. fejezete lehetővé teszi a közszféra szereplői számára, hogy bizonyos helyzetekben felhasználják a vállalkozások birtokában lévő adatokat, más fejezetekben tisztázni kell, hogy a helyi és regionális szereplők más – például adatfelhasználói, adattulajdonosi vagy adatátvevői – szerepeket is betöltenek-e. Ebből a szempontból felül kell vizsgálni az adatmegosztási jogszabályban szereplő fogalommeghatározásokat; |
| --- | --- |

16.

rámutat arra, hogy míg az adatmegosztási jogszabály V. fejezete lehetővé teszi a közszféra szereplői számára, hogy bizonyos helyzetekben felhasználják a vállalkozások birtokában lévő adatokat, más fejezetekben tisztázni kell, hogy a helyi és regionális szereplők más – például adatfelhasználói, adattulajdonosi vagy adatátvevői – szerepeket is betöltenek-e. Ebből a szempontból felül kell vizsgálni az adatmegosztási jogszabályban szereplő fogalommeghatározásokat;

| 17. | megjegyzi, hogy az egyes hatóságok, köztük a helyi és regionális önkormányzatok különböző mértékben vesznek igénybe felhőszolgáltatásokat. Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy hozzon létre egyértelmű keretet és teremtse meg a lehető legjobb feltételeket a felhőszolgáltatások használatának előmozdításához. Különös figyelmet kell fordítani a felhőszolgáltatások energiahatékonyságának a zöld kódolási módszertan szerinti javítására. Az IKT-költségek helyi és regionális szinten jelentősen csökkenthetők a meglévő megoldások szélesebb körű alkalmazásával és a magán- és állami intézmények szakértelmének egyesítésével; |
| --- | --- |

17.

megjegyzi, hogy az egyes hatóságok, köztük a helyi és regionális önkormányzatok különböző mértékben vesznek igénybe felhőszolgáltatásokat. Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy hozzon létre egyértelmű keretet és teremtse meg a lehető legjobb feltételeket a felhőszolgáltatások használatának előmozdításához. Különös figyelmet kell fordítani a felhőszolgáltatások energiahatékonyságának a zöld kódolási módszertan szerinti javítására. Az IKT-költségek helyi és regionális szinten jelentősen csökkenthetők a meglévő megoldások szélesebb körű alkalmazásával és a magán- és állami intézmények szakértelmének egyesítésével;

| 18. | kéri, hogy a felhőszolgáltatások használatát, valamint a magánszereplők és a hatóságok közötti határon átnyúló együttműködést illetően foglalkozzanak az adatok interoperabilitásának meglévő hiányosságaival az interoperabilitás mind a négy típusának (jogi, szervezeti, szemantikai és technikai) szempontjából; |
| --- | --- |

18.

kéri, hogy a felhőszolgáltatások használatát, valamint a magánszereplők és a hatóságok közötti határon átnyúló együttműködést illetően foglalkozzanak az adatok interoperabilitásának meglévő hiányosságaival az interoperabilitás mind a négy típusának (jogi, szervezeti, szemantikai és technikai) szempontjából;

| 19. | rámutat arra, hogy fontos az adattartalmat a metaadatszintig szabványosítani, mivel minél kevesebb az értelmezési lehetőség, annál kompatibilisabbak az adatok, így pedig elkerülhetők a – például a konvertálással kapcsolatos – többletköltségek; |
| --- | --- |

19.

rámutat arra, hogy fontos az adattartalmat a metaadatszintig szabványosítani, mivel minél kevesebb az értelmezési lehetőség, annál kompatibilisabbak az adatok, így pedig elkerülhetők a – például a konvertálással kapcsolatos – többletköltségek;

| 20. | emlékeztet arra, hogy az adatok interoperabilitásának biztosítása kihívást jelentő és időigényes feladat. Az adatok interoperabilitásával kapcsolatos szakértelem és ismeretek gyakorlati alkalmazásához, valamint a rendszerek interoperabilitással járó változásaihoz erőforrásokra lesz szükség; |
| --- | --- |

20.

