# Eiropas Savienības C 361/2022

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 361 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 65. gadagājums2022. gada 20. septembris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 361

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

65. gadagājums2022. gada 20. septembris

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | |
| | EIROPAS PARLAMENTS
  2022.–2023. GADA SESIJA2022. gada 23.–24. marta sēdesPIEŅEMTIE TEKSTI | 1 |

Saturs

Lappuse

EIROPAS PARLAMENTS
  2022.–2023. GADA SESIJA2022. gada 23.–24. marta sēdesPIEŅEMTIE TEKSTI

EIROPAS PARLAMENTS

1

---

| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| --- | --- |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Eiropas Parlaments |
| | Ceturtdiena, 2022. gada 24. marts |
| 2022/C 361/01 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 24. marta rezolūcija par nepieciešamību pēc steidzama ES rīcības plāna, ar ko garantēt pārtikas nodrošinājumu ES un ārpus tās, ņemot vērā Krievijas iebrukumu Ukrainā (2022/2593(RSP)) | 2 |
| 2022/C 361/02 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 24. marta rezolūcija par DFS 2021.–2027. gadam: cīņa pret oligarhiskām struktūrām un ES līdzekļu aizsardzība pret krāpšanu un interešu konfliktu (2020/2126(INI)) | 15 |

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Ceturtdiena, 2022. gada 24. marts

2022/C 361/01

Eiropas Parlamenta 2022. gada 24. marta rezolūcija par nepieciešamību pēc steidzama ES rīcības plāna, ar ko garantēt pārtikas nodrošinājumu ES un ārpus tās, ņemot vērā Krievijas iebrukumu Ukrainā (2022/2593(RSP))

2

2022/C 361/02

Eiropas Parlamenta 2022. gada 24. marta rezolūcija par DFS 2021.–2027. gadam: cīņa pret oligarhiskām struktūrām un ES līdzekļu aizsardzība pret krāpšanu un interešu konfliktu (2020/2126(INI))

15

---

| | II   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Parlaments |
| | Ceturtdiena, 2022. gada 24. marts |
| 2022/C 361/03 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 24. marta lēmums par pieprasījumu atcelt Włodzimierz Cimoszewicz imunitāti (2021/2256(IMM)) | 26 |
| 2022/C 361/04 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 24. marta lēmums par pieprasījumu atcelt Ioannis Lagos deputāta imunitāti (2021/2225(IMM)) | 28 |

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Parlaments

Ceturtdiena, 2022. gada 24. marts

2022/C 361/03

Eiropas Parlamenta 2022. gada 24. marta lēmums par pieprasījumu atcelt Włodzimierz Cimoszewicz imunitāti (2021/2256(IMM))

Włodzimierz Cimoszewicz

26

2022/C 361/04

Eiropas Parlamenta 2022. gada 24. marta lēmums par pieprasījumu atcelt Ioannis Lagos deputāta imunitāti (2021/2225(IMM))

Ioannis Lagos

28

---

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | Eiropas Parlaments |
| | Ceturtdiena, 2022. gada 24. marts |
| 2022/C 361/05 | P9_TA(2022)0083Bēgļu atbalstam Eiropā: CARE
  Eiropas Parlamenta 2022. gada 24. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (ES) Nr. 1303/2013 un Regulu (ES) Nr. 223/2014 groza attiecībā uz kohēzijas rīcību bēgļu atbalstam Eiropā (CARE) (COM(2022)0109 – C9-0057/2022 – 2022/0075(COD))P9_TC1-COD(2022)0075Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 24. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1303/2013 un (ES) Nr. 223/2014 attiecībā uz kohēzijas rīcību bēgļu atbalstam Eiropā (CARE) | 30 |
| 2022/C 361/06 | P9_TA(2022)0084Elastīgāka līdzekļu izmantošana atbilstoši Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonda regulām, ņemot vērā karu Ukrainā ***IEiropas Parlamenta 2022. gada 24. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 514/2014, ar ko paredz vispārīgus noteikumus Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondam un finansiālā atbalsta instrumentam policijas sadarbībai, noziedzības novēršanai un apkarošanai un krīžu pārvarēšanai, (ES) Nr. 516/2014, ar ko izveido Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, un (ES) 2021/1147, ar ko izveido Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu (COM(2022)0112 – C9-0056/2022 – 2022/0077(COD))P9_TC1-COD(2022)0077Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 24. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., r kuru groza Regulas (ES) Nr. 514/2014, ar ko paredz vispārīgus noteikumus Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondam un finansiālā atbalsta instrumentam policijas sadarbībai, noziedzības novēršanai un apkarošanai un krīžu pārvarēšanai, (ES) Nr. 516/2014, ar ko izveido Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, un (ES) 2021/1147, ar ko izveido Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu | 31 |
| 2022/C 361/07 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 24. marta normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Moldovas Republiku par operacionālām darbībām, ko Moldovas Republikā veic Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra (07202/2022 – C9-0120/2022 – 2022/0087(NLE)) | 32 |
| 2022/C 361/08 | P9_TA(2022)0088Izmēģinājuma režīms attiecībā uz tirgus infrastruktūrām, kuru pamatā ir sadalītās virsgrāmatas tehnoloģija ***IEiropas Parlamenta 2022. gada 24. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par izmēģinājuma režīmu attiecībā uz tirgus infrastruktūrām, kuru pamatā ir sadalītās virsgrāmatas tehnoloģija (COM(2020)0594 – C9-0305/2020 – 2020/0267(COD))P9_TC1-COD(2020)0267Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 24. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/... par izmēģinājuma režīmu tirgus infrastruktūrām, kuru pamatā ir sadalītās virsgrāmatas tehnoloģija, un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 600/2014 un (ES) Nr. 909/2014 un Direktīvu 2014/65/ES | 33 |
| 2022/C 361/09 | P9_TA(2022)0089Viesabonēšanas regula (pārstrādāta redakcija) ***IEiropas Parlamenta 2022. gada 24. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par viesabonēšanu publiskajos mobilo sakaru tīklos Savienībā (pārstrādāta redakcija) (COM(2021)0085 – C9-0085/2021 – 2021/0045(COD))P9_TC1-COD(2021)0045Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 24. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/... par viesabonēšanu publiskajos mobilo sakaru tīklos Savienībā (pārstrādāta redakcija) | 34 |
| 2022/C 361/10 | P9_TA(2022)0090Makrofinansiālā palīdzība Moldovas Republikai ***IEiropas Parlamenta 2022. gada 24. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par makrofinansiālo palīdzību Moldovas Republikai (COM(2022)0004 – C9-0007/2022 – 2021/0438(COD))P9_TC1-COD(2021)0438Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 24. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2022/..., ar ko piešķir makrofinansiālo palīdzību Moldovas Republikai | 36 |
| 2022/C 361/11 | P9_TA(2022)0091Datorizēta sistēma datu pārrobežu elektroniskai apmaiņai tiesu iestāžu sadarbības jomā civillietās un krimināllietās (e-CODEX sistēma) ***IEiropas Parlamenta 2022. gada 24. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par datorizētu sistēmu saziņai pārrobežu civilprocesos un kriminālprocesos (e-CODEX sistēma) un ar ko groza Regulu (ES) 2018/1726 (COM(2020)0712 – C9-0389/2020 – 2020/0345(COD))P9_TC1-COD(2020)0345Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 24. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/... par datorizētu sistēmu datu pārrobežu elektroniskai apmaiņai tiesu iestāžu sadarbības civillietās un krimināllietās jomā (e-CODEX sistēma) un ar ko groza Regulu (ES) 2018/1726 | 37 |
| 2022/C 361/12 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 24. marta normatīvā rezolūcija par projektu Padomes īstenošanas lēmumam par to, lai Itālija sāktu DNS datu automatizētu apmaiņu (14836/2021 – C9-0002/2022 – 2021/0806(CNS)) | 38 |
| 2022/C 361/13 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 24. marta normatīvā rezolūcija par projektu Padomes īstenošanas lēmumam par to, lai Itālija sāktu daktiloskopijas datu automatizētu apmaiņu (14837/2021 – C9-0003/2022 – 2021/0807(CNS)) | 39 |
| 2022/C 361/14 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 24. marta normatīvā rezolūcija par projektu Padomes īstenošanas lēmumam par to, lai Itālija sāktu transportlīdzekļu reģistrācijas datu automatizētu apmaiņu (14838/2021 – C9-0004/2022 – 2021/0808(CNS)) | 40 |
| 2022/C 361/15 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 24. marta normatīvā rezolūcija par projektu Padomes īstenošanas lēmumam par to, lai Grieķija sāktu transportlīdzekļu reģistrācijas datu automatizētu apmaiņu (14839/2021 – C9-0005/2022 – 2021/0809(CNS)) | 41 |
| 2022/C 361/16 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 24. marta normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu parasto pasu turētājiem (13448/2018 – C9-0416/2021 – 2018/0084(NLE)) | 42 |
| 2022/C 361/17 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 24. marta normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu diplomātisko, dienesta vai oficiālo pasu turētājiem (13445/2018 – C9-0415/2021 – 2018/0086(NLE)) | 43 |
| 2022/C 361/18 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 24. marta rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda darbu zaudējušiem darba ņēmējiem izmantošanu saistībā ar Francijas iesniegto pieteikumu EGF/2021/007 FR/ Selecta (COM(2022)0035 – C9-0036/2022 – 2022/0023(BUD)) | 44 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Parlaments

Ceturtdiena, 2022. gada 24. marts

2022/C 361/05

P9_TA(2022)0083Bēgļu atbalstam Eiropā: CARE
  Eiropas Parlamenta 2022. gada 24. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (ES) Nr. 1303/2013 un Regulu (ES) Nr. 223/2014 groza attiecībā uz kohēzijas rīcību bēgļu atbalstam Eiropā (CARE) (COM(2022)0109 – C9-0057/2022 – 2022/0075(COD))P9_TC1-COD(2022)0075Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 24. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1303/2013 un (ES) Nr. 223/2014 attiecībā uz kohēzijas rīcību bēgļu atbalstam Eiropā (CARE)

CARE

CARE

CARE

30

2022/C 361/06

P9_TA(2022)0084Elastīgāka līdzekļu izmantošana atbilstoši Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonda regulām, ņemot vērā karu Ukrainā ***IEiropas Parlamenta 2022. gada 24. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 514/2014, ar ko paredz vispārīgus noteikumus Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondam un finansiālā atbalsta instrumentam policijas sadarbībai, noziedzības novēršanai un apkarošanai un krīžu pārvarēšanai, (ES) Nr. 516/2014, ar ko izveido Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, un (ES) 2021/1147, ar ko izveido Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu (COM(2022)0112 – C9-0056/2022 – 2022/0077(COD))P9_TC1-COD(2022)0077Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 24. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., r kuru groza Regulas (ES) Nr. 514/2014, ar ko paredz vispārīgus noteikumus Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondam un finansiālā atbalsta instrumentam policijas sadarbībai, noziedzības novēršanai un apkarošanai un krīžu pārvarēšanai, (ES) Nr. 516/2014, ar ko izveido Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, un (ES) 2021/1147, ar ko izveido Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu

31

2022/C 361/07

Eiropas Parlamenta 2022. gada 24. marta normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Moldovas Republiku par operacionālām darbībām, ko Moldovas Republikā veic Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra (07202/2022 – C9-0120/2022 – 2022/0087(NLE))

32

2022/C 361/08

P9_TA(2022)0088Izmēģinājuma režīms attiecībā uz tirgus infrastruktūrām, kuru pamatā ir sadalītās virsgrāmatas tehnoloģija ***IEiropas Parlamenta 2022. gada 24. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par izmēģinājuma režīmu attiecībā uz tirgus infrastruktūrām, kuru pamatā ir sadalītās virsgrāmatas tehnoloģija (COM(2020)0594 – C9-0305/2020 – 2020/0267(COD))P9_TC1-COD(2020)0267Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 24. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/... par izmēģinājuma režīmu tirgus infrastruktūrām, kuru pamatā ir sadalītās virsgrāmatas tehnoloģija, un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 600/2014 un (ES) Nr. 909/2014 un Direktīvu 2014/65/ES

33

2022/C 361/09

P9_TA(2022)0089Viesabonēšanas regula (pārstrādāta redakcija) ***IEiropas Parlamenta 2022. gada 24. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par viesabonēšanu publiskajos mobilo sakaru tīklos Savienībā (pārstrādāta redakcija) (COM(2021)0085 – C9-0085/2021 – 2021/0045(COD))P9_TC1-COD(2021)0045Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 24. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/... par viesabonēšanu publiskajos mobilo sakaru tīklos Savienībā (pārstrādāta redakcija)

34

2022/C 361/10

P9_TA(2022)0090Makrofinansiālā palīdzība Moldovas Republikai ***IEiropas Parlamenta 2022. gada 24. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par makrofinansiālo palīdzību Moldovas Republikai (COM(2022)0004 – C9-0007/2022 – 2021/0438(COD))P9_TC1-COD(2021)0438Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 24. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2022/..., ar ko piešķir makrofinansiālo palīdzību Moldovas Republikai

36

2022/C 361/11

P9_TA(2022)0091Datorizēta sistēma datu pārrobežu elektroniskai apmaiņai tiesu iestāžu sadarbības jomā civillietās un krimināllietās (e-CODEX sistēma) ***IEiropas Parlamenta 2022. gada 24. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par datorizētu sistēmu saziņai pārrobežu civilprocesos un kriminālprocesos (e-CODEX sistēma) un ar ko groza Regulu (ES) 2018/1726 (COM(2020)0712 – C9-0389/2020 – 2020/0345(COD))P9_TC1-COD(2020)0345Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 24. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/... par datorizētu sistēmu datu pārrobežu elektroniskai apmaiņai tiesu iestāžu sadarbības civillietās un krimināllietās jomā (e-CODEX sistēma) un ar ko groza Regulu (ES) 2018/1726

e-CODEX

e-CODEX

37

2022/C 361/12

Eiropas Parlamenta 2022. gada 24. marta normatīvā rezolūcija par projektu Padomes īstenošanas lēmumam par to, lai Itālija sāktu DNS datu automatizētu apmaiņu (14836/2021 – C9-0002/2022 – 2021/0806(CNS))

38

2022/C 361/13

Eiropas Parlamenta 2022. gada 24. marta normatīvā rezolūcija par projektu Padomes īstenošanas lēmumam par to, lai Itālija sāktu daktiloskopijas datu automatizētu apmaiņu (14837/2021 – C9-0003/2022 – 2021/0807(CNS))

39

2022/C 361/14

Eiropas Parlamenta 2022. gada 24. marta normatīvā rezolūcija par projektu Padomes īstenošanas lēmumam par to, lai Itālija sāktu transportlīdzekļu reģistrācijas datu automatizētu apmaiņu (14838/2021 – C9-0004/2022 – 2021/0808(CNS))

40

2022/C 361/15

Eiropas Parlamenta 2022. gada 24. marta normatīvā rezolūcija par projektu Padomes īstenošanas lēmumam par to, lai Grieķija sāktu transportlīdzekļu reģistrācijas datu automatizētu apmaiņu (14839/2021 – C9-0005/2022 – 2021/0809(CNS))

41

2022/C 361/16

Eiropas Parlamenta 2022. gada 24. marta normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu parasto pasu turētājiem (13448/2018 – C9-0416/2021 – 2018/0084(NLE))

42

2022/C 361/17

Eiropas Parlamenta 2022. gada 24. marta normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu diplomātisko, dienesta vai oficiālo pasu turētājiem (13445/2018 – C9-0415/2021 – 2018/0086(NLE))

43

2022/C 361/18

Eiropas Parlamenta 2022. gada 24. marta rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda darbu zaudējušiem darba ņēmējiem izmantošanu saistībā ar Francijas iesniegto pieteikumu EGF/2021/007 FR/ Selecta (COM(2022)0035 – C9-0036/2022 – 2022/0023(BUD))

Selecta

44

---

| Izmantoto simbolu saraksts






  - | Apspriežu procedūra |
| --- | --- |
| *** | Piekrišanas procedūra |
| **I | Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums |
| **II | Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums |
| ***III | Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums |

Izmantoto simbolu saraksts

*

Apspriežu procedūra

***

Piekrišanas procedūra

**I

Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums

**II

Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums

***III

Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums

(Procedūras veids ir atkarīgs no akta projektā ierosinātā juridiskā pamata.)

Parlamenta grozījumi:

Jaunais teksts ir norādīts
  treknā slīprakstā
  . Svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ▌vai svītrojumu. Aizstātās vietas norādītas, iezīmējot jauno tekstu
  treknā slīprakstā
  un dzēšot vai svītrojot tekstu, kurš tiek aizstāts.

treknā slīprakstā

treknā slīprakstā

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

20.9.2022

| 20.9.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 361/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 361/1

---

EIROPAS PARLAMENTS

2022.–2023. GADA SESIJA

2022. gada 23.–24. marta sēdes

PIEŅEMTIE TEKSTI

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Ceturtdiena, 2022. gada 24. marts

| 20.9.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 361/2 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 361/2

---

P9_TA(2022)0099

Nepieciešamība pēc steidzama ES rīcības plāna, ar ko garantēt pārtikas nodrošinājumu ES un ārpus tās, ņemot vērā Krievijas iebrukumu Ukrainā

Eiropas Parlamenta 2022. gada 24. marta rezolūcija par nepieciešamību pēc steidzama ES rīcības plāna, ar ko garantēt pārtikas nodrošinājumu ES un ārpus tās, ņemot vērā Krievijas iebrukumu Ukrainā (2022/2593(RSP))

(2022/C 361/01)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā savas iepriekšējās rezolūcijas par Krieviju un Ukrainu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savas iepriekšējās rezolūcijas par Krieviju un Ukrainu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta vadošo politiķu 2022. gada 16. un 24. februāra paziņojumus par Ukrainu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta vadošo politiķu 2022. gada 16. un 24. februāra paziņojumus par Ukrainu,

| — | ņemot vērā ES vārdā sniegto Augstā pārstāvja 2022. gada 24. februāra deklarāciju par Krievijas Federācijas bruņoto spēku iebrukumu Ukrainā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES vārdā sniegto Augstā pārstāvja 2022. gada 24. februāra deklarāciju par Krievijas Federācijas bruņoto spēku iebrukumu Ukrainā,

| — | ņemot vērā Eiropadomes priekšsēdētāja un Komisijas priekšsēdētājas 2022. gada 24. februāra paziņojumu par bezprecedenta un neprovocēto Krievijas militāro agresiju pret Ukrainu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes priekšsēdētāja un Komisijas priekšsēdētājas 2022. gada 24. februāra paziņojumu par bezprecedenta un neprovocēto Krievijas militāro agresiju pret Ukrainu,

| — | ņemot vērā Ukrainas prezidenta un Komisijas priekšsēdētājas nesenos paziņojumus par stāvokli Ukrainā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ukrainas prezidenta un Komisijas priekšsēdētājas nesenos paziņojumus par stāvokli Ukrainā,

| — | ņemot vērā G7 valstu 2022. gada 24. februāra paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā G7 valstu 2022. gada 24. februāra paziņojumu,

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2022. gada 24. februāra sanāksmes secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2022. gada 24. februāra sanāksmes secinājumus,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 39. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 39. pantu,

| — | ņemot vērā savu 2022. gada 1. marta rezolūciju par Krievijas agresiju pret Ukrainu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savu 2022. gada 1. marta rezolūciju par Krievijas agresiju pret Ukrainu (1),

| — | ņemot vērā Eiropadomē pulcējušos valstu vai to valdību vadītāju 2022. gada 10. marta deklarāciju par Krievijas militāro agresiju pret Ukrainu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomē pulcējušos valstu vai to valdību vadītāju 2022. gada 10. marta deklarāciju par Krievijas militāro agresiju pret Ukrainu,

| — | ņemot vērā G7 valstu lauksaimniecības ministru 2022. gada 11. marta sanāksmē pieņemto deklarāciju par Krievijas Federācijas bruņoto spēku iebrukumu Ukrainā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā G7 valstu lauksaimniecības ministru 2022. gada 11. marta sanāksmē pieņemto deklarāciju par Krievijas Federācijas bruņoto spēku iebrukumu Ukrainā,

| — | ņemot vērā Versaļas deklarāciju, ar ko ES valstu vai to valdību vadītāji nāca klajā neoficiālajā 2022. gada 10. un 11. marta sanāksmē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Versaļas deklarāciju, ar ko ES valstu vai to valdību vadītāji nāca klajā neoficiālajā 2022. gada 10. un 11. marta sanāksmē,

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 12. novembra paziņojumu “Ārkārtas rīcības plāns par pārtikas apgādi un nodrošinātību ar pārtiku krīzes laikā” (COM(2021)0689), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 12. novembra paziņojumu “Ārkārtas rīcības plāns par pārtikas apgādi un nodrošinātību ar pārtiku krīzes laikā” (COM(2021)0689),

| — | ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 132. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā saskaņā ar ANO Statūtiem un starptautisko tiesību principiem visām valstīm ir vienādas tiesības uz suverenitāti un tām savās starptautiskajās attiecībās jāatturas no draudiem lietot spēku vai spēka lietošanas pret jebkuras valsts teritoriālo neaizskaramību vai politisko neatkarību; |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar ANO Statūtiem un starptautisko tiesību principiem visām valstīm ir vienādas tiesības uz suverenitāti un tām savās starptautiskajās attiecībās jāatturas no draudiem lietot spēku vai spēka lietošanas pret jebkuras valsts teritoriālo neaizskaramību vai politisko neatkarību;

| B. | tā kā Krievijas Federācija 2022. gada 24. februārī uzsāka neprovocētu un nepamatotu iebrukumu Ukrainā; |
| --- | --- |

B.

tā kā Krievijas Federācija 2022. gada 24. februārī uzsāka neprovocētu un nepamatotu iebrukumu Ukrainā;

| C. | tā kā pārtikas ražošanu un piekļuvi pārtikai nedrīkstētu izmantot kā ģeopolitisku ieroci; |
| --- | --- |

C.

tā kā pārtikas ražošanu un piekļuvi pārtikai nedrīkstētu izmantot kā ģeopolitisku ieroci;

| D. | tā kā Padome ir pieņēmusi sākotnējo sankciju kopumu pret Krieviju, tostarp mērķtiecīgas individuālas sankcijas, ekonomiskas un finansiālas sankcijas un tirdzniecības ierobežojumus, un ciešā sadarbībā ar transatlantiskajiem sabiedrotajiem un citiem līdzīgi domājošiem starptautiskajiem partneriem turpina gatavoties turpmākām sankcijām; |
| --- | --- |

D.

tā kā Padome ir pieņēmusi sākotnējo sankciju kopumu pret Krieviju, tostarp mērķtiecīgas individuālas sankcijas, ekonomiskas un finansiālas sankcijas un tirdzniecības ierobežojumus, un ciešā sadarbībā ar transatlantiskajiem sabiedrotajiem un citiem līdzīgi domājošiem starptautiskajiem partneriem turpina gatavoties turpmākām sankcijām;

| E. | tā kā šī situācija un Krievijai noteiktās likumīgās sankcijas radīs būtiskus kumulatīvos traucējumus pasaules lauksaimniecības, zvejniecības un akvakultūras tirgos, ko jau ietekmējusi Covid-19 krīze un nesenais ievērojamais izejvielu izmaksu pieaugums, un, ņemot vērā to, ka Ukraina un Krievija pasaules tirgū nodrošina apmēram 30 % no kviešu tirdzniecības, 32 % no miežu tirdzniecības, 17 % no kukurūzas tirdzniecības, vairāk nekā 50 % no saulespuķu eļļas tirdzniecības un 20 % no saulespuķu sēklu tirdzniecības, šie traucējumi īpaši skars graudu un augu eļļas tirgus, kā arī ietekmēs mēslošanas līdzekļu un to ražošanai nepieciešamo izejvielu pieejamību; |
| --- | --- |

E.

tā kā šī situācija un Krievijai noteiktās likumīgās sankcijas radīs būtiskus kumulatīvos traucējumus pasaules lauksaimniecības, zvejniecības un akvakultūras tirgos, ko jau ietekmējusi Covid-19 krīze un nesenais ievērojamais izejvielu izmaksu pieaugums, un, ņemot vērā to, ka Ukraina un Krievija pasaules tirgū nodrošina apmēram 30 % no kviešu tirdzniecības, 32 % no miežu tirdzniecības, 17 % no kukurūzas tirdzniecības, vairāk nekā 50 % no saulespuķu eļļas tirdzniecības un 20 % no saulespuķu sēklu tirdzniecības, šie traucējumi īpaši skars graudu un augu eļļas tirgus, kā arī ietekmēs mēslošanas līdzekļu un to ražošanai nepieciešamo izejvielu pieejamību;

| F. | tā kā izpostītās civilās infrastruktūras objektu vidū ir arī Melnās jūras ostas, kā rezultātā ir pilnībā bloķēta tirdzniecība pa jūras ceļiem un nav iespējams vitāli svarīgu lauksaimniecības produktu eksports uz dažādiem reģioniem, tostarp ES; |
| --- | --- |

F.

tā kā izpostītās civilās infrastruktūras objektu vidū ir arī Melnās jūras ostas, kā rezultātā ir pilnībā bloķēta tirdzniecība pa jūras ceļiem un nav iespējams vitāli svarīgu lauksaimniecības produktu eksports uz dažādiem reģioniem, tostarp ES;

| G. | tā kā pēc Krievijas veiktās Krimas aneksijas un tai sekojošajām sankcijām Komisija un dalībvalstis veica vairākus pasākumus, lai novērstu nevēlamo ietekmi uz ES lauksaimniecības, zvejniecības un akvakultūras tirgiem; |
| --- | --- |

G.

tā kā pēc Krievijas veiktās Krimas aneksijas un tai sekojošajām sankcijām Komisija un dalībvalstis veica vairākus pasākumus, lai novērstu nevēlamo ietekmi uz ES lauksaimniecības, zvejniecības un akvakultūras tirgiem;

| H. | tā kā Ukrainas teritorijā notiekošais karš kavē preču, jo īpaši pārtikas, dzīvnieku barības un citu lauksaimniecības produktu, iekšzemes pārvadājumus un ir arī iemesls tam, kāpēc ir apturēta eļļas augu rūpnieciskā pārstrāde un dažiem kultūraugiem ir ieviestas eksporta licencēšanas prasības, un tā rezultātā Ukrainā ir iestājies nopietns pārtikas trūkums un nav krājumu, kas būtu pieejami sūtījumiem uz citām valstīm, tādējādi nenovēršami veidojoties ģeopolitiskās nestabilitātes riskam; |
| --- | --- |

H.

tā kā Ukrainas teritorijā notiekošais karš kavē preču, jo īpaši pārtikas, dzīvnieku barības un citu lauksaimniecības produktu, iekšzemes pārvadājumus un ir arī iemesls tam, kāpēc ir apturēta eļļas augu rūpnieciskā pārstrāde un dažiem kultūraugiem ir ieviestas eksporta licencēšanas prasības, un tā rezultātā Ukrainā ir iestājies nopietns pārtikas trūkums un nav krājumu, kas būtu pieejami sūtījumiem uz citām valstīm, tādējādi nenovēršami veidojoties ģeopolitiskās nestabilitātes riskam;

| I. | tā kā konflikta gaitā izdarīti triecieni arī pa kritiski svarīgu lauksaimniecības infrastruktūru, tostarp transporta un uzglabāšanas infrastruktūru, tādējādi radot būtisku reģionālu ietekmi; tā kā kara apstākļos bombardēšana, apšaudes un kasešu bumbu izmantošana nodara postījumus lauksaimniecības zemei un sakropļo cilvēkus, kuri cer atgriezties, lai šo zemi apstrādātu, un līdz ar to šī zeme kļūst neizmantojama uz daudziem gadiem, kamēr nav veikta atmīnēšana un atrasta un detonēta vai iznīcināta munīcija; |
| --- | --- |

I.

tā kā konflikta gaitā izdarīti triecieni arī pa kritiski svarīgu lauksaimniecības infrastruktūru, tostarp transporta un uzglabāšanas infrastruktūru, tādējādi radot būtisku reģionālu ietekmi; tā kā kara apstākļos bombardēšana, apšaudes un kasešu bumbu izmantošana nodara postījumus lauksaimniecības zemei un sakropļo cilvēkus, kuri cer atgriezties, lai šo zemi apstrādātu, un līdz ar to šī zeme kļūst neizmantojama uz daudziem gadiem, kamēr nav veikta atmīnēšana un atrasta un detonēta vai iznīcināta munīcija;

| J. | tā kā 2022. gadā Ukrainā nevarēs tikt ievākta raža, jo lauksaimnieki un lauksaimniecībā nodarbinātie ir vai nu devušies bēgļu gaitās, lai glābtu savu dzīvību, vai aizstāv savu valsti, un lauku saimniecības ir pārāk izpostītas, lai šogad varētu notikt normāla ražošana; |
| --- | --- |

J.

tā kā 2022. gadā Ukrainā nevarēs tikt ievākta raža, jo lauksaimnieki un lauksaimniecībā nodarbinātie ir vai nu devušies bēgļu gaitās, lai glābtu savu dzīvību, vai aizstāv savu valsti, un lauku saimniecības ir pārāk izpostītas, lai šogad varētu notikt normāla ražošana;

| K. | tā kā Ukraina pasaules tirgū nodrošina 11 % kviešu, 16 % miežu, 15 % kukurūzas, 16 % rapša sēklu, 50 % saulespuķu eļļas, 9 % saulespuķu sēklu tirdzniecības apjoma un 61 % saulespuķu raušu; tā kā Krievijai šie rādītāji ir 20 % (kvieši), 16 % (mieži), 2 % (kukurūza), 3 % (rapša sēklas) un 20 % (saulespuķu rauši); |
| --- | --- |

K.

tā kā Ukraina pasaules tirgū nodrošina 11 % kviešu, 16 % miežu, 15 % kukurūzas, 16 % rapša sēklu, 50 % saulespuķu eļļas, 9 % saulespuķu sēklu tirdzniecības apjoma un 61 % saulespuķu raušu; tā kā Krievijai šie rādītāji ir 20 % (kvieši), 16 % (mieži), 2 % (kukurūza), 3 % (rapša sēklas) un 20 % (saulespuķu rauši);

| L. | tā kā Ukraina ir kļuvusi par nozīmīgu ES piegādātāju, proti, tā ir galvenā kukurūzas (vidēji 9,2 megatonnas — 57 % no piegādēm), rapša sēklu (2 megatonnas — 42 % no Eiropas importa apjoma), saulespuķu sēklu (0,1 megatonna — 15 %) un saulespuķu raušu piegādātāja (1,3 megatonnas — 47 % importa), kā arī — mazākā apmērā — kviešu piegādātāja (1 megatonna — 30 % importa); tā kā nozīmīgas piegādes — kaut arī mazākā apmērā — Eiropas Savienība saņem arī no Krievijas, proti, kviešus (0,5 megatonnas — 11 %), taču galvenokārt rapša sēklu raušus (0,2 megatonnas — 50 %), saulespuķu raušus (0,9 megatonnas — 34 %) un saulespuķu sēklas (0,3 megatonnas — 35 %); |
| --- | --- |

L.

tā kā Ukraina ir kļuvusi par nozīmīgu ES piegādātāju, proti, tā ir galvenā kukurūzas (vidēji 9,2 megatonnas — 57 % no piegādēm), rapša sēklu (2 megatonnas — 42 % no Eiropas importa apjoma), saulespuķu sēklu (0,1 megatonna — 15 %) un saulespuķu raušu piegādātāja (1,3 megatonnas — 47 % importa), kā arī — mazākā apmērā — kviešu piegādātāja (1 megatonna — 30 % importa); tā kā nozīmīgas piegādes — kaut arī mazākā apmērā — Eiropas Savienība saņem arī no Krievijas, proti, kviešus (0,5 megatonnas — 11 %), taču galvenokārt rapša sēklu raušus (0,2 megatonnas — 50 %), saulespuķu raušus (0,9 megatonnas — 34 %) un saulespuķu sēklas (0,3 megatonnas — 35 %);

| M. | tā kā jau pirms Krievijas iebrukuma Ukrainā pasaules lauksaimniecības tirgos bija vērojams cenu pieaugums, kas daļēji skaidrojams ar klimata krīzes un Covid-19 pandēmijas ietekmi; tā kā augošās enerģijas cenas Eiropā būtiski ietekmē lauksaimniecības, zivsaimniecības un akvakultūras nozari, palielinoties mēslošanas līdzekļu cenām un enerģijas izmaksām lauksaimniekiem; |
| --- | --- |

M.

tā kā jau pirms Krievijas iebrukuma Ukrainā pasaules lauksaimniecības tirgos bija vērojams cenu pieaugums, kas daļēji skaidrojams ar klimata krīzes un Covid-19 pandēmijas ietekmi; tā kā augošās enerģijas cenas Eiropā būtiski ietekmē lauksaimniecības, zivsaimniecības un akvakultūras nozari, palielinoties mēslošanas līdzekļu cenām un enerģijas izmaksām lauksaimniekiem;

| N. | tā kā kopš konflikta sākuma lauksaimniecības produktu cenas pasaulē ir strauji pieaugušas (no + 5 % līdz + 10 % atkarībā no produkta), tādējādi tuvinoties 2007.–2008. tirdzniecības gada cenām; |
| --- | --- |

N.

tā kā kopš konflikta sākuma lauksaimniecības produktu cenas pasaulē ir strauji pieaugušas (no + 5 % līdz + 10 % atkarībā no produkta), tādējādi tuvinoties 2007.–2008. tirdzniecības gada cenām;

| O. | tā kā Pārtikas un lauksaimniecības organizācija (FAO) lēš, ka piegāžu deficīts pasaules mērogā, kurš veidosies, ja pēkšņi un krasi kritīsies graudu un saulespuķu sēklu eksports no abām minētajām valstīm, varētu vēl vairāk kāpināt pārtikas un dzīvnieku barības starptautiskās cenas, kas jau patlaban ir augstā līmenī; |
| --- | --- |

O.

tā kā Pārtikas un lauksaimniecības organizācija (FAO) lēš, ka piegāžu deficīts pasaules mērogā, kurš veidosies, ja pēkšņi un krasi kritīsies graudu un saulespuķu sēklu eksports no abām minētajām valstīm, varētu vēl vairāk kāpināt pārtikas un dzīvnieku barības starptautiskās cenas, kas jau patlaban ir augstā līmenī;

| P. | tā kā ES ne vien importē kviešus, bet tos arī eksportē, sevišķi uz valstīm Tuvo Austrumu un Ziemeļāfrikas reģionā — katru gadu uz tām tiek eksportēti aptuveni 6 miljoni tonnu kviešu; tā kā minētās valstis šajā ziņā pirmām kārtām ir atkarīgas no Krievijas un Ukrainas un pēc tam — no ES; |
| --- | --- |

P.

tā kā ES ne vien importē kviešus, bet tos arī eksportē, sevišķi uz valstīm Tuvo Austrumu un Ziemeļāfrikas reģionā — katru gadu uz tām tiek eksportēti aptuveni 6 miljoni tonnu kviešu; tā kā minētās valstis šajā ziņā pirmām kārtām ir atkarīgas no Krievijas un Ukrainas un pēc tam — no ES;

| Q. | tā kā kopējā zivsaimniecības politikā un kopējā lauksaimniecības politikā cita starpā ir izvirzīti mērķi apgādāt ES tirgu ar augstas uzturvērtības pārtiku, mazināt ES tirgus atkarību no pārtikas importa un nodrošināt, lai patērētājiem pārtika būtu pieejama par samērīgām cenām; tā kā Covid-19 pandēmija un tagad arī Krievijas iebrukums Ukrainā ir vēl jo vairāk apliecinājis, ka ES ir jāstiprina savs pārtikas nodrošinājums un jāsamazina atkarība no izejvielām, kas importētas no viena vai vien dažiem piegādātājiem ārpus ES; |
| --- | --- |

Q.

tā kā kopējā zivsaimniecības politikā un kopējā lauksaimniecības politikā cita starpā ir izvirzīti mērķi apgādāt ES tirgu ar augstas uzturvērtības pārtiku, mazināt ES tirgus atkarību no pārtikas importa un nodrošināt, lai patērētājiem pārtika būtu pieejama par samērīgām cenām; tā kā Covid-19 pandēmija un tagad arī Krievijas iebrukums Ukrainā ir vēl jo vairāk apliecinājis, ka ES ir jāstiprina savs pārtikas nodrošinājums un jāsamazina atkarība no izejvielām, kas importētas no viena vai vien dažiem piegādātājiem ārpus ES;

| R. | tā kā 2022. gada 9. martā Komisija rīkoja nesen izveidotā Eiropas Pārtikas nodrošinājuma krīžgatavības un reaģēšanas mehānisma pirmo sanāksmi, lai apspriestu pārtikas nodrošinājumu, enerģijas un izejvielu cenu pieaugumu un Ukrainā notiekošā kara ietekmi; tā kā šā mehānisma mērķis ir palielināt gatavību krīzēm, uzlabojot koordināciju un apmainoties ar paraugpraksi; |
| --- | --- |

R.

tā kā 2022. gada 9. martā Komisija rīkoja nesen izveidotā Eiropas Pārtikas nodrošinājuma krīžgatavības un reaģēšanas mehānisma pirmo sanāksmi, lai apspriestu pārtikas nodrošinājumu, enerģijas un izejvielu cenu pieaugumu un Ukrainā notiekošā kara ietekmi; tā kā šā mehānisma mērķis ir palielināt gatavību krīzēm, uzlabojot koordināciju un apmainoties ar paraugpraksi;

| S. | tā kā ES lielā mērā ir atkarīga no Krievijas fosilā kurināmā; tā kā ES importē aptuveni 90 % no ES izmantotās gāzes un Krievija 2021. gadā dažādos līmeņos nodrošināja 45 % no šā importa uz ES dalībvalstīm; tā kā Krievija bija arī Eiropas lielākā naftas piegādātāja, nodrošinot 27 % no kopējā apjoma un tādējādi vairāk nekā trīs reizes pārsniedzot nākamā lielākā piegādātāja (Norvēģijas) devumu; tā kā šī ārējā energoatkarība tieši ietekmē lauksaimniecisko ražošanu; |
| --- | --- |

S.

tā kā ES lielā mērā ir atkarīga no Krievijas fosilā kurināmā; tā kā ES importē aptuveni 90 % no ES izmantotās gāzes un Krievija 2021. gadā dažādos līmeņos nodrošināja 45 % no šā importa uz ES dalībvalstīm; tā kā Krievija bija arī Eiropas lielākā naftas piegādātāja, nodrošinot 27 % no kopējā apjoma un tādējādi vairāk nekā trīs reizes pārsniedzot nākamā lielākā piegādātāja (Norvēģijas) devumu; tā kā šī ārējā energoatkarība tieši ietekmē lauksaimniecisko ražošanu;

| T. | tā kā konflikts ir izraisījis gan enerģijas, gan izejvielu, gan pārtikas cenu pieaugumu, un tas nozīmē, ka aizvien vairāk cilvēku būs pakļauti nabadzības riskam (līdzās tiem 97 miljoniem, kuri šādam riskam patlaban jau ir pakļauti); tā kā tādēļ ir nepieciešami sociālie pasākumi, kas palīdzētu ražotājiem un patērētājiem cīnīties ar šīm sekām; |
| --- | --- |

T.

tā kā konflikts ir izraisījis gan enerģijas, gan izejvielu, gan pārtikas cenu pieaugumu, un tas nozīmē, ka aizvien vairāk cilvēku būs pakļauti nabadzības riskam (līdzās tiem 97 miljoniem, kuri šādam riskam patlaban jau ir pakļauti); tā kā tādēļ ir nepieciešami sociālie pasākumi, kas palīdzētu ražotājiem un patērētājiem cīnīties ar šīm sekām;

| U. | tā kā pārtikas nodrošinājums nozīmē ne tikai pārtikas apgādes esamību, bet — saskaņā ar FAO formulējumu — arī tiesības uz pārtiku un veselīga uztura pieejamību visiem; |
| --- | --- |

U.

tā kā pārtikas nodrošinājums nozīmē ne tikai pārtikas apgādes esamību, bet — saskaņā ar FAO formulējumu — arī tiesības uz pārtiku un veselīga uztura pieejamību visiem;

| V. | tā kā Krievijas īstenotā neprovocētā un nepamatotā agresīvā kara ietekme uz pārtikas nodrošinājumu ir saasinājusi jau tā smago situāciju, ko bija izraisījusi Covid-19 pandēmija, ārkārtējais sausums ES dienvidos, klimata pārmaiņas un bioloģiskās daudzveidības zudums; tā kā šī krīze ietekmē lauksaimniecības pārtikas nozari gan tiešā, gan netiešā veidā; |
| --- | --- |

V.

tā kā Krievijas īstenotā neprovocētā un nepamatotā agresīvā kara ietekme uz pārtikas nodrošinājumu ir saasinājusi jau tā smago situāciju, ko bija izraisījusi Covid-19 pandēmija, ārkārtējais sausums ES dienvidos, klimata pārmaiņas un bioloģiskās daudzveidības zudums; tā kā šī krīze ietekmē lauksaimniecības pārtikas nozari gan tiešā, gan netiešā veidā;

| W. | tā kā Eiropas Savienībai ir ne vien jāiegūst vairāk neatkarības tādās stratēģiski svarīgās jomās kā aizsardzība vai energoapgāde, bet arī jābūt spējīgai jebkurā brīdī garantēt nodrošinājumu ar pārtiku, un tādēļ tai ir jāpalielina sava noturība nozarēs, kurās ES joprojām ir ārkārtīgi lielā mērā atkarīga no importa; tā kā Ukrainas krīze lieku reizi pierāda, ka nodrošinājumu ar pārtiku nevar uzskatīt par pašsaprotamu; tā kā pārtikas ražošana Eiropā būtu jāuzskata par stratēģiski svarīgu nozari; |
| --- | --- |

W.

tā kā Eiropas Savienībai ir ne vien jāiegūst vairāk neatkarības tādās stratēģiski svarīgās jomās kā aizsardzība vai energoapgāde, bet arī jābūt spējīgai jebkurā brīdī garantēt nodrošinājumu ar pārtiku, un tādēļ tai ir jāpalielina sava noturība nozarēs, kurās ES joprojām ir ārkārtīgi lielā mērā atkarīga no importa; tā kā Ukrainas krīze lieku reizi pierāda, ka nodrošinājumu ar pārtiku nevar uzskatīt par pašsaprotamu; tā kā pārtikas ražošana Eiropā būtu jāuzskata par stratēģiski svarīgu nozari;

| X. | tā kā ES ir dibināta uz solidaritātes principiem, un, ja ES nerīkosies tagad, tad no sekām vissmagāk cietīs vismazāk aizsargātie; |
| --- | --- |

X.

tā kā ES ir dibināta uz solidaritātes principiem, un, ja ES nerīkosies tagad, tad no sekām vissmagāk cietīs vismazāk aizsargātie;

| Y. | tā kā lauksaimniecības un akvakultūras pārtikas nozari šī krīze ietekmē gan tieši, gan netieši — tiešo ietekmi rada tirdzniecības sakaru pārrāvums ar Krieviju un Ukrainu, savukārt netiešā ietekme ir saistīta ar cenu un ražošanas izmaksu svārstīgumu; |
| --- | --- |

Y.

tā kā lauksaimniecības un akvakultūras pārtikas nozari šī krīze ietekmē gan tieši, gan netieši — tiešo ietekmi rada tirdzniecības sakaru pārrāvums ar Krieviju un Ukrainu, savukārt netiešā ietekme ir saistīta ar cenu un ražošanas izmaksu svārstīgumu;

| Z. | tā kā enerģijas, degvielas, mēslošanas līdzekļu, izejvielu un lauksaimniecības produktu cenu pieaugums lielā mērā ietekmē lauksaimniecības un akvakultūras pārtikas nozari, un tā rezultātā krasi palielinās ražošanas izmaksas, kas savukārt apdraud ražošanas nepārtrauktību un varētu radīt traucējumus piegādes ķēdē; |
| --- | --- |

Z.

tā kā enerģijas, degvielas, mēslošanas līdzekļu, izejvielu un lauksaimniecības produktu cenu pieaugums lielā mērā ietekmē lauksaimniecības un akvakultūras pārtikas nozari, un tā rezultātā krasi palielinās ražošanas izmaksas, kas savukārt apdraud ražošanas nepārtrauktību un varētu radīt traucējumus piegādes ķēdē;

| AA. | tā kā Krievija ir Eiropas sestā lielākā tirdzniecības partnere ES lauksaimniecības pārtikas eksporta vērtības ziņā (2); tā kā tirdzniecības traucējumu un noteikto sankciju dēļ būs vajadzīgi ietekmes mazināšanas pasākumi, tostarp alternatīvu tirgu izveide ES lauksaimniecības produktiem; |
| --- | --- |

AA.

tā kā Krievija ir Eiropas sestā lielākā tirdzniecības partnere ES lauksaimniecības pārtikas eksporta vērtības ziņā (2); tā kā tirdzniecības traucējumu un noteikto sankciju dēļ būs vajadzīgi ietekmes mazināšanas pasākumi, tostarp alternatīvu tirgu izveide ES lauksaimniecības produktiem;

| AB. | tā kā pārtikas krīzes var tikt izraisītas, spekulējot ar pārtikas precēm; |
| --- | --- |

AB.

tā kā pārtikas krīzes var tikt izraisītas, spekulējot ar pārtikas precēm;

| AC. | tā kā Krievija ir vadošā sintētisko slāpekļa mēslošanas līdzekļu un to sastāvdaļu eksportētāja un Baltkrievija ir nozīmīga kālija bāzes mēslošanas līdzekļu eksportētāja; tā kā slāpekļa mēslošanas līdzekļu cenas ir lielā mērā atkarīgas no dabasgāzes cenām un Krievija pārvalda lielāko dabasgāzes tirgus daļu; tā kā saistībā ar iebrukumu Ukrainā Krievija 2022. gada 4. martā paziņoja, ka aptur minerālmēslojuma eksportu; |
| --- | --- |

AC.

tā kā Krievija ir vadošā sintētisko slāpekļa mēslošanas līdzekļu un to sastāvdaļu eksportētāja un Baltkrievija ir nozīmīga kālija bāzes mēslošanas līdzekļu eksportētāja; tā kā slāpekļa mēslošanas līdzekļu cenas ir lielā mērā atkarīgas no dabasgāzes cenām un Krievija pārvalda lielāko dabasgāzes tirgus daļu; tā kā saistībā ar iebrukumu Ukrainā Krievija 2022. gada 4. martā paziņoja, ka aptur minerālmēslojuma eksportu;

| AD. | tā kā ES ir lielā mērā atkarīga no gan Krievijas mēslošanas līdzekļu importa, gan arī no mēslošanas līdzekļu ražošanai nepieciešamās fosilās enerģijas importa, kā arī kālija importa no Baltkrievijas, un minētās atkarības dēļ veidosies ievērojami apgādes traucējumi apstākļos, kad mēslošanas līdzekļu cenas pēdējā gada laikā ir palielinājušās par 142 % un enerģijas un mēslošanas līdzekļu izmaksas veido 20 % no lauksaimnieku ražošanas izmaksām (3); tā kā 60–80 % no galveno slāpekļa mēslošanas līdzekļu ražošanas izmaksām veido gāzes izmaksas (4); tā kā augsto gāzes cenu dēļ dažu mēslošanas līdzekļu ražošanas iekārtu darbība jau ir tikusi īslaicīgi apturēta; tā kā mēslošanas līdzekļu uzņēmumi dažos gadījumos jau ir noraidījuši lauksaimnieku pasūtījumus izejvielu trūkuma dēļ; |
| --- | --- |