emlékeztet arra, hogy az adatok interoperabilitásának biztosítása kihívást jelentő és időigényes feladat. Az adatok interoperabilitásával kapcsolatos szakértelem és ismeretek gyakorlati alkalmazásához, valamint a rendszerek interoperabilitással járó változásaihoz erőforrásokra lesz szükség;

| 21. | emlékeztet arra, hogy az adatok interoperabilitása és minősége döntő jelentőségű, ezért üdvözli a megfelelő szervezeti koncepciók és struktúrák kidolgozását; |
| --- | --- |

21.

emlékeztet arra, hogy az adatok interoperabilitása és minősége döntő jelentőségű, ezért üdvözli a megfelelő szervezeti koncepciók és struktúrák kidolgozását;

| 22. | megjegyzi, hogy különösen a kistelepüléseken, a vidéki térségekben és a kkv-knál gyakran nincs meg az adatok felhasználásához, megosztásához és közös használatához szükséges szakértelem, munkaerő és pénzügyi háttér. A tagállamoknak és az Európai Uniónak támogatást, nem kötelező szerződésifeltétel-mintákat, technikai segítséget és pénzügyi támogatást kell nyújtaniuk az „adatmegosztási szakértők” képzéséhez, például a Digitális Európa programhoz tartozó európai digitális innovációs központok keretében. A helyi vállalkozókkal és induló innovatív vállalkozásokkal, valamint a régió felsőoktatási intézményeivel folytatott együttműködés kulcsfontosságú a bevált gyakorlatok megosztása, a fenntartható tudás- és készségbázis megteremtése és az adatműveltség javítása szempontjából; |
| --- | --- |

22.

megjegyzi, hogy különösen a kistelepüléseken, a vidéki térségekben és a kkv-knál gyakran nincs meg az adatok felhasználásához, megosztásához és közös használatához szükséges szakértelem, munkaerő és pénzügyi háttér. A tagállamoknak és az Európai Uniónak támogatást, nem kötelező szerződésifeltétel-mintákat, technikai segítséget és pénzügyi támogatást kell nyújtaniuk az „adatmegosztási szakértők” képzéséhez, például a Digitális Európa programhoz tartozó európai digitális innovációs központok keretében. A helyi vállalkozókkal és induló innovatív vállalkozásokkal, valamint a régió felsőoktatási intézményeivel folytatott együttműködés kulcsfontosságú a bevált gyakorlatok megosztása, a fenntartható tudás- és készségbázis megteremtése és az adatműveltség javítása szempontjából;

Arányosság és szubszidiaritás

Arányosság és szubszidiaritás

| 23. | úgy véli, hogy a rendeletjavaslat megfelel a szubszidiaritás és az arányosság elvének. Az Európai Unió fellépése ezen a területen egyértelmű hozzáadott értéket képvisel, tekintettel az adatfelhasználás határon átnyúló jellegére, valamint arra a törekvésre, hogy felszámolják az adatok potenciális értékének a vállalkozások, a fogyasztók és a közszféra általi szélesebb körű kiaknázása előtt álló akadályokat. |
| --- | --- |

23.

úgy véli, hogy a rendeletjavaslat megfelel a szubszidiaritás és az arányosság elvének. Az Európai Unió fellépése ezen a területen egyértelmű hozzáadott értéket képvisel, tekintettel az adatfelhasználás határon átnyúló jellegére, valamint arra a törekvésre, hogy felszámolják az adatok potenciális értékének a vállalkozások, a fogyasztók és a közszféra általi szélesebb körű kiaknázása előtt álló akadályokat.

Kelt Brüsszelben, 2022. június 30-án.

a Régiók Európai Bizottsága elnöke

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(*1)  
  A Bizottság 360/2012/EU rendelete (2012. április 25.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének az általános gazdasági érdekű szolgáltatást nyújtó vállalkozások számára nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról.

*1

A Bizottság 360/2012/EU rendelete (2012. április 25.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének az általános gazdasági érdekű szolgáltatást nyújtó vállalkozások számára nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról.

(1)  CDR 5356/2020.

1

---