AD.

tā kā ES ir lielā mērā atkarīga no gan Krievijas mēslošanas līdzekļu importa, gan arī no mēslošanas līdzekļu ražošanai nepieciešamās fosilās enerģijas importa, kā arī kālija importa no Baltkrievijas, un minētās atkarības dēļ veidosies ievērojami apgādes traucējumi apstākļos, kad mēslošanas līdzekļu cenas pēdējā gada laikā ir palielinājušās par 142 % un enerģijas un mēslošanas līdzekļu izmaksas veido 20 % no lauksaimnieku ražošanas izmaksām (3); tā kā 60–80 % no galveno slāpekļa mēslošanas līdzekļu ražošanas izmaksām veido gāzes izmaksas (4); tā kā augsto gāzes cenu dēļ dažu mēslošanas līdzekļu ražošanas iekārtu darbība jau ir tikusi īslaicīgi apturēta; tā kā mēslošanas līdzekļu uzņēmumi dažos gadījumos jau ir noraidījuši lauksaimnieku pasūtījumus izejvielu trūkuma dēļ;

| AE. | tā kā ir daudz mēslošanas līdzekļu, kas iegūti no organiskiem uzturvielu avotiem, taču tos pašlaik neizmanto ķīmisko mēslošanas līdzekļu aizstāšanai; tā kā to plašāka izmantošana varētu būt risinājums, kā samazināt ES atkarību no ķīmiskajiem mēslošanas līdzekļiem atbilstoši Zaļā kursa mērķiem; tā kā ar mēslošanas līdzekļiem saistītās izmaksas lauksaimniekiem jo īpaši varētu samazināt pārstrādātu kūtsmēslu, bioogles un frasa izmantošana; |
| --- | --- |

AE.

tā kā ir daudz mēslošanas līdzekļu, kas iegūti no organiskiem uzturvielu avotiem, taču tos pašlaik neizmanto ķīmisko mēslošanas līdzekļu aizstāšanai; tā kā to plašāka izmantošana varētu būt risinājums, kā samazināt ES atkarību no ķīmiskajiem mēslošanas līdzekļiem atbilstoši Zaļā kursa mērķiem; tā kā ar mēslošanas līdzekļiem saistītās izmaksas lauksaimniekiem jo īpaši varētu samazināt pārstrādātu kūtsmēslu, bioogles un frasa izmantošana;

| AF. | tā kā ES ir ievērojami pieaugusi degvielas cena, daudzās dalībvalstīs sasniedzot līdz šim vēl nepieredzētu līmeni; tā kā šādas virzības saglabāšanās radīs neilgtspējīgu ekonomisko situāciju lauksaimniekiem un zvejniekiem, jo, piemēram, zvejas kuģiem, dodoties jūrā, vairs nebūs iespējams nopelnīt vairāk kā vien tik, lai segtu zvejas darbību izmaksas; |
| --- | --- |

AF.

tā kā ES ir ievērojami pieaugusi degvielas cena, daudzās dalībvalstīs sasniedzot līdz šim vēl nepieredzētu līmeni; tā kā šādas virzības saglabāšanās radīs neilgtspējīgu ekonomisko situāciju lauksaimniekiem un zvejniekiem, jo, piemēram, zvejas kuģiem, dodoties jūrā, vairs nebūs iespējams nopelnīt vairāk kā vien tik, lai segtu zvejas darbību izmaksas;

| AG. | tā kā ES zvejniecības, akvakultūras un pārstrādes nozare nodrošina augstas kvalitātes jūras produktus, kam ir svarīga nozīme pasaules pārtikas nodrošinājuma garantēšanā; tā kā zivsaimniecības nozare ilgus gadus ir palīdzējusi nodrošināt Eiropas patērētājiem augstas kvalitātes produktus, kas atbilst augstiem uzturvērtības un pārtikas drošības standartiem, un ilgtspējas ziņā tā pašlaik ir vienā no vadošajām pozīcijām pasaulē; |
| --- | --- |

AG.

tā kā ES zvejniecības, akvakultūras un pārstrādes nozare nodrošina augstas kvalitātes jūras produktus, kam ir svarīga nozīme pasaules pārtikas nodrošinājuma garantēšanā; tā kā zivsaimniecības nozare ilgus gadus ir palīdzējusi nodrošināt Eiropas patērētājiem augstas kvalitātes produktus, kas atbilst augstiem uzturvērtības un pārtikas drošības standartiem, un ilgtspējas ziņā tā pašlaik ir vienā no vadošajām pozīcijām pasaulē;

| AH. | tā kā Eiropas vienotā tirgus pienācīga darbība ir priekšnoteikums garantētam nodrošinājumam ar pārtiku; tā kā saistībā ar Krievijas iebrukumu Ukrainā Ungārijas valdība nesen nolēma aizliegt visu graudu eksportu, un šāda rīcība ir gan valstij Līgumā noteikto pienākumu, gan ES solidaritātes principu pārkāpums; |
| --- | --- |

AH.

tā kā Eiropas vienotā tirgus pienācīga darbība ir priekšnoteikums garantētam nodrošinājumam ar pārtiku; tā kā saistībā ar Krievijas iebrukumu Ukrainā Ungārijas valdība nesen nolēma aizliegt visu graudu eksportu, un šāda rīcība ir gan valstij Līgumā noteikto pienākumu, gan ES solidaritātes principu pārkāpums;

| AI. | tā kā ietekme uz pārtikas patēriņa cenām ir jāskata saistībā ar Covid-19 pandēmijas ietekmi, kas cenu pieaugumu ietekmēja jau pirms kara sākuma; tā kā pārtikas izmaksas Eiropas Savienībā 2022. gada janvārī bija par 4,7 % augstākas nekā pērnā gada janvārī (5); tā kā daudzās dalībvalstīs, jo īpaši Centrāleiropā un Austrumeiropā, pārtikas cenu pieaugums ir pat vēl lielāks; |
| --- | --- |

AI.

tā kā ietekme uz pārtikas patēriņa cenām ir jāskata saistībā ar Covid-19 pandēmijas ietekmi, kas cenu pieaugumu ietekmēja jau pirms kara sākuma; tā kā pārtikas izmaksas Eiropas Savienībā 2022. gada janvārī bija par 4,7 % augstākas nekā pērnā gada janvārī (5); tā kā daudzās dalībvalstīs, jo īpaši Centrāleiropā un Austrumeiropā, pārtikas cenu pieaugums ir pat vēl lielāks;

| AJ. | tā kā dzīvnieku barības krājumu izsīkums skarbi ietekmēs daudzas dzīvnieku audzēšanas saimniecības; tā kā vairākas dalībvalstis ir norādījušas, ka, turpinoties pašreizējām tendencēm, pastāv risks, ka šajās valstīs dzīvnieku barības krājumi līdz Lieldienām būs izlietoti; |
| --- | --- |

AJ.

tā kā dzīvnieku barības krājumu izsīkums skarbi ietekmēs daudzas dzīvnieku audzēšanas saimniecības; tā kā vairākas dalībvalstis ir norādījušas, ka, turpinoties pašreizējām tendencēm, pastāv risks, ka šajās valstīs dzīvnieku barības krājumi līdz Lieldienām būs izlietoti;

| AK. | tā kā ir nepieciešams panākt nozīmīgu sinerģiju un saglabāt to arī pēc tagadējās krīzes beigām, piemēram, ieviest ilgtspējīgu lauksaimniecības praksi, kas vairo augsnes kvalitāti, tādējādi uzlabojot ražīgumu un citas ekosistēmas funkcijas un pakalpojumus, tostarp oglekļa sekvestrēšanu un ūdens kvalitātes regulēšanu; tā kā pārtikas, dzērienu un citu lauksaimniecības produktu ražošanai un patēriņam Eiropas Savienībā būtu jāatbilst ES politikai un saistībām, tostarp ANO ilgtspējīgas attīstības mērķiem un Parīzes nolīgumam, nolūkā nodrošināt stabilu līdzsvaru starp trijiem ilgtspējas pīlāriem; |
| --- | --- |

AK.

tā kā ir nepieciešams panākt nozīmīgu sinerģiju un saglabāt to arī pēc tagadējās krīzes beigām, piemēram, ieviest ilgtspējīgu lauksaimniecības praksi, kas vairo augsnes kvalitāti, tādējādi uzlabojot ražīgumu un citas ekosistēmas funkcijas un pakalpojumus, tostarp oglekļa sekvestrēšanu un ūdens kvalitātes regulēšanu; tā kā pārtikas, dzērienu un citu lauksaimniecības produktu ražošanai un patēriņam Eiropas Savienībā būtu jāatbilst ES politikai un saistībām, tostarp ANO ilgtspējīgas attīstības mērķiem un Parīzes nolīgumam, nolūkā nodrošināt stabilu līdzsvaru starp trijiem ilgtspējas pīlāriem;

| AL. | tā kā ir daudz mēslošanas līdzekļu, kas iegūti no organiskiem uzturvielu avotiem, taču tos pašlaik neizmanto ķīmisko mēslošanas līdzekļu aizstāšanai; tā kā to plašāka izmantošana varētu būt risinājums, kā samazināt ES atkarību no ķīmiskajiem mēslošanas līdzekļiem atbilstoši Zaļā kursa mērķiem; tā kā ar mēslošanas līdzekļiem saistītās izmaksas lauksaimniekiem jo īpaši varētu samazināt pārstrādātu kūtsmēslu, bioogles un frasa izmantošana, |
| --- | --- |

AL.

tā kā ir daudz mēslošanas līdzekļu, kas iegūti no organiskiem uzturvielu avotiem, taču tos pašlaik neizmanto ķīmisko mēslošanas līdzekļu aizstāšanai; tā kā to plašāka izmantošana varētu būt risinājums, kā samazināt ES atkarību no ķīmiskajiem mēslošanas līdzekļiem atbilstoši Zaļā kursa mērķiem; tā kā ar mēslošanas līdzekļiem saistītās izmaksas lauksaimniekiem jo īpaši varētu samazināt pārstrādātu kūtsmēslu, bioogles un frasa izmantošana,

| 1. | visstingrākajā veidā nosoda Krievijas Federācijas nelikumīgo, neprovocēto un nepamatoto militāro agresiju pret Ukrainu un iebrukumu Ukrainā, kā arī Baltkrievijas iesaistīšanos šajā agresijā; prasa Krievijas Federācijai nekavējoties izbeigt visas militārās darbības Ukrainā, bez nosacījumiem izvest visus militāros un paramilitāros spēkus un militāro ekipējumu no visas starptautiski atzītās Ukrainas teritorijas, izbeigt humanitāro koridoru bloķēšanu un pilnībā ievērot Ukrainas teritoriālo integritāti, suverenitāti un neatkarību tās starptautiski atzītajās robežās, lai atjaunotu mieru un tādējādi nodrošinātu, ka drošos apstākļos ir iespējams sākt cilvēku dzīvei nepieciešamo ekonomikas, sociālo, veselības un pārtikas sistēmu atjaunošanu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pauž nedalītu solidaritāti ar Ukrainas tautu un neremdināmas skumjas par traģiski zaudētajām dzīvībām un cilvēku ciešanām, ko izraisījusi Krievijas agresija, un uzsver, ka uzbrukumi civiliedzīvotājiem un civilajai infrastruktūrai, kā arī neselektīvi uzbrukumi ir aizliegti saskaņā ar starptautiskajām humanitārajām tiesībām; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atzinīgi vērtē to, ka Padome ir ātri pieņēmusi sankcijas, kuru mērķis ir pārliecināt Krievijas Federāciju pārtraukt uzbrukumus Ukrainai; tomēr, ņemot vērā jaunākos uzbrukumus, tostarp uzbrukumus dzīvojamiem rajoniem un civilajai infrastruktūrai, stingri prasa pieņemt vēl citas smagas sankcijas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | prasa Krievijas Federācijai nekavējoties pārtraukt slimnīcu, bērnudārzu, skolu, teātru, veco ļaužu pansionātu un citas civilās infrastruktūras apšaudes; visstingrākajā veidā nosoda šādas darbības un uzsver, ka, kamēr nebeigsies šie neselektīvie uzbrukumi, Ukrainā un tās lauksaimniecības teritorijās nebūs iespējams atjaunot normālu dzīvi un atsākt pārtikas ražošanu, kā arī atsākt normālu pārtikas, produktu, sezonas darbaspēka un izejvielu pārrobežu plūsmu, kam ir būtiska nozīme lauksaimniecības un pārtikas ražošanā, un tādējādi pārvarēt ar pārvadājumiem saistītos sarežģījumus pārtikas eksportā un preču ražošanā; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, cik svarīgi ir atjaunot stabilitāti Ukrainā, lai tās lauksaimniecības nozare varētu atgūties un valstī tiktu nodrošināta pārtika; aicina ES vienmēr darīt visu iespējamo, lai atbalstītu Ukrainas lauksaimniecisko ražošanu, piegādājot trūkstošās sēklas, degvielas un mēslošanas līdzekļus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina darīt visu iespējamo, lai visiem spēkiem aizsargātu gaidāmo sējas un ražošanas sezonu Ukrainā; uzsver, ka humānā palīdzība ir vajadzīga, lai risinātu steidzamas, dzīvībai bīstamas situācijas, piemēram, tās, ar kurām pašlaik saskaras Ukraina; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atgādina, ka vairākas Ukrainas ostas Melnajā jūrā ir slēgtas, radot traucējumus starptautiskajā pārtikas tirdzniecībā, un aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt drošu transportu un pārtikas koridorus uz Ukrainu un no tās, izmantojot alternatīvas ostas, kā arī dzelzceļu un autotransportu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzsver, ka Ukrainā notiekošais karš visvairāk skars konflikta zonas tuvumā esošās valstis, valstis ar nestabilu attīstības ekonomiku un valstis, kas uzņem lielāko daļu Ukrainas bēgļu; aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt šīs valstis un nodrošināt pietiekamu pārtikas krājumu pieejamību; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pauž dziļas bažas par sekām, ko pašreizējie traucējumi lauksaimniecības, zivsaimniecības un akvakultūras procesos radīs attiecībā uz pārtikas nodrošinājumu Ukrainas iedzīvotājiem, un mudina Komisiju un starptautisko sabiedrību koordinēt un nodrošināt visiem skartajiem reģioniem un pilsētām stabilu ilgtermiņa humāno pārtikas palīdzības programmu, izmantojot visus iespējamos forumus, piemēram, Pasaules pārtikas nodrošinājuma komiteju, lai kompensētu Ukrainā nesaražotās pārtikas daudzumu un pārtikas ķēdes traucējumus; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina nekavējoties un koordinēti reaģēt un izvērst Savienības civilās aizsardzības mehānismu, lai maksimāli palielinātu atbalstu Ukrainai, jo īpaši humānās palīdzības un pārtikas atbalsta ziņā, kā arī nodrošinot drošus ES humanitāros koridorus un piedāvājot pārtiku un pajumti visiem no valsts bēgošajiem cilvēkiem; uzsver — lai gan tiek lēsts, ka līdzšinējais ES finansiālais atbalsts humānajai palīdzībai sasniedz aptuveni 500 miljonus EUR, ir nepieciešams vēl lielāks atbalsts; īpaši uzsver, ka ES būtu jāsniedz humānā palīdzība gan Ukrainas iedzīvotājiem, lai garantētu pārtikas īstermiņa nodrošinājumu Ukrainā, gan visiem bēgļiem ES, izmantojot programmas “Kohēzijas rīcība bēgļu atbalstam Eiropā” un “Atveseļošanas palīdzība kohēzijai un Eiropas teritorijām”, kā arī sniedzot ieguldījumu Ukrainai paredzētajā FAO ātrās reaģēšanas plānā un palielinot finansiālo palīdzību; uzsver, ka ir jārod papildu finansējums, jo kohēzijas politikas līdzekļiem ir galvenā nozīme ES dalībvalstu saskaņotas attīstības nodrošināšanā; aicina ES koordinēt darbību ar ANO aģentūrām un visiem partneriem uz vietas, lai nekavējoties sniegtu pārtikas un iztikas līdzekļu palīdzību cilvēkiem, kurus skāris karš Ukrainā; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina Komisiju un dalībvalstis palielināt to ieguldījumu Pasaules Pārtikas programmā, izmantojot daudzgadu finanšu shēmā paredzēto rezervi solidaritātei un palīdzībai ārkārtas gadījumos; norāda, ka Komisija un dalībvalstis Pasaules Pārtikas programmā iegulda attiecīgi 465 miljonus EUR gadā un 1,47 miljardus EUR gadā; turklāt norāda, ka rezervi solidaritātei un palīdzībai ārkārtas gadījumos veido 1,2 miljardi EUR, no kuriem līdz 35 % (420 miljonus EUR) var izmantot trešo valstu vajadzībām; uzsver, ka rezervē solidaritātei un palīdzībai ārkārtas gadījumos pieejamā summa varētu nebūt pietiekama un ka varētu būt nepieciešama papildu budžeta elastība; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver, ka pašreizējais konflikts Ukrainā izgaismo pasaules pārtikas sistēmas neaizsargātību; tādēļ mudina ES aizsargāt jaunattīstības valstu tiesības uz pārtikas nodrošinājumu kā līdzekli, kas ļauj panākt uztura nodrošinājumu, nabadzības mazināšanu, ilgtspējīgas un taisnīgas globālās piegādes ķēdes un vietējus reģionālos tirgus, īpašu uzmanību veltot ģimenes saimniecībām, lai nodrošinātu cenas ziņā pieņemamas un pieejamas pārtikas piegādi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzskata, ka ES kopā ar citām starptautiskajām struktūrām nedrīkst iecietīgi attiekties pret mākslīgu cenu kāpumu un ka tai ir jārīkojas, lai novērstu spekulatīvu rīcību, kas apdraud mazāk aizsargāto valstu un iedzīvotāju pārtikas nodrošinājumu vai piekļuvi pārtikai, šajā nolūkā uzraugot pārtikas sistēmu ietekmējošos tirgus, tostarp nākotnes līgumu tirgus, tiecoties nodrošināt pilnīgu pārredzamību un apmainoties ar uzticamiem datiem un informāciju par globālā pārtikas tirgus norisēm; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina Komisiju apzināt un veicināt veidus, kā pārtikas nodrošinājuma garantēšanas nolūkā novērst Krievijas iebrukuma ekonomiskās un sociālās sekas, jo īpaši lauksaimniecības, zivsaimniecības un akvakultūru ražošanas jomā, darot visu nepieciešamo, lai aizsargātu ES lauksaimniecības, zivsaimniecības un akvakultūras uzņēmumus ar atbalsta pasākumiem, kas radītu gan noteiktību, gan lielākas garantijas, lai saglabātu un vajadzības gadījumā palielinātu Eiropas lauksaimnieku un zvejnieku ražotās pārtikas apjomu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | aicina Komisiju un Padomi sadarboties ar ES partneriem Tuvajos Austrumos un Ziemeļāfrikā, lai risinātu pārtikas nodrošinājuma jautājumu; uzskata, ka ES vajadzētu būt gatavai palīdzēt šiem partneriem sarīkot to vadītu ārkārtas konferenci par pārtikas nodrošinājumu, tādējādi cenšoties risināt pārtikas piegādē radušos īstermiņa iztrūkumu un vidēja termiņa jautājumu par lauksaimniecības noturību reģionā; |
| --- | --- |

15.

| 16. | norāda, ka sakarā ar šiem uzbrukumiem un kara dēļ pārtrūkušo tirdzniecību Eiropas Savienībā nenonāk būtiski nozīmīgi resursi, sākot ar energoresursiem un mēslošanas līdzekļiem un beidzot ar būtiskiem ķīmiskajiem produktiem un lauksaimniecības ražojumiem; uzsver, ka tāpēc Eiropas iedzīvotāji, pārtikas ražotāji un patērētāji ir gatavi dalīt kara radīto slogu, solidarizējoties ar varonīgajiem Ukrainas iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver, ka ES ir pasaulē lielākais lauksaimniecības un akvakultūras pārtikas produktu importētājs un eksportētājs; norāda — lai ES lauksaimniecības un akvakultūras pārtikas sistēmas būtu noturīgākas ilgtermiņā, ES būtu attiecīgi jārīkojas, nodrošinot, ka mazinās tās atkarība no enerģijas, primāro preču, ķimikāliju un ķīmisko produktu importa, ko īsteno trešās valstis, un būtu jāatbalsta no šīm izejvielām mazāk atkarīgas tehnoloģijas un prakse; vērš uzmanību uz to, ka risinājumi, kas garantētu pārtikas nodrošinājumu īstermiņā un vidējā termiņā, cita starpā nozīmē no trešām valstīm īstenotas piegādes dažādošanu, un aicina Komisiju izvērtēt iespējamos piegādes avotus, kuri atbilst ES starptautiskajiem ilgtspējas standartiem, un vai nu slēgt jaunus, vai nostiprināt jau spēkā esošus divpusējos nolīgumus; |
| --- | --- |

17.

| 18. | aicina Komisiju rēķināties ar iespēju, ka Krievija arī atbildēs ar sankcijām, kuras varētu skart lauksaimniecības un akvakultūras pārtikas nozari — piemēram, ar tādām, kādas bija noteiktas 2014. gadā —, un tāpēc atrast un atvērt jaunus tirgus pārtikas produktu eksporta pārorientēšanai; |
| --- | --- |

18.

| 19. | aicina Komisiju un dalībvalstis rūpīgi uzraudzīt lauksaimniecības un akvakultūras pārtikas produktu tirgus, īpašu uzmanību pievēršot spekulācijām ar cenu un vienlaikus nodrošinot vienotā tirgus integritāti; jo īpaši prasa veikt ikmēneša tirgus analīzi par lauksaimniecības, zivsaimniecības un akvakultūras tirgu stāvokli pa nozarēm, ietverot tajā cenas, apjomus un piegādes ķēdes; atzinīgi vērtē to, ka Komisija izmanto jaunizveidoto Eiropas Pārtikas nodrošinājuma krīžgatavības un reaģēšanas mehānismu, kas vieno gan publiskā, gan privātā sektora ekspertus šajās nozarēs; tomēr aicina Komisiju informēt Parlamentu par šo diskusiju saturu, lai Parlaments varētu izmantot visu krīzes pārvaldībai nepieciešamo informāciju; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atkārtoti aicina būtiski samazināt enerģētisko atkarību, jo īpaši no Krievijas gāzes, naftas un oglēm, cita starpā dažādojot enerģijas avotus, palielinot energoefektivitāti un paātrinot pāreju uz tīru enerģiju; uzsver, ka Eiropas mājsaimniecībām var nākties izjust sankciju ietekmi, tam izpaužoties pārtikas cenās un energoizmaksās, un ka nevajadzētu likt tām maksāt šīs krīzes cenu, atstājot tās bez atbalsta; tāpēc aicina dalībvalstis sagatavot plānus un atbalstu mājsaimniecībām, lai reaģētu uz dzīves dārdzības krīzi; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atgādina, ka krasi ir augušas mēslošanas līdzekļu cenas, kas pamatīgi ietekmē lauksaimniecības pārtikas nozari kopumā, un ka tas ir noticis vēl pirms Krievijas iebrukuma Ukrainā; uzsver, ka minētās cenas turpinās augt, jo ir saistītas ar dabasgāzes cenām; tāpēc mudina Komisiju sākt atcelt antidempinga maksājumus par trešās valstīs ražotiem mēslošanas līdzekļiem; turklāt pauž nožēlu par to, ka Komisija 2022. gada 8. marta paziņojumā “REPowerEU: Vienota Eiropas rīcība cenas ziņā pieejamākai, drošākai un ilgtspējīgākai enerģijai” (6) nav konkrēti minējusi tieši mēslošanas līdzekļus; |
| --- | --- |

21.

| 22. | prasa ES pamatīgi pārskatīt stratēģijas, lai nodrošinātu pilnīgu neatkarību no Krievijas piegādēm attiecībā uz tai kritiski svarīgajām izejvielām, un uzsver, ka nav iespējams atgriezties pie ierastās kārtības; aicina atjaunot piegādes ķēdes un turpināt tirdzniecību tādā veidā, kas nodrošina neatkarību no Krievijas piegādēm; |
| --- | --- |

22.

| 23. | prasa veicināt un vienkāršot piekļuvi energoefektivitātes pasākumiem, lai mazinātu izmaksu slogu lauksaimniekiem un zvejniekiem saistībā ar tiešo enerģijas patēriņu; norāda, ka, lai gan atjaunojamo energoresursu vēja un saules enerģijas ražošanai saimniecībās ir milzīgs potenciāls, joprojām pastāv būtiski šķēršļi un problēmas attiecībā uz maza mēroga atjaunojamiem energoresursiem; aicina Komisiju un valstu iestādes novērst lauksaimnieku konstatētos galvenos šķēršļus atjaunojamās enerģijas ražošanai, proti, sarežģītas atļauju un subsīdiju procedūras, augstas ieguldījumu izmaksas, ilgu atmaksāšanās laiku un ierobežotu piekļuvi kredītiem; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzsver, ka ES rīcības plānā, kas paredz garantēt ES nodrošinātību ar pārtiku, noteikti ir jāiekļauj stratēģija, kas paredz palielināt ES enerģētisko neatkarību no Krievijas piegādēm, tostarp pilnībā atteikties no projekta “Nord Stream” un “Nord Stream 2”, vienlaikus saglabājot ES energoapgādes drošību; |
| --- | --- |

24.

| 25. | aicina Komisiju izvērtēt iespēju un praktisko iespējamību piesaistīt papildu finansiālo atbalstu visvairāk skartajām nozarēm un steidzami veikt mērķtiecīgus pagaidu pasākumus, lai palīdzētu lauksaimniekiem mazināt mēslošanas līdzekļu cenu ievērojamā pieauguma ietekmi; |
| --- | --- |

25.

| 26. | norāda, ka, lai mazinātu atkarību no ķīmiskajiem mēslošanas līdzekļiem, pēc iespējas drīzāk būtu pilnā mērā jāizmanto alternatīvi organiskie barības vielu avoti un barības vielu aprite; aicina Komisiju novērst juridiskos un praktiskos šķēršļus šī risinājuma īstenošanai, lai mazinātu atkarību no mēslošanas līdzekļu importa, vispirms pārejot uz organiskajiem mēslošanas līdzekļiem un pēc tam vairāk atbalstot pētniecību un jaunas inovācijas ES līmenī; jo īpaši aicina Komisiju veikt vajadzīgos pasākumus, tostarp likumdošanas jomā, lai veicinātu no notekūdeņu dūņām, pārstrādātiem kūtsmēsliem, kokogles un frasa iegūto organisko mēslošanas līdzekļu izmantošanu ķīmisko mēslošanas līdzekļu aizstāšanai saskaņā ar stratēģijas “No lauka līdz galdam” mērķiem; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzsver savstarpējo saikni starp ilgtspēju un lielāku apritīgumu lauksaimniecībā, novēršot atkarību no fosilā kurināmā, importētās enerģijas un ķīmiskajiem mēslošanas līdzekļiem un pārejot uz zaļākām, atjaunīgām alternatīvām; |
| --- | --- |

27.

| 28. | aicina Komisiju atbilstoši mēslošanas līdzekļu robežvērtībām paaugstināt robežvērtības slāpekļa izmantošanai no kūtsmēsliem, piemēram, no kūtsmēsliem atgūta slāpekļa (RENURE) izmantošanai ķīmisko mēslošanas līdzekļu vietā; aicina Komisiju vienlaikus gan apsvērt iespēju noteikt pagaidu atkāpi, lai ātri samazinātu mēslošanas līdzekļu izmaksas, gan strādāt pie ilgtermiņa sistēmas veidošanas, kas plašāk veicinātu saimniecību darbību atbilstoši aprites principam un mazinātu atkarību no trešo valstu resursiem; |
| --- | --- |

28.

| 29. | aicina Komisiju dot dalībvalstīm iespēju elastīgi rīkoties, uz laiku atļaujot lauksaimniekiem ražot lauksaimniecības produktus ekoloģiski nozīmīgās platībās un tādēļ vajadzības gadījumā izmantojot augu aizsardzības līdzekļus un mēslošanas līdzekļus; |
| --- | --- |

29.

| 30. | atzīst, ņemot vērā ārkārtas apstākļus, ka steidzami ir vajadzīgi pagaidu un atceļami pasākumi, lai palielinātu ražošanu Eiropas Savienībā 2022. gada ražas novākšanas sezonā un tādējādi dotu ieguldījumu ES pārtikas nodrošinājumā; aicina Komisiju, ņemot vērā nepieciešamību novērst tūlītējo proteīnaugu deficītu, paātrināt administratīvās procedūras, lai šajā KLP pārejas gadā izmantotu papuves šo kultūraugu audzēšanai cilvēku vai dzīvnieku patēriņam; šajā sakarā aicina priekšroku dot proteīnaugiem un citiem kultūraugiem, kuru audzēšanai pesticīdi nav vajadzīgi vai ir vajadzīgi ļoti maz; aicina Komisiju laicīgi no jauna izvērtēt situāciju un vajadzības gadījumā ierosināt turpmākus atbilstīgus pasākumus 2023. gadam;; šajā kontekstā atzīmē, ka ekoloģiski nozīmīgas platības ir svarīgas, lai aktivizētu funkcionālu bioloģisko daudzveidību un lai panāktu pieguļošo platību ražības līdz pat 36 % lielu pieaugumu; stingri brīdina ekoloģiski nozīmīgās platībās neizmantot pesticīdus, jo visi ar ražību saistītie ieguvumi būs zaudēti, nogalinot kaitēkļu iznīcinātājus un apputeksnētājus, ko šīs joslas pievilina, un neizmantot aršanu, jo tā tiek zaudēts uzkrātais ogleklis; |
| --- | --- |

30.

| 31. | uzskata, ka būtu jāizvērtē iespējas veikt izmaiņas stādījumu režīmos, lai 2022. gada sezonā Eiropas Savienībā izaudzētu vairāk pašmāju pārtikas un dzīvnieku barības, un jāturpina attīstīt šādu pieeju, lai pilnveidotu ražošanas sistēmas un varētu vidējā termiņā un ilgtermiņā plānoti virzīties uz lielāku autonomiju; |
| --- | --- |

31.

| 32. | aicina Komisiju nodrošināt, ka lauksaimniecības zemi galvenokārt izmanto tikai pārtikas un dzīvnieku barības ražošanai, lai garantētu pārtikas nodrošinājumu ne tikai ES iedzīvotājiem, bet arī miljoniem bēgļu Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

32.

| 33. | uzsver, ka spēcīga un noturīga lauksaimniecības nozare visā ES, kā arī plaukstoša un noturīga lauku vide, ko veicina spēcīga kopējā lauksaimniecības politika (KLP), ir svarīgi elementi centienos atrisināt pārtikas nodrošinātības problēmu; uzsver, ka lauksaimniecībai ir svarīga nozīme ES un tās politiskajā un ekonomiskajā attīstībā un ka tai ir milzīga ietekme uz sabiedrību, kas saistīta ar pārtikas ražošanu, nodarbinātību laukos, ekonomisko dzīvotspēju un dzīves kvalitāti lauku apvidos, kā arī lauku attīstību kopumā; |
| --- | --- |

33.

| 34. | prasa nekavējoties īstenot tirgus traucējumu novēršanas pasākumus, kā paredzēts Regulas par tirgu kopīgu organizāciju (7) 219. pantā, lai atbalstītu visvairāk skartās nozares, un vienlaikus šim nolūkam izmantot krīzes rezervi; turklāt aicina Komisiju būt gatavai veikt vēl citus nepieciešamus ārkārtas pasākumus tirgū saskaņā ar šo regulu, piemēram, aktivizēt 222. pantu; |
| --- | --- |

34.

| 35. | mudina Komisiju nodrošināt dalībvalstīm pilnīgu skaidrību attiecībā uz nepārvaramas varas klauzulu KLP, kā arī turpmākajos tiesību aktos; |
| --- | --- |

35.

| 36. | uzskata — līdztekus tam, ka patlaban vēl steidzamāka ir prioritāte palielināt nodrošinājumu ar pārtiku, būtu jāizvērtē valstu stratēģiskie plāni, lai tos pēc vajadzības pielāgotu jaunajiem apstākļiem, cita starpā apsverot arī attiecīgu elastības iespēju izmantošanu, kas ļautu palielināt ražošanai izmantojamās zemes platību; |
| --- | --- |

36.

| 37. | aicina Komisiju īstenot visus pasākumus — jo īpaši attiecībā uz valsts atbalstu —, kas ir vajadzīgi, lai varētu sniegt vajadzīgo atbalstu krīzes visvairāk skartajām nozarēm; |
| --- | --- |

37.

| 38. | aicina Komisiju apsvērt iespēju grozīt 2020. gada martā pieņemto pagaidu regulējumu valsts atbalsta pasākumiem, lai dalībvalstis saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem varētu rīkoties pilnīgi elastīgi, atbalstot savu ekonomiku; |
| --- | --- |

38.

| 39. | uzsver, ka Covid-19 ārkārtas pasākumi lauku attīstībai būtu jāpaplašina, lai risinātu patlaban aktuālās likviditātes problēmas, kas rada risku lauksaimniecības darbību dzīvotspējai un apdraud mazos uzņēmumus, kuri nodarbojas ar lauksaimniecības produktu pārstrādi, tirdzniecību vai attīstīšanu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | uzskata, ka pasākumi būtu jāpielāgo, lai garantētu elastīgāku pieeju ārkārtīgi svarīgu preču (sevišķi graudaugu, sojas pupu un mēslošanas līdzekļu) importam no trešām valstīm, nepazeminot ES standartus; |
| --- | --- |

40.

| 41. | atkārtoti pauž apņemšanos nodrošināt ilgtspēju un pārtikas nekaitīgumu un uzsver, ka visai importētajai pārtikai un barībai jāatbilst ES ilgtspējas un pārtikas nekaitīguma standartiem, tostarp pesticīdu un antimikrobiālo līdzekļu maksimālajiem atlieku līmeņiem; nosoda visus priekšlikumus nepareizi izmantot pašreizējās krīzes, lai vājinātu šādas prasības un saistības; |
| --- | --- |

41.

| 42. | aicina Komisiju jo īpaši atbalstīt nozaru organizācijas, lai būtu nodrošināti jauni importa tirgi, kas garantētu pārtikas piegādi un ražošanas resursus lauksaimniecībai, sevišķi lauksaimniecības dzīvnieku audzēšanai, un tādējādi nepieļaut, ka nodrošinājums ar pārtiku Eiropā ir apdraudēts; |
| --- | --- |

42.

| 43. | aicina Padomi un Komisiju no krīzes rezerves steidzami atbrīvot 479 miljonus EUR, lai palīdzētu lauksaimniecības nozarei pārvarēt patlaban tirgū aktuālās problēmas; tomēr atzīmē — tiklīdz krīzes rezerve ir izsmelta, to nevar atjaunot ar finansējumu no KLP; tāpēc prasa nevilcinoties nodrošināt, ka ir pieejams papildu finansējums, kas būtu gatavs izmantošanai gadījumā, ja krīzes rezerve ir izsmelta; |
| --- | --- |

43.

| 44. | aicina Komisiju, rēķinoties ar proteīnaugu deficītu, piedāvāt vispusīgu Eiropas stratēģiju attiecībā uz proteīnu, lai palielinātu proteīna ražošanu Eiropā un šajā ziņā mazinātu ES atkarību no trešām valstīm; |
| --- | --- |

44.

| 45. | uzsver, ka ražošanas līmenī būs vajadzīgi stingrāki pasākumi un stimuli, lai veidotu noturību, piemēram, palielinātu apritīgumu un pašpietiekamību izejvielu jomā, vienlaikus neapdraudot ES lauksaimniecības, zvejniecības un akvakultūras ražošanas jaudu un konkurētspēju, kā arī īstenotu pāreju uz precīzo lauksaimniecību un veidotu ātri pieejamus alternatīvo proteīnu, organiskā mēslojuma, kultūraugu mikrobioloģiskās aizsardzības un agroekoloģijas tirgus saskaņā ar zaļā kursa mērķiem, un šajā KLP pārejas gadā ļautu apsvērt pagaidu un īstermiņa elastības iespējas ar nosacījumiem un atkāpēm un paātrinātu administratīvās procedūras, lai šādu elastību panāktu, jo īpaši ņemot vērā to, ka pašreizējos apstākļos trūkst investīciju, ir mazinājusies likviditāte un tirgū ir nenoteiktība; |
| --- | --- |

45.

| 46. | aicina Komisiju demonstrēt elastību attiecībā uz avansa maksājumiem ražotājiem un norāda, ka ir jānodrošina lauksaimnieku naudas plūsmas, un šajā sakarībā aicina Komisiju palielināt tiešo maksājumu un platībatkarīgo un ar dzīvniekiem saistīto lauku attīstības pasākumu avansu līmeni no 50 % līdz 70 % ienākumu atbalsta maksājumiem un no 75 % līdz 85 % konkrētiem lauku attīstības maksājumiem; |
| --- | --- |

46.

| 47. | aicina dalībvalstis īstenot pasākumus un izmantot pieejamos instrumentus, lai stiprinātu savas pārtikas piegādes ķēdes; uzstāj, ka attiecīgie pasākumi nedrīkst apdraudēt vienotā tirgus integritāti, nedz arī vājināt pasākumus, kuru mērķis ir palielināt pārtikas piegādes ķēdes noturību visā ES, nedz arī palielināt enerģētisko atkarību no Krievijas resursiem; |
| --- | --- |

47.

| 48. | aicina Komisiju īstenot ārkārtas pasākumus, tostarp atbalstu privātai uzglabāšanai, attiecībā uz lauksaimniecības produktiem, kuriem ir problēmas tirgū; ņem vērā, ka Komisija ir iecerējusi īstenot šādu atbalstu cūkgaļas nozarei; mudina Komisiju izveidot mehānismu, kas ļautu nevalstiskajām organizācijām un citām struktūrām piekļūt privāti uzglabātiem produktiem, lai tādējādi palīdzētu garantēt nodrošinājumu ar pārtiku Ukrainā; uzskata, ka šo mehānismu, izmantojot Eiropas atbalsta fondu vistrūcīgākajām personām, varētu pielietot arī dalībvalstīs, kuras uzņem bēgļus, un tā nodrošināt steidzami nepieciešamo papildu pārtiku; turklāt uzskata, ka ar minētā fonda palīdzību var nodrošināt, lai neaizsargāti cilvēki nesamērīgi smagi neciestu no krīzes; |
| --- | --- |

48.

| 49. | uzsver, ka būtu jāpieņem pasākumi, kas nepieļauj šķēršļus brīvai preču apritei, un tas jo īpaši attiecas uz ārkārtīgi svarīgu preču, piemēram, graudaugu, brīvu apriti; uzstāj, ka ir jāgarantē vienotā tirgus pienācīga darbība attiecībā uz lauksaimniecības produktiem un ir jāizvairās no aizliegumiem eksportēt uz citām dalībvalstīm; prasa Komisijai šajā ziņā būt īpaši modrai un nevilcinoties vērsties pret Ungārijas noteikto aizliegumu eksportēt graudaugus; |
| --- | --- |

49.

| 50. | vērš uzmanību uz to, ka ir īstenojama godīgas konkurences apstākļu uzraudzība un ir jānodrošina šādas konkurences nosacījumu izpilde vienotajā tirgū attiecībā uz nepamatotu cenas pieaugumu atsevišķiem pārtikas produktiem; uzsver, ka ir aktīvāk jāveic uzraudzība situācijās, kurās daži uzņēmumi iekšējā tirgū, iespējams, varētu veidot monopolu lauksaimniecības un zivsaimniecības pārtikas nozarē, un akcentē nepieciešamību pēc pasākumiem, kas īstenojami nevilcinoties, lai šādas norises nepieļautu; |
| --- | --- |

50.

| 51. | aicina Komisiju nekavējoties sagatavot detalizētu rīcības plānu, kas nodrošinātu ES pārtikas piegādes ķēžu pienācīgu darbību un Eiropas Savienībā ilgtermiņā garantētu nodrošinājumu ar pārtiku, un šādu plānu sagatavot, ņemot vērā pieredzi, kura gūta saistībā ar Ukrainā notiekošā kara ietekmi, kā arī citus iespējamos traucējumus un attiecīgā gadījumā arī pamatojoties uz pieredzi, kas gūta saistībā ar 2021. gada novembrī iesniegto ārkārtas rīcības plānu; aicina Komisiju novērst nepilnības, kas kļuvušas acīmredzamas apstākļos, kad ir pārmērīga paļaušanās uz enerģijas, dzīvnieku barības un mēslošanas līdzekļu importu no viena vai tikai dažiem piegādātājiem un nav piegādes ķēžu dažādības; |
| --- | --- |

51.

| 52. | norāda, ka šis rīcības plāns ir iespēja paātrināt zaļā kursa mērķu sasniegšanu, kas stiprinās ES pārtikas piegādes ķēžu noturību zaļā aprites ekonomikā un stimulēs lauksaimniekus, zvejniekus un ieinteresētās personas visā pārtikas piegādes ķēdē virzīties uz ilgtspējīgākām, efektīvākām un pašpietiekamākām ražošanas metodēm un rīkiem, vairāk izmantojot inovatīvus rīkus, audzēšanas tehnoloģijas un ilgtspējīgus procesus un praksi, kas palīdzēs samazināt ES atkarību no importētajiem resursiem, kā arī izmantojot īstermiņa ieguldījumus, lai palielinātu tādu tehnoloģiju un prakšu izmantošanu, kas vērstas uz stratēģijas “No lauka līdz galdam” mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

52.

| 53. | atkārtoti norāda, ka ir jāstiprina Eiropas stratēģiskā autonomija pārtikas, dzīvnieku barības un lauksaimniecības nozarē kopumā, ievērojot Zaļā kursa mērķus, ar ko ir iecerēts aizsargāt ES vidi un tās lauksaimniecības, zivsaimniecības un akvakultūras nozaru platības; |
| --- | --- |

53.

| 54. | nemainīgi uzskata, ka stratēģijā “No lauka līdz galdam” un bioloģiskās daudzveidības stratēģijā noteiktie mērķi ir jāanalizē, pamatojoties uz vispusīgu novērtējumu tam, kā abas stratēģijas ietekmē Eiropas nodrošinājumu ar pārtiku un arī situāciju kaimiņvalstīs, un uzstāj, ka Komisijai šie ietekmes novērtējumi ir jāņem vērā; mudina Komisiju ņemt vērā ietekmes novērtējumus, kurus šajā kontekstā jau ir publicējušas starptautiski atzītas pētniecības iestādes; |
| --- | --- |

54.

| 55. | turklāt uzstāj, ka galvenokārt ir jāpieliek visas pūles, lai nodrošinātu, ka nerodas pārtikas trūkums, jo īpaši neaizsargātos reģionos, un tādējādi izvairītos no plašas ģeopolitiskās nestabilitātes, un uzskata, ka ieguldījums pasaules nodrošinātībā ar pārtiku šobrīd ir morāls pienākums un to nedrīkst uzskatīt par apdraudējumu stratēģijas “No lauka līdz galdam” un plašāka zaļā kursa ilgtermiņa mērķiem un uzdevumiem, veicot tūlītējus pasākumos, kuru mērķis ir palielināt noturību un vairot pašpietiekamību attiecībā uz izejvielām; uzsver, ka pasākumi, kuru mērķis ir palielināt izejvielu izmantošanas efektivitāti un ilgtspējīgāku alternatīvu pieejamību, kā arī prakses un pasākumi, kas paredz risināt pārtikas izšķiešanas problēmu, kā noteikts stratēģijā “No lauka līdz galdam” un Zaļajā kursā, tādējādi samazinot atkarību no izejvielām, tādām kā kaitīgi augu aizsardzības līdzekļi un ķīmiskie mēslošanas līdzekļi, ir pamatelementi stabilas ES lauksaimniecības, zvejniecības un akvakultūras nozares un pārtikas piegādes ķēdes nodrošināšanai vidējā termiņā un ilgtermiņā |
| --- | --- |

55.

| 56. | turklāt atgādina, ka tiesību aktu priekšlikumiem, kas atvasināti no stratēģijā “No lauka līdz galdam” noteiktajiem mērķiem un mērķrādītājiem, vispirms ir jāveic vispusīgs ietekmes novērtējums, līdztekus rēķinoties ar sekām, kuras Krievijas iebrukums Ukrainā varētu radīt Eiropas un pasaules nodrošinājumam ar pārtiku, un ka tas būs abu likumdevēju iestāžu pienākums — īstenojot ceļvežus uz stratēģijas “No lauka līdz galdam” mērķrādītāju sasniegšanu, definēt nosacījumus, kas Eiropā nepieļautu ražošanas līmeņa krišanos lauksaimniecības, zivsaimniecības un akvakultūras nozarē un kas nepieļautu arī oglekļa emisiju pārvirzi; uzsver — ņemot vērā to, ka Ukrainā notiek karš un ka vēl lielāks ir spiediens uz ES lauksaimniecības, zivsaimniecības un akvakultūras pārtikas ķēdēm, vēl steidzamāka ir vajadzība pētīt visu šo ietekmi, rūpīgi izvērtēt iespējamo ietekmi uz nodrošinājumu ar pārtiku un arī uzdot veikt vispusīgu pētījumu par ES pārtikas sistēmas atkarību no ražošanas resursiem un to avotiem; |
| --- | --- |

56.

| 57. | uzskata — ņemot vērā pašreizējos apstākļus tirgū, vērienīgo ieceri panākt 10 % samazinājumu ražošanas jomās nevar īstenot; |
| --- | --- |

57.

| 58. | atzīst, ka traucējumi tirdzniecības modeļos, kas bija aktuāli vēl pirms iebrukuma, liecina — ES ir steidzami jādomā par to, kā veidot ilgtermiņā autonomākas lauksaimniecības, zivsaimniecības un akvakultūras sistēmas pārtikas un dzīvnieku barības ražošanai, tā mazinot ES atkarību no importa un palielinot iekšzemes ražošanu; uzsver, ka tas ir sevišķi steidzami attiecībā uz tādiem produktiem kā graudaugi, eļļas augu sēklas, proteīnaugi un mēslošanas līdzekļi, kuru deficīta risks Ukrainas eksporta apturēšanas gadījumā ir vislielākais; |
| --- | --- |

58.

| 59. | pauž ļoti lielas bažas par to, ka krasi ir auguši pamatdarbības izdevumi, kas zivsaimniecības nozarei jāsedz; norāda, ka daudzi kuģi visā ES patlaban ir pietauvoti ostās, jo pirmās pārdošanas cena par zivīm nesedz ražošanas izmaksas, kuras ir palielinājušās; |
| --- | --- |

59.

| 60. | uzskata, ka Eiropas zivsaimniecības nozare ir būtiska Eiropas nodrošinājumam ar pārtiku, un pauž nožēlu par to, ka krīzes laikā situācija tajā ir ievērojami pasliktinājusies, jo pasaulē strauji aug cenas šai nozarei svarīgām precēm un īpaši svārstīgas ir degvielas cenas, kuru dēļ zvejas darbībām vairs nav ekonomiskas dzīvotspējas; uzskata, ka šajā situācijā ir steidzami vajadzīga palīdzība, cita starpā arī tiešais atbalsts; norāda, ka ar šo palīdzību ir jānodrošina nepārtraukta ES zvejas flotes darbība un attiecīgi plašāk arī nepārtraukta darbība visā zivsaimniecības un akvakultūras produktu piegādes ķēdē; aicina Komisiju un dalībvalstis atzīt šo sarežģīto situāciju zivsaimniecības nozarē un ar turpmāko rīcību to pienācīgi risināt; atzīmē — lai risinātu degvielas cenu pieaugumu ilgtermiņā, ir svarīgi stimulēt energoefektīvu inovāciju izstrādi un izmantošanu; |
| --- | --- |

60.

| 61. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka iespējami drīz sāk darboties jaunais Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fonds, un aicina Komisiju steidzami iesniegt priekšlikumu, kas ļautu no fonda piešķirt ārkārtas palīdzību arī krīzes laikā, piemēram, laikā, kad Ukrainā notiek karš; mudina mobilizēt visus atlikušos Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonda līdzekļus un stingri mudina Komisiju un dalībvalstis ātrāk realizēt Brexit korekcijas rezervi, tā nodrošinot, ka atbalsts Brexit skartos reģionus sasniedz ātrāk; |
| --- | --- |

61.

| 62. | mudina Komisiju ierosināt ārkārtas pasākumus, lai atbalstītu zvejniecību, akvakultūru un visu vērtību ķēdi (pārstrāde, mazumtirdzniecība utt.) ES; šajā sakarībā prasa, lai ārkārtas pasākumi paredzētu: kompensāciju operatoriem par negūtajiem ienākumiem un papildu izmaksām, atbalstu zvejas darbību pagaidu pārtraukšanai un atbalstu ražotāju organizācijām un visai jūras produktu vērtības ķēdei saistībā ar zvejas un akvakultūras produktu pagaidu uzglabāšanu, izmantojot Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu, ikgadējo kvotu elastības palielināšanu no 10 % līdz 25 %, valsts atbalsta limita palielināšanu līdz 500 000 EUR par kuģi saskaņā ar de minimis regulējumu un zvejniecības un akvakultūras iekļaušanu valsts atbalsta pasākumu krīzes pagaidu regulējumā; aicina Komisiju un dalībvalstis ieviest visus pieejamos kopējās zivsaimniecības politikas instrumentus, lai stabilizētu tirgus; |
| --- | --- |

62.

| 63. | atzīmē, ka būtu jāapsver iespējamie pasākumi visā pārtikas piegādes ķēdē, lai nodrošinātu visu ieinteresēto personu līdzdalību noturīgāku lauksaimniecības un zivsaimniecības pārtikas nozaru veidošanā, un ka ar šādiem pasākumiem ir jāpalīdz sasniegt mērķus un izpildīt uzdevumus, kas noteikti saistībā ar ES pārkārtošanos uz klimatneitralitāti laika periodā līdz 2050. gadam; uzskata, ka, strauji īstenojot Direktīvu par negodīgu tirdzniecības praksi (8), īpaša uzmanība būtu jāpievērš lauksaimniecības, zivsaimniecības un akvakultūras nozares dzīvotspējai un mazumtirgotāju darbībai, kas ir nozīmīga, lai taisnīgi būtu noteikta ražotāju peļņa, jo īpaši ņemot vērā spiedienu, kuru rada augošās ražošanas resursu izmaksas, taču neaizmirstot, ka vienlīdz svarīgs ir arī mazumtirgotāju pienākums nodrošināt, lai pārtika patērētājiem joprojām būtu pieejama par pieņemamu cenu; |
| --- | --- |

63.

| 64. | aicina Komisiju rīkoties, lai nodrošinātu, ka noteikumi par valsts atbalstu lauksaimniecības, zivsaimniecības un akvakultūras nozarei, tostarp de minimis noteikumi, ļauj dalībvalstīm ātri un elastīgi piešķirt atbalstu tirgus dalībniekiem, lai kompensētu izmaksu pieaugumu, kas saistīts ar karu Ukrainā; šajā sakarā uzsver, ka dalībvalstīm savās valsts sistēmās būtu jāapsver arī iespējas palīdzēt, piemēram, samazinot sociālā nodrošinājuma iemaksas, apturot atsevišķu nodokļu piemērošanu vai tos samazināt, un pagarinot Covid-19 aizdevumu termiņu; aicina Komisiju nodrošināt, ka valsts atbalsts nerada konkurences izkropļojumus un ka dalībvalstīm ir garantēti vienlīdzīgi konkurences apstākļi; |
| --- | --- |

64.

| 65. | prasa stingrāk rīkoties starptautiskā līmenī, lai panāktu, ka nodrošinājums ar pārtiku ir galvenais elements politisku lēmumu pieņemšanas procesā, un tādējādi nepieļautu deficītu un garantētu nodrošinājumu ar uzturu visneaizsargātākajās valstīs, prioritāri atbalstot lauksaimniecības produktu izmantošanu pārtikā un nepieļaujot šķēršļus, kas kavētu starptautisko tirdzniecību ar pārtiku; |
| --- | --- |

65.

| 66. | aicina Komisiju un dalībvalstis nevilcinoties ierosināt rīkot FAO Pasaules pārtikas nodrošinājuma komitejas sanāksmi, kurai būtu jādod priekšroka kā koordinācijas forumam šajā jautājumā, jo komitejas sastāvā ir pārstāvētas visas valstis; aicina Komisiju un dalībvalstis iesaistīties šajā forumā, lai nodrošinātu starptautisku koordināciju, sevišķi attiecībā uz krājumiem, biodegvielu un finansiālo atbalstu importētājām valstīm; |
| --- | --- |

66.

| 67. | uzskata, ka, iespējams, būtu arī ievērojami jāmaina tirgus un eksporta modeļi un nopietni jāplāno rīcība ārkārtas situācijās, piemēram, ES autonoma dzīvnieku barības ražošana, alternatīvi eksporta noieta tirgi, spēcīgāka reaģēšanas spēja, stratēģiski pārtikas, dzīvnieku barības un citu pārtikas produktu krājumi, autonomija mēslošanas līdzekļu un aizstājējproduktu ziņā un skaidra informācija par pasaules modeļiem lauksaimniecības, zivsaimniecības un akvakultūras produktu pārvadīšanai; |
| --- | --- |

67.

| 68. | pieprasa rīkoties straujāk un stingrāk nolūkā mazināt pārtikas izšķērdēšanu, tā maksimāli palielinot pārtikas pieejamību un resursu izmantošanu ES ar mērķi uzlabot autonomiju pārtikas ziņā; uzsver, ka nedrīkst pieļaut pārtikas zudumus uzglabāšanas laikā un arī nevienā no piegādes ķēdes posmiem, ka ar saistošu tiesību aktu saskaņotu īstenošanu ir jānodrošina iespēja vieglāk ziedot pārtiku, ka ir jāveicina iespējas atgūt izšķērdētu pārtiku un ir jāizstrādā alternatīvi risinājumi mazumtirgotājiem, kas ietvertu arī samazinātu cenu akcijas un sadarbību ar vietējo kopienu projektiem, ar kuriem cenšas novērst vietēju pārtikas trūkumu un pārtikas nepietiekamību; aicina dalībvalstis izstrādāt un īstenot programmas, kuru mērķis ir nepieļaut pārtikas izšķērdēšanu, un apsvērt iespēju pieņemt tiesību aktus attiecībā uz praksi, kas rada pārtikas izšķērdēšanu, papildus tiem tiesību aktiem, kuri uz šo attiecas saskaņā ar Direktīvu par negodīgu tirdzniecības praksi; prasa, lai tirgus standartu iniciatīvās par prioritāti būtu noteikts mērķis mazināt pārtikas izšķērdēšanu; prasa Eiropas Savienībā visos līmeņos labāk uzraudzīt pārtikas izšķērdēšanu; atgādina, ka īsas pārtikas piegādes ķēdes mazina iespējamo pārtikas izšķērdēšanas risku; |
| --- | --- |

68.

| 69. | akcentē to, cik svarīgi ir īstermiņā risināt pārtikas izšķērdēšanas problēmu visos ķēdes posmos, lai mazinātu spiedienu uz pārtikas piegādi Eiropā, un tādēļ veikt pasākumus, kas ļauj sasniegt attiecībā uz pārtikas izšķērdēšanu noteikto ES mērķrādītāju, proti, to samazināt par 30 % līdz 2025. gadam un par 50 % līdz 2030. gadam salīdzinājumā ar 2014. gada atsauces vērtību (9); |
| --- | --- |

69.

| 70. | aicina visas dalībvalstis īstenot programmas, kas paredz novērst pārtikas izšķērdēšanu, un uzsver, ka ir steidzami jāsamazina pārtikas izšķērdēšana, liekot akcentu uz to, ka galvenā uzmanība būtu jāpievērš uzdevumam novērst pārtikas izšķērdēšanu un pārtikas zudumus, jo sekmīga pārtikas zudumu nepieļaušana nepietiekamas pārtikas piegādes apstākļos varētu stiprināt nodrošinājumu ar pārtiku; |
| --- | --- |

70.

| 71. | prasa veikt pasākumus, kuru mērķis ir vērsties pret nabadzību, ko izraisa strauji augošās enerģijas cenas un konflikta ietekme uz pārtikas cenām, un uzskata, ka nepieciešamo pasākumu klāstā ir jābūt sociālās jomas pasākumiem; |
| --- | --- |

71.

| 72. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

72.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0052.

(2)  Eiropas Komisijas faktu lapa “Agri-Food Trade Statistical Factsheet: European Union — Russia”, 2021.

(3)  Eurostat dati par lauksaimniecības ražošanas resursu cenu indeksu (no 2020. gada 3. ceturkšņa līdz 2021. gada 3. ceturksnim).

(4)  Tīmekļa vietne “Fertilizers Europe”, rubrika “Policy Priorities — Industry competitiveness — Energy cost”,https://www.fertilizerseurope.com/industry-competitiveness/energy-cost/ , skatīta 2022. gada 16. martā.

(5)  Eurostat, pārtikas cenu uzraudzības instruments, 2022. gads.

(6)  COM(2022)0108.

(7)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

(8)  OV L 111, 25.4.2019., 59. lpp.

(9)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0425.

---

| 20.9.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 361/15 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 361/15

---

P9_TA(2022)0100

DFS 2021.-2027. gadam: cīņa pret oligarhiskām struktūrām un ES līdzekļu aizsardzība pret krāpšanu un interešu konfliktu

Eiropas Parlamenta 2022. gada 24. marta rezolūcija par DFS 2021.–2027. gadam: cīņa pret oligarhiskām struktūrām un ES līdzekļu aizsardzība pret krāpšanu un interešu konfliktu (2020/2126(INI))

(2022/C 361/02)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes 2020. gada 17. decembra Regulu (ES, Euratom) 2020/2093, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (1) (“DFS regula”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2020. gada 17. decembra Regulu (ES, Euratom) 2020/2093, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (1) (“DFS regula”),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 12. februāra Regulu (ES) 2021/241, ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (2) (ANM regula), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 12. februāra Regulu (ES) 2021/241, ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (2) (ANM regula),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam (3) (“Finanšu regula”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam (3) (“Finanšu regula”),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2020. gada 16. decembra Regulu (ES, Euratom) 2020/2092 par vispārēju nosacītības režīmu Savienības budžeta aizsardzībai (4) (“Tiesiskuma nosacījumu regula”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2020. gada 16. decembra Regulu (ES, Euratom) 2020/2092 par vispārēju nosacītības režīmu Savienības budžeta aizsardzībai (4) (“Tiesiskuma nosacījumu regula”),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 5. jūlija Direktīvu (ES) 2017/1371 par cīņu pret krāpšanu, kas skar Savienības finanšu intereses, izmantojot krimināltiesības (5) (FIA direktīva), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 5. jūlija Direktīvu (ES) 2017/1371 par cīņu pret krāpšanu, kas skar Savienības finanšu intereses, izmantojot krimināltiesības (5) (FIA direktīva),

| — | ņemot vērā Padomes 2017. gada 12. oktobra Regulu (ES) 2017/1939, ar ko īsteno ciešāku sadarbību Eiropas Prokuratūras (EPPO) izveidei (6) (“EPPO regula”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2017. gada 12. oktobra Regulu (ES) 2017/1939, ar ko īsteno ciešāku sadarbību Eiropas Prokuratūras (EPPO) izveidei (6) (“EPPO regula”),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 20. septembra ziņojumu “32. gada ziņojums “Eiropas Savienības finanšu interešu aizsardzība un cīņa pret krāpšanu (2020. gads)”” (COM(2021)0578), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 20. septembra ziņojumu “32. gada ziņojums “Eiropas Savienības finanšu interešu aizsardzība un cīņa pret krāpšanu (2020. gads)”” (COM(2021)0578),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 20. jūlija paziņojumu “2021. gada ziņojums par tiesiskumu. Tiesiskuma situācija Eiropas Savienībā” (COM(2021)0700), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 20. jūlija paziņojumu “2021. gada ziņojums par tiesiskumu. Tiesiskuma situācija Eiropas Savienībā” (COM(2021)0700),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 7. aprīļa paziņojumu “Norādījumi par izvairīšanos no interešu konfliktiem un to pārvaldību saskaņā ar Finanšu regulu” (“norādījumi par interešu konfliktiem”) (C(2021)2119), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 7. aprīļa paziņojumu “Norādījumi par izvairīšanos no interešu konfliktiem un to pārvaldību saskaņā ar Finanšu regulu” (“norādījumi par interešu konfliktiem”) (C(2021)2119),

| — | ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas 2019. gada 16. maija īpašo ziņojumu Nr. 06/2019 “Krāpšanas problēmu risināšana ES kohēzijas izdevumos: vadošajām iestādēm jānostiprina atklāšana, rīcība un koordinācija”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas 2019. gada 16. maija īpašo ziņojumu Nr. 06/2019 “Krāpšanas problēmu risināšana ES kohēzijas izdevumos: vadošajām iestādēm jānostiprina atklāšana, rīcība un koordinācija”,

| — | ņemot vērā Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) 2020. gada ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) 2020. gada ziņojumu,

| — | ņemot vērā 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumu starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumu starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai (7),

| — | ņemot vērā 2020. gada 17. decembra rezolūciju par daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam, iestāžu nolīgumu, ES Atveseļošanas instrumentu un Tiesiskuma regulu (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 17. decembra rezolūciju par daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam, iestāžu nolīgumu, ES Atveseļošanas instrumentu un Tiesiskuma regulu (8),

| — | ņemot vērā ģenerāladvokāta 2021. gada 2. decembra secinājumus lietā C-156/21 Ungārija/ Parlaments un Padome un lietā C-157/21 Polija/ Parlaments un Padome (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ģenerāladvokāta 2021. gada 2. decembra secinājumus lietā C-156/21 Ungārija/ Parlaments un Padome un lietā C-157/21 Polija/ Parlaments un Padome (9),

| — | ņemot vērā 2018. gada 13. decembra rezolūciju par interešu konfliktu un ES budžeta aizsardzību Čehijā (10), 2020. gada 19. jūnija rezolūciju par izmeklēšanas atsākšanu pret Čehijas premjerministru saistībā ar ES līdzekļu nepareizu lietošanu un iespējamu interešu konfliktu (11) un 2021. gada 10. jūnija rezolūciju par Čehijas premjerministra interešu konfliktu (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 13. decembra rezolūciju par interešu konfliktu un ES budžeta aizsardzību Čehijā (10), 2020. gada 19. jūnija rezolūciju par izmeklēšanas atsākšanu pret Čehijas premjerministru saistībā ar ES līdzekļu nepareizu lietošanu un iespējamu interešu konfliktu (11) un 2021. gada 10. jūnija rezolūciju par Čehijas premjerministra interešu konfliktu (12),

| — | ņemot vērā 2020. gada 8. oktobra rezolūciju par tiesiskumu un pamattiesībām Bulgārijā (13), 2021. gada 29. aprīļa rezolūciju par Daphne Caruana Galizia slepkavību un par tiesiskuma situāciju Maltā (14), 2021. gada 8. jūlija rezolūciju par ES tiesību aktu un LGBTIK iedzīvotāju tiesību pārkāpumiem Ungārijā sakarā ar Ungārijas parlamentā pieņemtajiem tiesību aktu grozījumiem (15) un 2021. gada 21. oktobra rezolūciju par tiesiskuma krīzi Polijā un ES tiesību pārākumu (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 8. oktobra rezolūciju par tiesiskumu un pamattiesībām Bulgārijā (13), 2021. gada 29. aprīļa rezolūciju par Daphne Caruana Galizia slepkavību un par tiesiskuma situāciju Maltā (14), 2021. gada 8. jūlija rezolūciju par ES tiesību aktu un LGBTIK iedzīvotāju tiesību pārkāpumiem Ungārijā sakarā ar Ungārijas parlamentā pieņemtajiem tiesību aktu grozījumiem (15) un 2021. gada 21. oktobra rezolūciju par tiesiskuma krīzi Polijā un ES tiesību pārākumu (16),

| — | ņemot vērā 2021. gada 25. marta rezolūciju par Regulas (ES, Euratom) 2020/2092 piemērošanu (tiesiskuma nosacījumu mehānisms) (17), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 25. marta rezolūciju par Regulas (ES, Euratom) 2020/2092 piemērošanu (tiesiskuma nosacījumu mehānisms) (17),

| — | ņemot vērā 2021. gada 10. jūnija rezolūciju par stāvokli tiesiskuma jomā Eiropas Savienībā un Tiesiskuma nosacījumu regulas (ES, Euratom) 2020/2092 piemērošanu (18), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 10. jūnija rezolūciju par stāvokli tiesiskuma jomā Eiropas Savienībā un Tiesiskuma nosacījumu regulas (ES, Euratom) 2020/2092 piemērošanu (18),

| — | ņemot vērā 2021. gada 21. oktobra rezolūciju par “Pandoras dokumentiem”: ietekme uz centieniem apkarot nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu (19), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 21. oktobra rezolūciju par “Pandoras dokumentiem”: ietekme uz centieniem apkarot nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu (19),

| — | ņemot vērā iepriekšējos lēmumus un rezolūcijas par 2014., 2014., 2015., 2016., 2017., 2018. un 2019. gada budžeta izpildes apstiprinājumu Komisijai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējos lēmumus un rezolūcijas par 2014., 2014., 2015., 2016., 2017., 2018. un 2019. gada budžeta izpildes apstiprinājumu Komisijai,

| — | ņemot vērā 2021. gada 20. maija pētījumu “The Largest 50 Beneficiaries in each EU Member State of CAP and Cohesion Funds” (50 lielākie KLP un Kohēzijas fonda līdzekļu saņēmēji katrā ES dalībvalstī), ko pieprasījusi Budžeta kontroles komiteja, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 20. maija pētījumu “The Largest 50 Beneficiaries in each EU Member State of CAP and Cohesion Funds” (50 lielākie KLP un Kohēzijas fonda līdzekļu saņēmēji katrā ES dalībvalstī), ko pieprasījusi Budžeta kontroles komiteja,

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumu,

| — | ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A9-0039/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A9-0039/2022),

| A. | tā kā budžeta lēmējinstitūcijas iestādes ir pieņēmušas DFS 2021.–2027. gadam paketi, kas kopā ar atveseļošanas instrumentu NextGenerationEU nodrošina vēl nepieredzētu finansējumu kopumā 1,8 triljonu EUR apmērā, lai atbalstītu atveseļošanu no Covid-19 pandēmijas un ES ilgtermiņa prioritātes dažādās politikas jomās; |
| --- | --- |

A.

tā kā budžeta lēmējinstitūcijas iestādes ir pieņēmušas DFS 2021.–2027. gadam paketi, kas kopā ar atveseļošanas instrumentu NextGenerationEU nodrošina vēl nepieredzētu finansējumu kopumā 1,8 triljonu EUR apmērā, lai atbalstītu atveseļošanu no Covid-19 pandēmijas un ES ilgtermiņa prioritātes dažādās politikas jomās;

| B. | tā kā šo fondu izmantošanā ir stingri jāievēro pareizas finanšu pārvaldības principi un de jure to pilnībā un neierobežoti pārbauda ES līmenī, tostarp Parlaments; tā kā ES iestāžu faktiskā spēja kontrolēt ES līdzekļus diemžēl tomēr ir diezgan ierobežota, ja nav efektīvas un jēgpilnas sadarbības ar valstu iestādēm; |
| --- | --- |

B.

tā kā šo fondu izmantošanā ir stingri jāievēro pareizas finanšu pārvaldības principi un de jure to pilnībā un neierobežoti pārbauda ES līmenī, tostarp Parlaments; tā kā ES iestāžu faktiskā spēja kontrolēt ES līdzekļus diemžēl tomēr ir diezgan ierobežota, ja nav efektīvas un jēgpilnas sadarbības ar valstu iestādēm;

| C. | tā kā ES finanšu interešu aizsardzība ir būtisks elements ES politiskajā darba kārtībā ar mērķi stiprināt pārredzamību, demokrātisku pārskatatbildību un spēju reaģēt uz iedzīvotāju vajadzībām, palielināt sabiedrības uzticēšanos un nodrošināt, ka nodokļu maksātāju nauda tiek pareizi izlietota; tā kā DFS 2021.–2027. gadam budžeta paketes īstenošanai ir jānotiek saskaņā ar vispārējiem principiem, kas noteikti Līgumos, jo īpaši Eiropas vērtībām, kuras noteiktas Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pantā un Tiesiskuma nosacījumu regulā, kā arī saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu, kas noteikts Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 310. pantā un Finanšu regulā; tā kā pastāv saistība starp šo vērtību un principu ievērošanu un ES budžeta efektīvu izpildi; |
| --- | --- |

C.

tā kā ES finanšu interešu aizsardzība ir būtisks elements ES politiskajā darba kārtībā ar mērķi stiprināt pārredzamību, demokrātisku pārskatatbildību un spēju reaģēt uz iedzīvotāju vajadzībām, palielināt sabiedrības uzticēšanos un nodrošināt, ka nodokļu maksātāju nauda tiek pareizi izlietota; tā kā DFS 2021.–2027. gadam budžeta paketes īstenošanai ir jānotiek saskaņā ar vispārējiem principiem, kas noteikti Līgumos, jo īpaši Eiropas vērtībām, kuras noteiktas Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pantā un Tiesiskuma nosacījumu regulā, kā arī saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu, kas noteikts Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 310. pantā un Finanšu regulā; tā kā pastāv saistība starp šo vērtību un principu ievērošanu un ES budžeta efektīvu izpildi;

| D. | tā kā dažādi mediji visā Eiropā regulāri informē savus lasītājus par skandāliem, kas saistīti ar krāpšanu, interešu konfliktiem, korupciju un citām nelikumīgām darbībām, kuras kaitē ES finanšu interesēm un kurās ir iesaistīti augsta līmeņa politiskie pārstāvji ES dalībvalstīs, kā arī par krāpšanu un noziedzību muitas jomā, kurai ir pārrobežu vai digitāls raksturs un kurā dažkārt tiek izmantotas noziedzīgu organizāciju struktūras vai saņemts atbalsts no tām; tā kā šie skandāli mazina Eiropas iedzīvotāju uzticēšanos ES un tās iestādēm; |
| --- | --- |

D.

tā kā dažādi mediji visā Eiropā regulāri informē savus lasītājus par skandāliem, kas saistīti ar krāpšanu, interešu konfliktiem, korupciju un citām nelikumīgām darbībām, kuras kaitē ES finanšu interesēm un kurās ir iesaistīti augsta līmeņa politiskie pārstāvji ES dalībvalstīs, kā arī par krāpšanu un noziedzību muitas jomā, kurai ir pārrobežu vai digitāls raksturs un kurā dažkārt tiek izmantotas noziedzīgu organizāciju struktūras vai saņemts atbalsts no tām; tā kā šie skandāli mazina Eiropas iedzīvotāju uzticēšanos ES un tās iestādēm;

| E. | tā kā “Pandoras dokumenti”, kurus 2021. gada 3. oktobrī publicēja Starptautiskais Pētniecisko žurnālistu konsorcijs, ir jaunākā apjomīgā datu noplūde, kas atklāj vairāk nekā 330 politiķus un amatpersonas no gandrīz 100 valstīm, tostarp 35 pašreizējos vai bijušos valstu vai valdību vadītājus, kuri ir saistīti ar korporatīvo slepenību un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu ārzonās; tā kā šis skandāls seko citiem līdzīgiem gadījumiem, tomēr efektīva iejaukšanās nav notikusi; |
| --- | --- |

E.

tā kā “Pandoras dokumenti”, kurus 2021. gada 3. oktobrī publicēja Starptautiskais Pētniecisko žurnālistu konsorcijs, ir jaunākā apjomīgā datu noplūde, kas atklāj vairāk nekā 330 politiķus un amatpersonas no gandrīz 100 valstīm, tostarp 35 pašreizējos vai bijušos valstu vai valdību vadītājus, kuri ir saistīti ar korporatīvo slepenību un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu ārzonās; tā kā šis skandāls seko citiem līdzīgiem gadījumiem, tomēr efektīva iejaukšanās nav notikusi;

| F. | tā kā OLAF 2020. gada ziņojumā starp galvenajām krāpnieciskās darbības tendencēm ir minēti interešu konflikti un slepenas vienošanās starp saņēmējiem un līgumslēdzējiem, jo īpaši publiskā iepirkuma jomā; tā kā OLAF lietas bieži ir saistītas ar krāpšanu vai korupciju pārrobežu publiskā iepirkuma procedūrās, kurās iesaistīts ES finansējums; |
| --- | --- |

F.

tā kā OLAF 2020. gada ziņojumā starp galvenajām krāpnieciskās darbības tendencēm ir minēti interešu konflikti un slepenas vienošanās starp saņēmējiem un līgumslēdzējiem, jo īpaši publiskā iepirkuma jomā; tā kā OLAF lietas bieži ir saistītas ar krāpšanu vai korupciju pārrobežu publiskā iepirkuma procedūrās, kurās iesaistīts ES finansējums;

| G. | tā kā Parlaments ir pieņēmis ļoti daudz rezolūciju, kurās ir aicinājis Komisiju nekavējoties rīkoties un novērst satraucošo faktu, ka ES līdzekļus nepareizi izmanto politiski nozīmīgas turīgas privātpersonas, elitāras aprindas un lieli konglomerāti, |
| --- | --- |

G.

tā kā Parlaments ir pieņēmis ļoti daudz rezolūciju, kurās ir aicinājis Komisiju nekavējoties rīkoties un novērst satraucošo faktu, ka ES līdzekļus nepareizi izmanto politiski nozīmīgas turīgas privātpersonas, elitāras aprindas un lieli konglomerāti,

Oligarhiskas struktūras

| 1. | norāda, ka mūsdienu sabiedrībā par oligarhiju tiek dēvēta jebkura maza, saliedēta šķira vai grupa, kurai ir iespēja pieņemt lēmumus vai diktēt noteikumus citiem gan politiskās, gan nepolitiskās situācijās vai vadīt politisku kopienu atbilstoši savām interesēm, neņemot vērā tiesiskumu un citus demokrātijas noteikumus un reizēm pārkāpjot to pamatprincipus; norāda, ka oligarhijā politiskā elite nepareizi novirza publiskos līdzekļus no ES vai valstu budžetiem par labu savām privātajām interesēm un bieži izmanto uzņēmējus, kuri rīkojas tās vārdā ar tādas struktūras starpniecību, kurā parasti tiek slēpti patiesie labuma guvēji un faktiskie īpašnieki; norāda, ka politiskās un finansiālās elites galēja koncentrācija var novest pie valsts nozagšanas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | piebilst, ka pašreizējā ES politiskajā kontekstā termins “oligarhija” tiek lietots, lai norādītu uz turīgo un ietekmīgo personu ietekmi politikā un valdībā un ietekmi, kas ir ekonomikas, finanšu un rūpniecības nozares dalībnieku rīcībā un parasti tiek izmantota, lai uz daudzu rēķina nodrošinātu labumu dažiem; uzsver, ka valstu valdību locekļi un citas politiskus amatus ieņemošas personas dažās dalībvalstīs ir daļa no oligarhijas un ir aktīvi centušās izmantot ES līdzekļus finansiāla pašlabuma gūšanai; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ar īpašām bažām norāda, ka dažu pēdējo gadu laikā šādas oligarhiskas grupas, kas nekavējas ķerties pie valdību instrumentiem vai noziedzīgām darbībām vai atbalstīt kriminālus grupējumus, ir sākušas darboties vēl nepieredzētā skaitā; ar lielām bažām norāda, ka oligarhiski tīkli ar politiskiem sakariem var aptvert valstu mediju tirgus un iejaukties demokrātisku publisko sfēru darbībā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pauž bažas par to, ka oligarhiskas sistēmas bieži vien ir saistītas ar plaši izplatītu korupciju, stingru kontroli pār medijiem un tiesu sistēmu, kura nav neatkarīga no šiem oligarhiem; uzsver, ka, lai sevi aizsargātu, oligarhiskas grupas cenšas iegūt kontroli pār medijiem un tiesu iestādēm, lai nepieļautu iespējamu noziedzīgu darbību un kriminālvajāšanas atspoguļošanu medijos; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atgādina par Parlamenta nostāju attiecībā uz korupciju, proti, ka korupcija ne tikai nopietni kaitē Savienības finanšu interesēm, bet arī apdraud demokrātiju, pamattiesības un tiesiskumu; pauž bažas par korupcijas negatīvo ietekmi uz iedzīvotāju uzticēšanos iestādēm; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzskata, ka spēcīga un efektīva korupcijas apkarošanas politika un struktūras, kā arī kontroles sistēmas un neatkarīgas tiesu iestādes, efektīvas tiesiskuma darbības nodrošināšana, konkurences veicināšana, pārredzamības uzlabošana un publiskā iepirkuma noteikumu funkcionālas īstenošanas un brīvas piekļuves tirgiem nodrošināšana ir būtiska, lai nepieļautu, ka oligarhi iegūst kontroli pār ekonomiku un finanšu tirgiem, kā rezultātā tie varētu vēl vairāk nostiprināt savas pozīcijas; uzstāj, ka ES ir jāveicina pārredzamība ES un valstu līdzekļu izlietošanā, efektīvāk vācot datus un stiprinot ar to saistītos noteikumus, jo īpaši attiecībā uz galasaņēmējiem un faktiskajiem īpašniekiem, un ka tai ir cieši jāuzrauga un jānodrošina šādu noteikumu pienācīga īstenošana; šajā sakarībā aicina Komisiju pielikt lielākas pūles un pastiprināt sadarbību ar dalībvalstīm šajā virzienā; |
| --- | --- |

6.

Krāpšana un interešu konflikti pašreizējā tiesiskajā regulējumā

| 7. | atgādina, ka, lai pastiprinātu cīņu pret krāpšanu, izmantojot krimināltiesības, ES likumdevēji FIA direktīvā (20) vienojās par definīciju krāpšanai (un citiem noziedzīgiem nodarījumiem, tādiem kā tīša piesavināšanās, korupcija un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācija), kas ietekmē ES finanšu intereses; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzsver, ka Finanšu regulas 61. pantā ir ieviesta jauna interešu konflikta definīcija, kas liedz jebkurai personai, kura iesaistīta budžeta izpildē, tostarp jebkura līmeņa valsts iestādēm, veikt jebkādas darbības, kas varētu radīt konfliktu starp viņu pašu un ES interesēm, šo definīciju nepārprotami attiecinot uz ES līdzekļu izpildi dalītajā pārvaldībā un paplašinot, lai tā attiektos arī uz “jebkādām citām tiešām vai netiešām personīgajām interesēm”, tādējādi aptverot daudz plašāku gadījumu klāstu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atzinīgi vērtē to, ka ir publicēti Komisijas norādījumi par interešu konfliktiem, kuru mērķis ir palielināt informētību un veicināt noteikumu par interešu konfliktu novēršanu vienotu interpretāciju un piemērošanu dalībvalstīs; pauž nožēlu par to, ka dažās dalībvalstīs joprojām tiek konstatēti interešu konflikta gadījumi, kuros iesaistīti augsta līmeņa politiķi; mudina Komisiju gaidāmās Finanšu regulas pārskatīšanas ietvaros vēl vairāk nostiprināt šīs regulas 61. pantā ietvertos interešu konflikta noteikumus, jo īpaši attiecībā uz budžeta izstrādi, lai būtu iespējams precīzāk noteikt to publisko amatpersonu kategorijas, kuras spēj ietekmēt finanšu plūsmas no ES budžeta, un novērst šādu konfliktu rašanos; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tomēr aicina Komisiju grozīt Finanšu regulas 167. panta 1. punkta c) apakšpunktu, iekļaujot skaidrāku jēdziena “konfliktējošas profesionālas intereses” definīciju, lai nodrošinātu vienotu interpretāciju visās dalībvalstīs un dotu ES iestādēm iespēju veikt atbilstošus pasākumus gadījumos, kad pretendentiem ir finanšu intereses ar politiku saistītos pakalpojumu līgumos; |
| --- | --- |

10.

| 11. | norāda, ka papildus Finanšu regulai publiskā iepirkuma direktīvās ir ietvertas līdzīgas interešu konflikta definīcijas un atsauces uz pienākumu izvairīties no interešu konfliktiem ir atrodamas arī nozaru tiesību aktos; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver, ka saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas judikatūru interešu konflikts objektīvi un pats par sevi ir nopietns pārkāpums, kuru kvalificējot nav vajadzības ņemt vērā iesaistīto personu nodomus un to, vai tās rīkojušās labā ticībā vai negodprātīgi (21); |
| --- | --- |

12.

| 13. | norāda, ka interešu konflikti rodas ne tikai saistībā ar korupciju, krāpšanu un noziedzīgu rīcību, jo tie var attiekties arī uz lobēšanas darbībām un t. s. virpuļdurvju efektu; tomēr uzsver, ka interešu konfliktu konstatēšana un atklāšana ir ārkārtīgi svarīga, lai identificētu iespējamos nepareizas izmantošanas, neobjektivitātes, krāpšanas un korupcijas riskus līdzekļu pārvaldībā, kā arī nepieļautu kaitējumu reputācijai, aizdomas un neuzticēšanos Eiropas iedzīvotāju vidū, kas veicina pārredzamības trūkuma sajūtu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atkārtoti norāda, ka katras dalībvalsts pilsoņiem ir jāspēj uzticēties ES līdzekļu pārvaldības integritātei visās dalībvalstīs un ka tādēļ nevar piemērot atšķirīgus standartus aizsardzībai pret interešu konfliktiem un krāpšanu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | tomēr atkārtoti norāda, ka pat labākais tiesiskais regulējums nevar kompensēt pārāk vāju īstenošanas mehānismu; tādēļ aicina uzlabot ES struktūru un dalībvalstu spējas un ieviestās efektīvas pārvaldības un kontroles sistēmas, kas ir izšķirošs priekšnoteikums interešu konflikta gadījumu uzraudzībai un izmeklēšanai un ES līdzekļu likumīgas un pareizas izlietošanas nodrošināšanai un aizsardzībai; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atkārtoti norāda, ka pēdējos gados oligarhisku struktūru skaits ES ir sasniedzis vēl nepieredzētu apmēru un ka divām dalībvalstīm patlaban tiek piemērotas LES 7. pantā un Tiesiskuma nosacījumu regulā ietvertās procedūras, kas liecina par strukturāliem trūkumiem tiesiskuma jomā un plaši izplatītu korupciju; ņemot vērā iepriekš minēto, uzskata, ka ir vajadzīgas plašākas debates par dalītas pārvaldības nākotni, jo ne visas valstu iestādes joprojām var uzskatīt par uzticamiem partneriem ES līdzekļu pareizā finanšu pārvaldībā; |
| --- | --- |

16.

Galvenās problēmas kohēzijas un lauksaimniecības jomā

| 17. | uzsver, ka saistībā ar kohēzijas politiku, kas ir ES instruments ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas stiprināšanai un veido lielu daļu ES budžeta, visbiežāk konstatētie krāpniecisko pārkāpumu veidi projektos, kuri finansēti no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem 2014.–2020. gada plānošanas periodā, bija cenas pārspīlēšana, nepareizi, trūkstoši un viltoti vai falsificēti apliecinošie dokumenti, līguma noteikumu pārkāpumi, publiskā iepirkuma procedūras ar vienu pretendentu, neatbilstība un publiskā iepirkuma noteikumu pārkāpumi, kā arī ētikas un integritātes pārkāpumi, tostarp interešu konflikti un korupcija; |
| --- | --- |

17.

| 18. | norāda, ka ir iedibināta kopīga prakse, kas signalizē par kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) līdzekļu iespējamu nepareizu izmantošanu, piemēram, dokumentu falsificēšanu un mākslīgu apstākļu radīšanu, piemēram, lauku saimniecību sadalīšanu, lai izvairītos no ES lauksaimniecības maksājumu maksimālās robežvērtības piemērošanas, un atbalsta pieprasījumu iesniegšanu ar vairāku saistītu uzņēmumu starpniecību vai pēc darbību nepilnīgas īstenošanas; |
| --- | --- |

18.

| 19. | norāda, ka vairākās valstīs interešu konflikti un t. s. virpuļdurvju efekts rada nopietnas problēmas; uzsver, ka tirgus pasākumu jomā ir konstatēti vairāki interešu konflikta gadījumi ar augstu iesaistīto finansiālo vērtību, līdz ar citiem pārkāpumiem, kas saistīti ar veicināšanu, un to izmeklē OLAF; |
| --- | --- |

19.

| 20. | norāda, ka pētījums par KLP līdzekļu izmantošanu (22) liecina, ka ES lauksaimniecības līdzekļu izmaksāšana ir ļoti problemātisks jautājums vismaz piecās dalībvalstīs (23) un ka līdzekļu piešķiršanā lieliem un maziem lauksaimniekiem pastāv acīmredzama nevienlīdzība, kas rada sistēmiskas priekšrocības lielajām lauku saimniecībām, kurās līdzekļu saņēmējiem ir cieša saikne ar valdošajām politiskajām partijām vai tie paši ir šo partiju biedri attiecīgajās valstīs; mudina Komisiju un dalībvalstis nekavējoties pastiprināt pasākumus pret zemes piesavināšanos, nelikumīgiem konkursiem vai citām piešķiršanas procedūrām un ES līdzekļu nepareizu izmantošanu, jo īpaši gadījumos, kad ir iesaistītas valstu valdības un iestādes; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ar lielām bažām pieņem zināšanai ziņojumus par Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) budžeta pozīcijas strukturālu nepareizu izmantošanu, lai būvētu politisko lēmumu pieņēmēju privātmājas, uzdodot tās par viesu namiem, kā tas ir noticis vairākās dalībvalstīs; aicina Komisiju apņēmīgi rīkoties, lai turpmāk novērstu šīs budžeta pozīcijas strukturālu nepareizu izmantošanu, tostarp vajadzības gadījumā grozot ELFLA līdzekļu izmaksas nosacījumus; |
| --- | --- |

21.

| 22. | norāda, ka Ungārijā saskaņā ar vairākiem avotiem, apsekojumiem un pētnieciskās žurnālistikas rakstiem Viktors Orbāns centralizē un pārdala bagātību savā iekšējā lokā, izmantojot lauksaimniecības subsīdijas; uzsver, ka laikposmā no 2015. līdz 2019. gadam no visām dalībvalstīm Ungārija bija tā, uz kuru attiecās vislielākais ar finanšu ieteikumu noslēgto OLAF izmeklēšanu skaits; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pauž nožēlu par ES līdzekļu, jo īpaši KLP līdzekļu, nevienmērīgo sadalījumu, proti, to, ka 2020. gadā 0,5 % no visiem saņēmējiem saņēma vairāk nekā 100 000 EUR jeb 16,6 % no kopējā tiešo maksājumu finansējuma, savukārt 75 % saņēmēju saņēma mazāk nekā 5 000 EUR jeb 15 % no kopējā tiešo maksājumu finansējuma (24); |
| --- | --- |

23.

| 24. | norāda, ka, lai gan ES prasa noteiktu pārredzamības līmeni, pārredzamības pasākumu īstenošana bieži vien ir apgrūtināta un tas nozīmē, ka publiska piekļuve datiem par subsīdiju piešķiršanu ES ir ļoti problemātisks jautājums; |
| --- | --- |

24.

| 25. | norāda, ka pēdējos gados ir izskanējušas bažas par ES līdzekļu pārvaldību Čehijā; atgādina, ka 2016.–2018. gadā gandrīz 75 % no lauksaimniecībai paredzētajiem līdzekļiem Čehijā tika novirzīti lielām korporatīvām saimniecībām; pauž bažas saistībā ar Komisijas veikto revīziju, kurā apstiprināts, ka Andrejs Babišs, būdams premjerministra amatā, ir izmantojis savu ietekmi, lai ES subsīdijas tiktu piešķirtas “Agrofert”, kas ir viņa paša dibināts agroķīmijas konglomerāts; uzsver, ka A. Babišs ir “Agrofert” faktiskais īpašnieks un tādēļ interešu konflikts ir acīmredzams; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pauž dziļu nožēlu par to, ka pašreizējā situācija, kad viena persona var saņemt neierobežotas summas no dalītas pārvaldības līdzekļiem, stimulē oligarhisku struktūru, nepotisma un korupcijas veidošanos dažās dalībvalstīs; atkārtoti pauž viedokli, ka, nosakot maksimālo apjomu kopējai summai, ko viena persona var saņemt no ES līdzekļiem, uz kuriem attiecas dalīta pārvaldība, tiktu ierobežota oligarhisku struktūru stiprība; |
| --- | --- |

26.

| 27. | aicina Komisiju priekšlikumā par Finanšu regulas pārskatīšanu iekļaut 63. panta 8. punkta grozījumu, paskaidrojot, ka Komisijai ir jānodrošina, ka maksājumi, kas no Savienības budžeta summējas vienam saņēmējam vai faktiskajam īpašniekam konkrētā finanšu gadā, nepārsniedz ierobežojumus, kuri paredzēti piemērojamajos nozaru noteikumos, un jebkurā gadījumā nepārsniedz noteiktu gada kopsummu uz vienu fizisko personu; aicina Komisiju iekļaut konkrētus priekšlikumus par šo gada kopsummu uz vienu fizisko personu; uzskata, ka KLP gadījumā gada kopējā summa 500 000 EUR apmērā uz vienu fizisko personu pirmā pīlāra maksājumiem un 1 000 000 EUR apmērā otrā pīlāra maksājumiem ir atbilstoša; |
| --- | --- |

27.

| 28. | Norāda, ka saskaņā ar gada ziņojumu par Eiropas Savienības finanšu interešu aizsardzību 2018. un 2019. gadā I pielikumu Rumānija, aktīvi veicot izmeklēšanu par krāpšanas gadījumiem, ir spējusi atklāt un ziņot par būtiski krāpnieciskākajiem pārkāpumiem, kādi attiecīgajos gados reģistrēti starp ES dalībvalstīm; |
| --- | --- |

28.

| 29. | atgādina, ka 2020. gads bija bezprecedenta apstākļu gads Covid-19 uzliesmojuma dēļ; norāda, ka finanšu interešu aizsardzības ziņā pandēmija radīja jaunus riskus gan ieņēmumu, gan izdevumu jomā; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uzsver, ka šie riski pastāvēja ne tikai 2020. gadā, bet turpināsies vēl vairākus gadus; aicina dalībvalstis un Komisiju pastiprināt centienus un sadarbību šajā jomā; |
| --- | --- |

30.

Citas problēmjomas

| 31. | ar lielām bažām norāda, ka saskaņā ar vienotā tirgus rezultātu apkopojumu to līgumu īpatsvars, kuru slēgšanas tiesības piešķirtas konkursos ar tikai vienu pretendentu, bija aptuveni 50 % Čehijā un Polijā 2018. un 2019. gadā, 40 % Ungārijā un Grieķijā 2019. gadā un 38 % Portugālē; tāpat pauž bažas par tām iepirkuma procedūrām, kuras tika apspriestas sarunās ar uzņēmumu bez uzaicinājuma iesniegt piedāvājumus un kuru īpatsvars Kiprā bija 40 % 2016. gadā, nedaudz uzlabojoties — līdz 25 % — 2018. un 2019. gadā, un 29 % Bulgārijā 2019. gadā; pauž bažas par to, ka to līgumu īpatsvars, kuru slēgšanas tiesības piešķirtas pēc neskaidri nodēvēta un formulēta uzaicinājuma iesniegt piedāvājumus, 2019. gadā bija 65 % Apvienotajā Karalistē, 59 % — Lietuvā, 44 % — Rumānijā un 41 % — Portugālē; |
| --- | --- |

31.

| 32. | uzsver organizētās noziedzības, tostarp mafijai līdzīgu grupējumu, aizvien lielāko iesaistīšanos pārrobežu darbībās un nozarēs, kas ietekmē ES finanšu intereses; pauž nožēlu par to, ka daudzās dalībvalstīs nav īpašu tiesību aktu cīņai pret mafijai līdzīgu organizēto noziedzību, un aicina Komisiju novērst šīs atšķirības starp dalībvalstīm un apsvērt jaunu saskaņošanas pasākumu ieviešanu; |
| --- | --- |

32.

| 33. | uzsver, ka šie skaitļi liecina, ka publiskajā iepirkumā vairākās dalībvalstīs joprojām pastāv nopietni trūkumi; pauž bažas par to, ka neatbilstīgi konkursi var sniegt priekšrocības nepārredzamām struktūrām un veicināt nepotismu līgumslēgšanas tiesību piešķiršanā; |
| --- | --- |

33.

| 34. | atkārtoti pauž bažas par to, ka Komisijas preventīvajās sistēmu revīzijās tika konstatēti nopietni trūkumi Ungārijas iestādē, kas ir atbildīga par publiskā iepirkuma līgumu pārraudzību, kā rezultātā Ungārijai bija jāmaksā vienotas likmes korekcija 10 % apmērā par visiem ar ES līdzekļiem saistītajiem līgumiem, kuru slēgšanas tiesības piešķirtas 2014.–2020. gadā (25), šai korekcijai sasniedzot aptuveni 1,2 miljardus EUR papildus 2007.–2013. gadā piemērotajām finanšu korekcijām 1,5 miljardu EUR apmērā; uzsver, ka tas liecina par nopietnām sistēmiskām nepilnībām publiskā iepirkuma darbībā Ungārijā; |
| --- | --- |

34.

| 35. | atkārtoti pauž bažas par OLAF izmeklēšanām un Komisijas revīzijām, kurās tiek atklāti nopietni trūkumi Slovākijas zemesgrāmatā pēc ziņojumiem par zemes sagrābšanu un krāpšanu; uzsver, ka Slovākijas iestādes to, vai pieteikuma iesniedzējiem likumīgi pieder zeme, par kuru tie iesniedz pieprasījumu, pārbauda tikai dubultu pieprasījumu gadījumā; uzskata, ka šādām pārbaudēm būtu jānotiek digitāli un automatizēti visās dalībvalstīs un attiecībā uz visiem maksājumu pieprasījumiem, lai novērstu zemes piesavināšanos, ko veic noziedzīgas un oligarhiskas struktūras; |
| --- | --- |

35.

| 36. | uzsver, ka Maltā un Kiprā ir vērojama ievērojama līdzekļu koncentrēšanās nedaudzu saņēmēju rokās; pauž bažas par to, ka Komisijas veiktajās revīzijās ir konstatēti nozīmīgi trūkumi abu šo valstu pārvaldības un kontroles sistēmās; uzsver, ka vājas pārvaldības un kontroles sistēmas nenodrošina ES līdzekļu pienācīgu aizsardzību pret interešu konfliktiem un nepareizu izmantošanu no oligarhisku struktūru puses; |
| --- | --- |

36.

Pašreizējā situācijā pieejamie tiesiskās aizsardzības līdzekļi un preventīvie pasākumi

| 37. | atzinīgi vērtē OLAF veikto ilgstošo un intensīvo izmeklēšanu, kas ietver daudzas politiski pretrunīgas un sarežģītas lietas; pauž nožēlu par to, ka uz OLAF ieteikumu pamata dalībvalstīm izvirzīto apsūdzību īpatsvars ir samazinājies no 53 % laikposmā no 2007. līdz 2014. gadam līdz 37 % laikposmā no 2016. līdz 2020. gadam; turklāt norāda, ka pēdējos gados nav izvērtēts, cik lielā mērā faktiski ir atgūtas summas, kuras ieteikts atgūt, un ka jaunākais novērtējums, kas attiecas uz 2009.–2016. gadu, liecina, ka atgūšanas līmenis ir 21 %; aicina OLAF un Komisiju izmeklēt šā zemā līmeņa iemeslus; atkārtoti aicina OLAF pastiprināt centienus un modrību, jo īpaši noteiktās dalībvalstīs, kurās šie gadījumi ir izplatīti, un regulāri sekot līdzi savu ieteikumu izpildei un dalībvalstu veiktajiem pasākumiem, kā arī iekļaut šo informāciju gada ziņojumos; aicina dalībvalstu iestādes darīt visu iespējamo, lai uzlabotu apsūdzību īpatsvaru, cieši sadarboties ar ES struktūrām, lai nodrošinātu, ka organizētās noziedzības un oligarhu nepareizi izmantotie līdzekļi tiek atgūti; |
| --- | --- |

37.

| 38. | uzsver jaunizveidotās Eiropas Prokuratūras (EPPO) būtisko nozīmi un pievienoto vērtību ES finanšu interešu aizsardzībā; pauž dziļu nožēlu par to, ka piecas dalībvalstis joprojām nav iesaistījušās EPPO; mudina šīs dalībvalstis pievienoties EPPO; atzinīgi vērtē EPPO centienus uzsākt darbību ļoti sarežģītos apstākļos; uzsver, ka ir pareizi jātransponē FIA direktīva, lai EPPO varētu veikt efektīvu izmeklēšanu un kriminālvajāšanu; atgādina, ka Komisijas ziņojumā par FIA direktīvas transponēšanu ir secināts, ka, lai gan visas dalībvalstis ir transponējušas šo direktīvu, ir vajadzīga turpmāka rīcība, lai novērstu vēl neatrisinātās atbilstības problēmas, kas galvenokārt saistītas ar noziedzīgu nodarījumu definīcijām un juridisku un fizisku personu atbildību un sankcijām pret tām; uzsver, ka sadarbībai starp EPPO un dalībvalstīm ir izšķiroša nozīme arī tādēļ, lai EPPO varētu darboties maksimāli efektīvi, novērtējot pārvaldības un kontroles sistēmu pienācīgu darbību revīzijas pasākumu vajadzībām; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ar gandarījumu norāda, ka vairāki gadījumi, uz kuriem attiecas iepriekš minētais Komisijas ziņojums, nesen ir atzīti par EPPO kompetencē ietilpstošiem; |
| --- | --- |

39.

| 40. | uzteic nenovērtējamo darbu, ko OLAF, EPPO un Eiropols veic cīņā pret tādiem finanšu noziegumiem kā krāpšana, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācija un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas, un uzsver, ka šajās iestādēs pastāvīgi trūkst darbinieku un finanšu resursu, jo Padome kā viena no budžeta lēmējinstitūcijas iestādēm ikgadējās budžeta procedūras laikā nevēlas apstiprināt pietiekamus cilvēkresursus un finanšu resursus; atzinīgi vērtē EPPO budžeta palielinājumu par 3,8 miljoniem EUR 2022. gada budžeta procedūrā un atgādina, ka katrs uzraudzībai un izmeklēšanai iztērētais euro atgriežas ES budžetā; tāpēc mudina Padomi pārskatīt tās nostāju un ļaut palielināt šo aģentūru un biroju cilvēkresursiem paredzēto finansējumu, tādējādi dodot tiem iespēju pienācīgi un efektīvi veikt to svarīgo uzdevumu; aicina Komisiju pastāvīgi iesniegt budžeta lēmējinstitūcijai budžeta projektus, kuros sniegts atbalsts; atzinīgi vērtē OLAF un Eiropola kopīgos centienus novērtēt ANM instrumenta apdraudējumus un neaizsargātību; aicina dalībvalstis cieši sadarboties savā starpā un ar ES struktūrām, lai būtu iespējams veikt pasākumus pret krāpšanu, kurā iesaistītas vairākas valstis; |
| --- | --- |

40.

| 41. | atkārtoti norāda, ka Komisijas rīcībā ir visdažādākie instrumenti, kas paredzēti Savienības finanšu interešu aizsardzībai, tostarp Kopīgo noteikumu regula, Finanšu regula un Tiesiskuma nosacījumu regula; uzsver, ka Komisijai efektīvas ES budžeta aizsardzības nolūkā būtu pilnībā un nekavējoties atbilstoši jāizmanto visi instrumenti, kas pieejami saskaņā ar ES finanšu tiesību aktiem un piemērojamiem nozaru un finanšu noteikumiem, tostarp maksājumu termiņu pārtraukšana, maksājumu apturēšana, finanšu korekcijas vai izdevumu izslēgšana no ES finansējuma, pārkāpuma procedūras saskaņā ar LESD 258. pantu, pārbaudes un revīzijas, atbilstības Finanšu regulas 61. pantam nodrošināšana vai — pienācīgi pamatotos gadījumos — LES 7. panta piemērošana, novēršot riskus ES pamatvērtībām dalībvalstīs, kā nesen tika darīts Polijas un Ungārijas gadījumā; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pauž nožēlu par to, ka pašlaik pieejamos IT rīkus, kas lielā mērā veicina efektīvu datizraci un krāpšanas un korupcijas atklāšanu, proti, Arachne un EDES, izmanto tikai neliela daļa dalībvalstu, un mudina izmantot jaunās tehnoloģijas krāpšanas un interešu konfliktu novēršanai; prasa agrīnas atklāšanas un izslēgšanas sistēmas (EDES) izmantošanu padarīt obligātu dalītas pārvaldības gadījumos un ES mēroga melnā saraksta izveides nolūkā; norāda arī to, ka EDES nenošķir lielāku uzņēmumu meitasuzņēmumus; turklāt aicina dalībvalstis obligāti izmantot datizraces un datu bagātināšanas instrumentu Arachne, lai panāktu lielāku pārredzamību attiecībā uz KLP un Eiropas strukturālo un investīciju fondu līdzekļu saņēmējiem un efektīvi un lietderīgi identificētu problemātiskos ekonomikas dalībniekus un ar tiem saistītās privātpersonas vai fiziskās personas, kā arī labāk novērstu un atklātu krāpnieciskas darbības; atzīst, ka pirmie Arachne pielāgojumi ir jāīsteno jau līdz 2022. gada otrā ceturkšņa beigām; uzsver, ka Arachne un EDES, kā arī institucionālo un valstu datubāzu sadarbspējai un saskaņošanai ir izšķiroša nozīme, lai nodrošinātu efektīvu informācijas apmaiņu ar mērķi nepieļaut un atklāt ar ES budžetu saistītu krāpšanu; uzskata, ka Eiropas izmeklēšanas struktūrām vajadzētu būt pilnīgai piekļuvei Arachne; |
| --- | --- |

42.

| 43. | mudina dalībvalstis atbalstīt zemes īpašumtiesību sistēmu sadarbspēju, zemes gabalu identifikācijas sistēmas, dzīvnieku identifikācijas sistēmas un integrētās administrācijas kontroles sistēmu (IAKS) salīdzināmību, lai panāktu pārredzamību attiecībā uz galīgajiem faktiskajiem lietotājiem un slēptiem mātesuzņēmumiem ar meitasuzņēmumiem dažādās dalībvalstīs, tādējādi atvieglojot un uzlabojot pārbaudes procesu; |
| --- | --- |

43.

| 44. | atgādina, ka dati uzņēmumu un to faktisko īpašnieku identificēšanai bieži vien nav viegli pieejami un dažkārt nav pieejami vispār, jo ir 292 ziņošanas sistēmas informācijas atklāšanai par KLP un kohēzijas politikas finansējuma saņēmējiem, un tāpēc informācija patlaban ir sadrumstalota simtiem reģionālās, valsts un starpreģionālās ziņošanas sistēmās, kas sniedz tikai pamatinformāciju par tiešajiem saņēmējiem; tā kā tas apgrūtina datu vākšanu, apstrādi un atklāšanu attiecībā uz dalītas pārvaldības un lauksaimniecības līdzekļu faktiskajiem īpašniekiem un galasaņēmējiem un galu galā traucē iegūt visaptverošu pārskatu par šīm personām un ES līdzekļu apmēru, ko tās saņem, kā arī atklāt krāpšanas un korupcijas modeļus un pienācīgi izmeklēt ES līdzekļu nepareizu izmantošanu; |
| --- | --- |

44.

| 45. | uzskata, ka ir būtiski standartizēt datu vākšanu, un uzsver, ka ir svarīgi konsolidēt un saskaņot esošās ziņošanas sistēmas, izveidojot kopēju datubāzi ES līmenī; atkārtoti aicina Komisiju steidzami izveidot standartizētu ES mēroga un sadarbspējīgu digitālu ziņošanas un uzraudzības sistēmu, kas ietvertu instrumentu Arachne, bet ne tikai to, kā arī uzlabot uzraudzības speciālistu un pilnvaroto maksātāju apmācību uz vietas; uzsver, ka šajā sistēmā ir jāiekļauj informācija par galasaņēmējiem un faktiskajiem īpašniekiem un jānodrošina iespēja apkopot visas atsevišķās summas, kas attiecas uz vienu un to pašu saņēmēju vai faktisko īpašnieku, kopējā visu to subsīdiju summā, kas saņemtas no dalītas pārvaldības fondiem; |
| --- | --- |

45.

| 46. | norāda, ka pienākums identificēt faktisko īpašnieku būtu jāpiemēro vismaz tad, ja kādai fiziskai vai juridiskai personai pieder vairāk nekā 15 % attiecīgā uzņēmuma; uzsver, ka uzņēmuma akcijas, kas pieder radiniekiem, būtu jāapkopo un jāuzskaita kā viens kopums; |
| --- | --- |

46.

| 47. | uzskata, ka neviens no iepriekš minētajiem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem neizslēdz Tiesiskuma nosacījumu regulā definētā tiesiskuma nosacījumu mehānisma izmantošanu gadījumos, kad Komisija uzskata, ka citi instrumenti nav pietiekami efektīvi, lai aizsargātu ES budžetu; turklāt uzsver, ka atšķirībā no EPPO regulas (kas nav spēkā piecās dalībvalstīs) piemērošanas jomas Tiesiskuma nosacījumu regula tieši un vienlīdzīgi attiecas uz visām dalībvalstīm; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pauž nožēlu par to, ka kopš 2021. gada 1. janvāra Komisija nav spējusi pienācīgi rīkoties, lai piemērotu Tiesiskuma nosacījumu regulu, kas stājās spēkā šajā dienā; atkārtoti pauž Parlamenta nostāju, ka Tiesiskuma nosacījumu regula ir jāpiemēro bez izņēmumiem no 2021. gada 1. janvāra; norāda, ka Komisija sāka dialogu ar Ungāriju un Poliju, 2021. gada novembra vidū nosūtot vēstules; pauž nožēlu par to, ka Komisija liedz Parlamentam piekļuvi šīm vēstulēm un tādējādi liek tam paļauties uz mediju ziņojumiem pastāvīgas informācijas par jaunākajām norisēm gūšanas nolūkā; tomēr uzskata, ka nosūtītās neoficiālās vēstules nav uzskatāmas par pietiekamu regulas piemērošanu, un tādēļ uzstāj, ka Komisijai nekavējoties un bez diskriminācijas būtu jāsāk piemērot regulu; |
| --- | --- |

48.

| 49. | atzinīgi vērtē Komisijas Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ģenerāldirektorāta nesen pausto apliecinājumu tam, ka nākamajā gadā, lai izvairītos no interešu konflikta gadījumiem, piecās dalībvalstīs (26) tiks veiktas padziļinātas pārbaudes uz vietas, galveno uzmanību pievēršot kontroles mehānismu stabilitātei; |
| --- | --- |

49.

| 50. | uzsver pētniecisko žurnālistu svarīgo lomu cīņā pret korupciju, krāpšanu un nelikumīgām darbībām, kuras negatīvi ietekmē ES budžetu; šajā sakarībā atkārtoti norāda, ka pētnieciskā žurnālistika ir jāaizsargā pret stratēģisku tiesvedību pret sabiedrības līdzdalību, kā arī pret personisku aizskaršanu, iebiedēšanu un dzīvības apdraudēšanu; uzsver, ka ir svarīgi veicināt trauksmes celšanu, vienlaikus nodrošinot tiesiskās garantijas saskaņā ar ES tiesību aktiem; |
| --- | --- |

50.

| 51. | šajā sakarībā pauž dziļas bažas par to, ka “Pandoras dokumentos” ir norādīts, ka bijušais Čehijas premjerministrs Andrejs Babišs ir izmantojis ārzonas finansējumu, lai iegādātos nekustamo īpašumu Francijā, tajā pat laikā piedaloties lēmumu pieņemšanā Eiropadomē par tādiem jautājumiem kā daudzgadu finanšu shēma un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas tiesību akti; |
| --- | --- |

51.

| 52. | aicina Komisiju uzstāt uz piemērojamo noteikumu stingru un precīzu īstenošanu, izmantot visus pieejamos avotus un likt lietā efektīvas pārvaldības un kontroles sistēmas, lai novērstu korupcijas, krāpšanas un interešu konfliktu risku, kā arī labāk uzraudzīt lauksaimniecības maksājumu aģentūru situāciju un to oficiālo un neoficiālo neatkarību; uzskata, ka pamatīga revīzija un kontrole gan valstu, gan Eiropas līmenī ir galvenie ES līdzekļu aizsardzības priekšnoteikumi; pauž nožēlu par to, ka jaunajā KLP nav panākts pietiekams progress cīņā pret oligarhiskām struktūrām, piemēram, ir ierobežotas informācijas un pārredzamības prasības attiecībā uz galasaņēmējiem un tiek saglabāta maksimālā apjoma noteikšanas brīvprātība, kas traucē lauksaimniecības līdzekļu taisnīgāku sadali; pauž satraukumu par to, ka jaunajā KLP nav stiprināta kontroles sistēmu loma Eiropas līmenī; |
| --- | --- |

52.

| 53. | uzsver, ka Krāpšanas apkarošanas koordinācijas dienestiem (AFCOS) ir svarīga nozīme ES budžeta aizsardzībā pret krāpšanu attiecīgajās valstīs; tādēļ atkārtoti norāda, ka dalībvalstīm ir jānodrošina, ka vadošajām iestādēm un AFCOS ir pietiekami resursi un vajadzīgās prasmes un kompetences, lai izstrādātu krāpšanas apkarošanas stratēģijas un īstenotu efektīvus krāpšanas apkarošanas pasākumus un praksi; |
| --- | --- |

53.

| 54. | norāda, ka saskaņā ar ANM regulu, kas ir daļa no DFS 2021.–2027. gadam paketes, dalībvalstīm ir jānodrošina efektīva interešu konfliktu, korupcijas un krāpšanas novēršana, atklāšana un labošana, dubultas finansēšanas un fiktīvas aktīvu reģistrācijas novēršana un līdzekļu izmaksas pārredzamība, kā arī jāpadara stingrāki noteikumi par līdzekļu galasaņēmēju pareizu identifikāciju; aicina Komisiju nodrošināt, ka budžeta lēmējinstitūcijas iestādes tiek informētas par visiem gadījumiem, kad līdzekļi no ārpusbudžeta instrumentiem netiek izmaksāti, jo ir saņemta informācija par iespējamu nepareizu izmantošanu, korupciju, krāpšanu vai tiesiskuma pārkāpumiem, un kad dalībvalstīs nav ieviestas pietiekamas un efektīvas krāpšanas apkarošanas sistēmas aicina Padomi pieņemt tikai tos ANM plānus, kas atbilst visiem atbalsta saņemšanai izvirzītajiem juridiskajiem, sociālajiem un politikas nosacījumiem; uzsver, ka dalībvalstīm savos ANM plānos ir arī jāizskaidro attiecīgie pasākumi un jāiekļauj kopsavilkums par apspriešanās procesu valsts līmenī, kā arī izklāsts par kontroles un revīzijas sistēmu, kas ieviesta, lai nodrošinātu ES finanšu interešu aizsardzību; |
| --- | --- |

54.

| 55. | atgādina, ka ANM rezultātu pārskats kalpos par pamatu atveseļošanas un noturības dialogam un ka Komisijai tas būtu jāatjaunina divreiz gadā; šajā sakarībā aicina Komisiju nodrošināt, ka tiek rūpīgi uzraudzīts progress, kas panākts plānoto starpposma rādītāju un mērķrādītāju sasniegšanā, stingri ievērojot ANM regulu un pamatojoties uz noteiktajiem kopējiem rādītājiem un ziņošanas metodiku; atgādina, ka ar ANM saistās nosacījumi, kas garantē līdzekļu pārredzamu izmantošanu, un ka tam būtu jānovērš korupcija vai krāpšana, dubulta finansēšana vai interešu konflikti; uzskata, ka kontroles būtu jāattiecina arī uz izmaksām, kas faktiski radušās galasaņēmējiem; uzsver Parlamenta un Komisijas kopīgos centienus, kuru rezultātā dalībvalstīm tagad ir pienākums sniegt informāciju par galasaņēmējiem; |
| --- | --- |

55.

| 56. | uzsver — lai aizsargātu ES finanšu intereses un jo īpaši nepieļautu un atklātu krāpšanu, korupciju un interešu konfliktus, ir svarīgi zināt, kā tiek izlietoti ES līdzekļi un kas patiešām gūst labumu no ES līdzekļiem, jo lielākie saņēmēji bieži vien slēpjas aiz sarežģītām īpašumtiesību struktūrām, tostarp tādām, kas bāzējas nodokļu oāzēs, padarot identifikācijas procesu vēl nepārredzamāku; |
| --- | --- |

56.

| 57. | atkārtoti aicina dalībvalstis — ņemot vērā 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumu un jau vairākās rezolūcijās pausto aicinājumu — ieviest vienotu, integrētu un sadarbspējīgu ziņošanas un uzraudzības sistēmu, ko izstrādājusi Komisija un kas cita starpā ietver arī vienotu datizraces un riska novērtēšanas rīku, lai piekļūtu datiem, kā arī uzglabātu, apkopotu un analizētu datus par tiem, kuri galu galā gūst tiešu vai netiešu labumu no ES finansējuma; |
| --- | --- |

57.

| 58. | uzskata — lai nodrošinātu pēc iespējas lielāku pārredzamību attiecībā uz ES līdzekļu izlietojumu, ir būtiski, lai šāda datubāze pēc iespējas lielākā mērā tiktu izstrādāta saskaņā ar piemērojamiem datu aizsardzības noteikumiem un attiecīgo Eiropas Savienības Tiesas judikatūru un lai attiecīgi nesensitīvi dati tiktu darīti pieejami sabiedrībai kodolīgā, visaptverošā un lietotājdraudzīgā veidā, tādējādi uzlabojot sabiedrības kontroli un uzticēšanos ES publisko izdevumu jomā; |
| --- | --- |

58.

| 59. | atkārtoti norāda, ka ES līdzekļu pareiza finanšu pārvaldība ir ārkārtīgi svarīga; pauž nožēlu par to, ka datubāzēs par ES līdzekļu saņēmējiem nav informācijas par galasaņēmējiem un to faktiskajiem īpašniekiem; pauž nožēlu par to, ka kontroles iestādēm nav iespējams noteikt finansējuma galasaņēmējus; pauž dziļu nožēlu par to, ka nevalstiskās organizācijas (NVO) ir tikušas izmantotas, lai slēptu teroristu un ekstrēmistu organizāciju finansēšanu; uzsver savu nostāju, ka kopīgi noteikumi par saņēmēju pārredzamību būtu jāpiemēro arī jumta organizācijām, kas saņem ES līdzekļus un nodod tos savā tīklā iekļautajām NVO, lai nodrošinātu, ka Komisijai un kontroles iestādēm ir iespēja revidēt projektu mērķus un galasaņēmējus; pauž nožēlu par to, ka Komisija nav ierosinājusi saskaņotu NVO definīciju, uz kuras pamata tā varētu uzraudzīt galasaņēmējus; norāda, ka Finanšu regulā ir izklāstīti noteikumi par atlasi un finansējuma piešķiršanu šīm vienībām, kā arī par kontroles mehānismiem; aicina Komisiju pārskatīt Finanšu regulu arī termina “NVO” definēšanas nolūkā, ieviešot skaidras NVO kategorijas, un paplašināt kontroli, attiecinot to arī uz izmaksām, kas faktiski radušās galasaņēmējiem; |
| --- | --- |

59.

| 60. | pauž dziļu nožēlu par to, ka DFS paketē kā tādā nav pienācīgi iestrādāta ES budžeta aizsardzība, tostarp visaptveroša informācijas apstrāde, viegla piekļūstamība, padziļinātas revīzijas iespējamība un pamatīga kontrole, kā arī iespēja uzraudzīt un izvērtēt finansētās darbības un veikt turpmākus pasākumus saistībā ar tām, kā paredzēts ANM regulā; atzīst, ka šis trūkums ārkārtīgi vājina gan īstenošanas darbību pārredzamību, gan kontroles un uzraudzības efektivitāti; |
| --- | --- |

60.

| 61. | secina — lai gan jaunajā DFS tiek izmantoti konkrēti instrumenti, piemēram, ir palielinātas īpašajiem instrumentiem budžetā paredzētās summas un iekļauts budžeta mehānisms tiesiskuma nodrošināšanai, joprojām pastāv iespēja ieviest papildu instrumentus pret oligarhiju vērstas prakses stiprināšanai un šo jautājumu varētu risināt saistībā ar gaidāmo Finanšu regulas pārskatīšanu; |
| --- | --- |

61.

o

o o

| 62. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

62.

---

(1)  OV L 433 I, 22.12.2020., 11. lpp.

(2)  OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.

(3)  OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.

(4)  OV L 433 I, 22.12.2020., 1. lpp.

(5)  OV L 198, 28.7.2017., 29. lpp.

(6)  OV L 283, 31.10.2017., 1. lpp.

(7)  OV L 433 I, 22.12.2020., 28. lpp.

(8)  OV C 445, 29.10.2021., 15. lpp.

(9)  2022. gada 16. februāra spriedumi: Ungārija/ Parlaments un Padome C-156/21, EU:C:2022:97 un Polija/ Parlaments un Padome C-157/21, EU:C:2022:98.

(10)  OV C 388, 13.11.2020., 157. lpp.

(11)  OV C 362, 8.9.2021., 37. lpp.

(12)  OV C 67, 8.2.2022., 56. lpp.

(13)  OV C 395, 29.9.2021., 63. lpp.

(14)  OV C 506, 15.12.2021., 64. lpp.

(15)  OV C 99, 13.3.2022., 218. lpp.

(16)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0439.

(17)  OV C 494, 8.12.2021., 61. lpp.

(18)  OV C 67, 8.2.2022., 86. lpp.

(19)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0438.

(20)  Īstenota 26 dalībvalstīs, izņemot Dāniju.

(21)  1999. gada 16. jūnija spriedums lietā T-277/97 Ismeri Europa Srl / Revīzijas palāta, EU:T:1999:124.

(22)  Sabeb u. c., “Where does the EU money go? An analysis of the implementation of CAP funds in Bulgaria, the Czech Republic, Hungary, Slovakia and Romania”(Kā tiek izlietoti ES līdzekļi? KLP līdzekļu izlietojuma analīze Bulgārijā, Čehijā, Ungārijā, Slovākijā un Rumānijā) (pētījums par kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) īstenošanu), ziņojums, ko pasūtījusi Verts/ALE grupa Eiropas Parlamentā, 2021. gada februāris.

(23)  Bulgārija, Čehija, Ungārija, Slovākija un Rumānija.

(24)  Eiropas Komisija, “Direct payments to agricultural producers – graphs and figures – financial year 2020” (Tiešie maksājumi lauksaimniecības produktu ražotājiem — diagrammas un skaitļi, 2020. finanšu gads).

(25)  Komisāra J. Hāna atbildes uz CONT komitejas rakstisko anketu, kas sniegtas 2019. gada 11. novembrī notikušajā uzklausīšanā un ir pieejamas šeit: https://emeeting.europarl.europa.eu/emeeting/committee/en/agenda/201911/CONT? meeting=CONT-2019-1111_1&session=11-11-09-00, 63.–64. lpp.

(26)  Rumānija, Polija, Bulgārija, Kipra un Malta.

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Parlaments

Ceturtdiena, 2022. gada 24. marts

| 20.9.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 361/26 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 361/26

---

P9_TA(2022)0086

Pieprasījums atcelt Włodzimierz Cimoszewic imunitāti

Eiropas Parlamenta 2022. gada 24. marta lēmums par pieprasījumu atcelt Włodzimierz Cimoszewicz imunitāti (2021/2256(IMM))

(2022/C 361/03)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 2021. gada 14. jūlija pieprasījumu atcelt Włodzimierz Cimoszewicz imunitāti, kuru Polijas Republikas ģenerālprokurors nosūtījis saistībā ar kriminālprocesu, ko Bjalistokas rajona prokurors vēlas uzsākt pret viņu, un par kuru paziņots 2021. gada 24. novembra plenārsēdē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 14. jūlija pieprasījumu atcelt Włodzimierz Cimoszewicz imunitāti, kuru Polijas Republikas ģenerālprokurors nosūtījis saistībā ar kriminālprocesu, ko Bjalistokas rajona prokurors vēlas uzsākt pret viņu, un par kuru paziņots 2021. gada 24. novembra plenārsēdē,

| — | ņemot vērā to, ka Włodzimierz Cimoszewicz atteicās tikt uzklausīts saskaņā ar Reglamenta 9. panta 6. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka Włodzimierz Cimoszewicz atteicās tikt uzklausīts saskaņā ar Reglamenta 9. panta 6. punktu,

| — | ņemot vērā 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. un 9. pantu, kā arī 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. un 9. pantu, kā arī 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 2008. gada 21. oktobra, 2010. gada 19. marta, 2011. gada 6. septembra, 2013. gada 17. janvāra un 2019. gada 19. decembra spriedumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 2008. gada 21. oktobra, 2010. gada 19. marta, 2011. gada 6. septembra, 2013. gada 17. janvāra un 2019. gada 19. decembra spriedumu (1),

| — | ņemot vērā Polijas Republikas Konstitūcijas 105. panta 2. punktu un 108. pantu un Polijas 1996. gada 9. maija Likuma par Polijas Parlamenta un Senāta deputātu pienākumu izpildi 7.b panta 1. punktu un 7.c panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Polijas Republikas Konstitūcijas 105. panta 2. punktu un 108. pantu un Polijas 1996. gada 9. maija Likuma par Polijas Parlamenta un Senāta deputātu pienākumu izpildi 7.b panta 1. punktu un 7.c panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 5. panta 2. punktu, 6. panta 1. punktu un 9. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 5. panta 2. punktu, 6. panta 1. punktu un 9. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A9-0057/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A9-0057/2022),

| A. | tā kā Polijas Republikas ģenerālprokurors ir nosūtījis Bjalistokas apgabala prokurora pieprasījumu atcelt Eiropas Parlamenta deputāta Włodzimierz Cimoszewicz imunitāti, lai saņemtu atļauju pret viņu sākt kriminālprocesu saistībā ar noziedzīgu nodarījumu, kas ir reglamentēts Polijas Kriminālkodeksa 177. panta 1. punkta kopsakarā ar 178. panta 1. punktu; tā kā šo pieprasījumu atcelt parlamentāro imunitāti tiesu iestāde ir paziņojusi saskaņā ar tās Reglamenta 9. panta 12. punktu, tomēr ir jāvērš uzmanība uz to, ka Reglamenta 9. panta 1. punktā ir noteikts, ka jebkuru pieprasījumu atcelt imunitāti iesniedz “dalībvalsts kompetentā iestāde” un uz to, ka abi jēdzieni nav identiski; |
| --- | --- |

A.

tā kā Polijas Republikas ģenerālprokurors ir nosūtījis Bjalistokas apgabala prokurora pieprasījumu atcelt Eiropas Parlamenta deputāta Włodzimierz Cimoszewicz imunitāti, lai saņemtu atļauju pret viņu sākt kriminālprocesu saistībā ar noziedzīgu nodarījumu, kas ir reglamentēts Polijas Kriminālkodeksa 177. panta 1. punkta kopsakarā ar 178. panta 1. punktu; tā kā šo pieprasījumu atcelt parlamentāro imunitāti tiesu iestāde ir paziņojusi saskaņā ar tās Reglamenta 9. panta 12. punktu, tomēr ir jāvērš uzmanība uz to, ka Reglamenta 9. panta 1. punktā ir noteikts, ka jebkuru pieprasījumu atcelt imunitāti iesniedz “dalībvalsts kompetentā iestāde” un uz to, ka abi jēdzieni nav identiski;

| B. | tā kā 2019. gada 4. maijā plkst. 8.50 Hajnuvka (Polija) Włodzimierz Cimoszewicz ar sava transportlīdzekļa priekšpusi esot notriekusi personu, kas atradās uz gājēju pārejas; tā kā pēc negadījuma Włodzimierz Cimoszewicz mēģināja pārliecināt cietušo personu ļaut sevi aizvest uz slimnīcu, bet cietušais atteicās un lūdza viņu ar visu velosipēdu nogādāt atpakaļ mājās; tā kā Włodzimierz Cimoszewicz, lai ar automašīnu cietušās personu aizvestu uz viņa mājam Hajnuvkā, negadījuma vietu uzreiz pameta, par negadījumu neinformējot nedz neatliekamās palīdzības dienestus, nedz policiju, iespējams, pārkāpjot 1997. gada 20. jūnija Likuma par ceļu satiksmi 44. panta 2. punktā noteikto juridisko pienākumu; tā kā aptuveni īsi pirms plkst. 9.30, būdama jau mājās, cietusī persona galu galā piekrita tam, ka viņu aizved uz Hajnuvkas slimnīcu; tā kā slimnīcā cietusī persona informēja darbiniekus, ka ir cietusi satiksmes negadījumā un tā kā slimnīca nekavējoties telefoniski par negadījumu informēja tiesībaizsardzības iestādi, kas pēc tam šo informāciju nodeva tālāk Hajnuvkas rajona policijas iecirknim; tā kā cietusī persona pēc nepieciešamo medicīnisko pārbaužu iziešanas un nepieciešamās medicīniskās palīdzības saņemšanas tajā pašā dienā atstāja slimnīcu; tā kā Włodzimierz Cimoszewicz tika testēts attiecībā uz alkohola saturu asinīs un veiktie testi spirta klātbūtni atklājuši nav; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2019. gada 4. maijā plkst. 8.50 Hajnuvka (Polija) Włodzimierz Cimoszewicz ar sava transportlīdzekļa priekšpusi esot notriekusi personu, kas atradās uz gājēju pārejas; tā kā pēc negadījuma Włodzimierz Cimoszewicz mēģināja pārliecināt cietušo personu ļaut sevi aizvest uz slimnīcu, bet cietušais atteicās un lūdza viņu ar visu velosipēdu nogādāt atpakaļ mājās; tā kā Włodzimierz Cimoszewicz, lai ar automašīnu cietušās personu aizvestu uz viņa mājam Hajnuvkā, negadījuma vietu uzreiz pameta, par negadījumu neinformējot nedz neatliekamās palīdzības dienestus, nedz policiju, iespējams, pārkāpjot 1997. gada 20. jūnija Likuma par ceļu satiksmi 44. panta 2. punktā noteikto juridisko pienākumu; tā kā aptuveni īsi pirms plkst. 9.30, būdama jau mājās, cietusī persona galu galā piekrita tam, ka viņu aizved uz Hajnuvkas slimnīcu; tā kā slimnīcā cietusī persona informēja darbiniekus, ka ir cietusi satiksmes negadījumā un tā kā slimnīca nekavējoties telefoniski par negadījumu informēja tiesībaizsardzības iestādi, kas pēc tam šo informāciju nodeva tālāk Hajnuvkas rajona policijas iecirknim; tā kā cietusī persona pēc nepieciešamo medicīnisko pārbaužu iziešanas un nepieciešamās medicīniskās palīdzības saņemšanas tajā pašā dienā atstāja slimnīcu; tā kā Włodzimierz Cimoszewicz tika testēts attiecībā uz alkohola saturu asinīs un veiktie testi spirta klātbūtni atklājuši nav;

| C. | tā kā iespējamajam pārkāpumam nav tiešas vai acīmredzamas saiknes ar to, kā Włodzimierz Cimoszewicz pilda savus Eiropas Parlamenta deputāta pienākumus, kā arī tas nav izdarīts nedz ar viedokli, kas ir pausts, nedz balsojumu, kas ir veikts, pildot Eiropas Parlamenta deputāta pienākumus 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. panta nozīmē; |
| --- | --- |

C.

tā kā iespējamajam pārkāpumam nav tiešas vai acīmredzamas saiknes ar to, kā Włodzimierz Cimoszewicz pilda savus Eiropas Parlamenta deputāta pienākumus, kā arī tas nav izdarīts nedz ar viedokli, kas ir pausts, nedz balsojumu, kas ir veikts, pildot Eiropas Parlamenta deputāta pienākumus 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. panta nozīmē;

| D. | tā kā saskaņā ar Protokola Nr. 7 par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu Eiropas Parlamenta locekļiem savā valstī ir imunitāte, ko piešķir attiecīgās valsts parlamenta locekļiem; |
| --- | --- |

D.

tā kā saskaņā ar Protokola Nr. 7 par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu Eiropas Parlamenta locekļiem savā valstī ir imunitāte, ko piešķir attiecīgās valsts parlamenta locekļiem;

| E. | tā kā saskaņā ar Polijas Republikas 1997. gada 2. aprīļa Konstitūcijas 105. panta 2. punktu un 108. pantu, kā arī 1996. gada 9. maija Likuma par Parlamenta un Senāta deputātu (2) pienākumu izpildi 7. panta 1., 2. un 4. punktu, 7.b panta 1. punktu un 7.c panta 1. punktu deputātu bez Eiropas Parlamenta atļaujas nevar nedz pratināt kā aizdomās turēto, nedz saukt pie kriminālatbildības; |
| --- | --- |

E.

tā kā saskaņā ar Polijas Republikas 1997. gada 2. aprīļa Konstitūcijas 105. panta 2. punktu un 108. pantu, kā arī 1996. gada 9. maija Likuma par Parlamenta un Senāta deputātu (2) pienākumu izpildi 7. panta 1., 2. un 4. punktu, 7.b panta 1. punktu un 7.c panta 1. punktu deputātu bez Eiropas Parlamenta atļaujas nevar nedz pratināt kā aizdomās turēto, nedz saukt pie kriminālatbildības;

| F. | tā kā, no vienas puses, Parlaments nevar tikt pielīdzināts tiesai un, no otras puses, deputāts imunitātes atcelšanas procedūras kontekstā nevar tikt uzskatīts par apsūdzēto (3); |
| --- | --- |

F.

tā kā, no vienas puses, Parlaments nevar tikt pielīdzināts tiesai un, no otras puses, deputāts imunitātes atcelšanas procedūras kontekstā nevar tikt uzskatīts par apsūdzēto (3);

| G. | tā kā deputāta imunitātes mērķis ir aizsargāt Parlamentu un tā deputātus pret to, ka tiktu ierosinātas tiesvedības par darbībām, kas ir veiktas, pildot parlamentāros pienākumus, un kuras atrauti no šiem pienākumiem vērtēt nevar; |
| --- | --- |

G.

tā kā deputāta imunitātes mērķis ir aizsargāt Parlamentu un tā deputātus pret to, ka tiktu ierosinātas tiesvedības par darbībām, kas ir veiktas, pildot parlamentāros pienākumus, un kuras atrauti no šiem pienākumiem vērtēt nevar;

| H. | tā kā šajā gadījumā Parlaments nav konstatējis pierādījumus par fumus persecutionis, t. i., faktus, kas liecinātu, ka kriminālprocess ir ierosināts nolūkā kaitēt deputāta un līdz ar to arī Eiropas Parlamenta politiskajai darbībai; |
| --- | --- |

H.

tā kā šajā gadījumā Parlaments nav konstatējis pierādījumus par fumus persecutionis, t. i., faktus, kas liecinātu, ka kriminālprocess ir ierosināts nolūkā kaitēt deputāta un līdz ar to arī Eiropas Parlamenta politiskajai darbībai;

| 1. | nolemj atcelt Włodzimierz Cimoszewic imunitāti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājai šo lēmumu un atbildīgās komitejas ziņojumu nekavējoties nosūtīt Polijas Republikas kompetentajai iestādei un Włodzimierz Cimoszewicz. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Tiesas 2008. gada 21. oktobra spriedums, Marra/De Gregorio un Clemente, C-200/07 un C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; Tiesas 2010. gada 19. marta spriedums, Gollnisch/Parlaments, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; Tiesas 2011. gada 6. septembra spriedums, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; Vispārējās tiesas 2013. gada 17. janvāra spriedums, Gollnisch/Parlaments, T-346/11 un T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23. Tiesas 2019. gada 19. decembra spriedums, Junqueras Vies, C-502/19, ECLI:EU:C:2019:1115.

(2)  Oficiālais Vēstnesis 2018.1799, kodificētā versija.

(3)  Vispārējās tiesas 2019. gada 30. aprīļa spriedums, Briois/Parlaments, T-214/18, ECLI:EU:T:2019:266.

---

| 20.9.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 361/28 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 361/28

---

P9_TA(2022)0087

Pieprasījums atcelt Ioannis Lagos imunitāti

Eiropas Parlamenta 2022. gada 24. marta lēmums par pieprasījumu atcelt Ioannis Lagos deputāta imunitāti (2021/2225(IMM))

(2022/C 361/04)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Atēnu Pirmās instances tiesas prokurora vietnieka pieprasījumu atcelt Ioannis Lagos imunitāti, ko Augstākās tiesas prokurora vietnieks 2021. gada 10. septembrī nosūtīja saistībā ar iespējamām apsūdzībām krimināllietā (Re. ABM: RB 2020/193-EG: 6–21/50) un paziņots 2021. gada 18. oktobra plenārsēdē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Atēnu Pirmās instances tiesas prokurora vietnieka pieprasījumu atcelt Ioannis Lagos imunitāti, ko Augstākās tiesas prokurora vietnieks 2021. gada 10. septembrī nosūtīja saistībā ar iespējamām apsūdzībām krimināllietā (Re. ABM: RB 2020/193-EG: 6–21/50) un paziņots 2021. gada 18. oktobra plenārsēdē,

| — | ņemot vērā Ioannis Lagos uzklausīšanu saskaņā ar Reglamenta 9. panta 6. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ioannis Lagos uzklausīšanu saskaņā ar Reglamenta 9. panta 6. punktu,

| — | ņemot vērā 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. pantu, kā arī 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. pantu, kā arī 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 2008. gada 21. oktobra, 2010. gada 19. marta, 2011. gada 6. septembra, 2013. gada 17. janvāra un 2019. gada 19. decembra spriedumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 2008. gada 21. oktobra, 2010. gada 19. marta, 2011. gada 6. septembra, 2013. gada 17. janvāra un 2019. gada 19. decembra spriedumu (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 5. panta 2. punktu, 6. panta 1. punktu un 9. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 5. panta 2. punktu, 6. panta 1. punktu un 9. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A9-0055/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A9-0055/2022),

| A. | tā kā Atēnu Pirmās instances tiesas prokurora vietnieks ir iesniedzis pieprasījumu atcelt Ioannis Lagos deputāta imunitāti, lai uzsāktu kriminālprocesu pret viņu, pamatojoties uz konkrētiem apgalvojumiem, ko viņš izteicis Eiropas Parlamenta plenārsēdes debatēs; |
| --- | --- |

A.

tā kā Atēnu Pirmās instances tiesas prokurora vietnieks ir iesniedzis pieprasījumu atcelt Ioannis Lagos deputāta imunitāti, lai uzsāktu kriminālprocesu pret viņu, pamatojoties uz konkrētiem apgalvojumiem, ko viņš izteicis Eiropas Parlamenta plenārsēdes debatēs;

| B. | tā kā 2020. gada 14. septembrī plenārsēdes debatēs Eiropas Parlamentā Ioannis Lagos nāca klajā ar paziņojumiem, par kuriem pastāv aizdomas, ka ar tiem tiek izplatītas ksenofobiskas un islamofobiskas viltus ziņas par migrantiem Morijā; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2020. gada 14. septembrī plenārsēdes debatēs Eiropas Parlamentā Ioannis Lagos nāca klajā ar paziņojumiem, par kuriem pastāv aizdomas, ka ar tiem tiek izplatītas ksenofobiskas un islamofobiskas viltus ziņas par migrantiem Morijā;

| C. | tā kā Ioannis Lagos, sniedzot šos paziņojumus, ir radījis aizdomas par publisku kūdīšanu uz vardarbību un naidu pret personām, pamatojoties uz viņu rasi, ādas krāsu vai nacionālo vai etnisko piederību un apdraudot sabiedrisko kārtību, kā arī minēto personu fizisko integritāti, kas ir noziedzīgs nodarījums saskaņā ar Grieķijas Likuma Nr. 927/1979 1. panta 1. punktu, kas aizstāts ar Grieķijas Likuma Nr. 4285/2014 1. pantu; |
| --- | --- |

C.

tā kā Ioannis Lagos, sniedzot šos paziņojumus, ir radījis aizdomas par publisku kūdīšanu uz vardarbību un naidu pret personām, pamatojoties uz viņu rasi, ādas krāsu vai nacionālo vai etnisko piederību un apdraudot sabiedrisko kārtību, kā arī minēto personu fizisko integritāti, kas ir noziedzīgs nodarījums saskaņā ar Grieķijas Likuma Nr. 927/1979 1. panta 1. punktu, kas aizstāts ar Grieķijas Likuma Nr. 4285/2014 1. pantu;

| D. | tā kā deputāta imunitāte nav viņa personīgā privilēģija, bet gan visa Parlamenta un tā deputātu neatkarības garantija; |
| --- | --- |

D.

tā kā deputāta imunitāte nav viņa personīgā privilēģija, bet gan visa Parlamenta un tā deputātu neatkarības garantija;

| E. | tā kā, no vienas puses, Parlaments nevar tikt pielīdzināts tiesai un, no otras puses, deputāts imunitātes atcelšanas procedūras kontekstā nevar tikt uzskatīts par apsūdzēto (2); |
| --- | --- |

E.

tā kā, no vienas puses, Parlaments nevar tikt pielīdzināts tiesai un, no otras puses, deputāts imunitātes atcelšanas procedūras kontekstā nevar tikt uzskatīts par apsūdzēto (2);

| F. | tā kā saskaņā ar protokola Nr. 7 par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. pantu attiecībā uz Eiropas Parlamenta locekļiem nevar veikt izmeklēšanas darbības, viņus aizturēt vai uzsākt tiesvedību sakarā ar viedokli, ko viņi pauduši, vai balsojumu, ko viņi veikuši, pildot pienākumus; |
| --- | --- |

F.

tā kā saskaņā ar protokola Nr. 7 par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. pantu attiecībā uz Eiropas Parlamenta locekļiem nevar veikt izmeklēšanas darbības, viņus aizturēt vai uzsākt tiesvedību sakarā ar viedokli, ko viņi pauduši, vai balsojumu, ko viņi veikuši, pildot pienākumus;

| G. | tā kā Ioannis Lagos, pildot savus pienākumus kā Eiropas Parlamenta deputāts, nāca klajā ar iepriekš minētajiem paziņojumiem Eiropas Parlamenta plenārsēdes laikā; |
| --- | --- |

G.

tā kā Ioannis Lagos, pildot savus pienākumus kā Eiropas Parlamenta deputāts, nāca klajā ar iepriekš minētajiem paziņojumiem Eiropas Parlamenta plenārsēdes laikā;

| H. | tā kā tādēļ Ioannis Lagos paziņojumi tika sniegti saistībā ar deputāta pienākumiem un darbu Eiropas Parlamentā; |
| --- | --- |

H.

tā kā tādēļ Ioannis Lagos paziņojumi tika sniegti saistībā ar deputāta pienākumiem un darbu Eiropas Parlamentā;

| 1. | nolemj neatcelt Ioannis Lagos imunitāti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājai šo lēmumu un atbildīgās komitejas ziņojumu nekavējoties nosūtīt Grieķijas Republikas kompetentajai iestādei un Ioannis Lagos. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Tiesas 2008. gada 21. oktobra spriedums, Marra/De Gregorio un Clemente, C-200/07 un C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; Tiesas 2010. gada 19. marta spriedums, Gollnisch/Parlaments, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; Tiesas 2011. gada 6. septembra spriedums, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; Vispārējās tiesas 2013. gada 17. janvāra spriedums, Gollnisch/Parlaments, T-346/11 un T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23; Tiesas 2019. gada 19. decembra spriedums, Junqueras Vies, C-502/19, ECLI:EU:C:2019:1115.

(2)  Vispārējās tiesas 2019. gada 30. aprīļa spriedums, Briois/Parlaments, T-214/18, ECLI:EU:T:2019:266.

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Parlaments

Ceturtdiena, 2022. gada 24. marts

| 20.9.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 361/30 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 361/30

---

P9_TA(2022)0083

Bēgļu atbalstam Eiropā: CARE

Eiropas Parlamenta 2022. gada 24. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (ES) Nr. 1303/2013 un Regulu (ES) Nr. 223/2014 groza attiecībā uz kohēzijas rīcību bēgļu atbalstam Eiropā (CARE) (COM(2022)0109 – C9-0057/2022 – 2022/0075(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2022/C 361/05)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2022)0109), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2022)0109),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 175. panta trešo daļu un 177. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0057/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 175. panta trešo daļu un 177. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0057/2022),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2022. gada 23. marta atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2022. gada 23. marta atzinumu (1),

| — | pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2022. gada 16. marta vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2022. gada 16. marta vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. un 163. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. un 163. pantu,

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājai Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

---

P9_TC1-COD(2022)0075

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 24. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1303/2013 un (ES) Nr. 223/2014 attiecībā uz kohēzijas rīcību bēgļu atbalstam Eiropā (CARE)

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/562.)

---

| 20.9.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 361/31 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 361/31

---

P9_TA(2022)0084

Elastīgāka līdzekļu izmantošana atbilstoši Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonda regulām, ņemot vērā karu Ukrainā ***I

Eiropas Parlamenta 2022. gada 24. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 514/2014, ar ko paredz vispārīgus noteikumus Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondam un finansiālā atbalsta instrumentam policijas sadarbībai, noziedzības novēršanai un apkarošanai un krīžu pārvarēšanai, (ES) Nr. 516/2014, ar ko izveido Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, un (ES) 2021/1147, ar ko izveido Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu (COM(2022)0112 – C9-0056/2022 – 2022/0077(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2022/C 361/06)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2022)0112), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2022)0112),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 78. panta 2. un 4. punktu, 81. panta 1. punktu, 84. pantu un 87. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0056/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 78. panta 2. un 4. punktu, 81. panta 1. punktu, 84. pantu un 87. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0056/2022),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2022. gada 16. marta vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2022. gada 16. marta vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. un 163. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. un 163. pantu,

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājai Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2022)0077

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 24. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/..., r kuru groza Regulas (ES) Nr. 514/2014, ar ko paredz vispārīgus noteikumus Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondam un finansiālā atbalsta instrumentam policijas sadarbībai, noziedzības novēršanai un apkarošanai un krīžu pārvarēšanai, (ES) Nr. 516/2014, ar ko izveido Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, un (ES) 2021/1147, ar ko izveido Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/585.)

---

| 20.9.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 361/32 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 361/32

---

P9_TA(2022)0085

Statusa nolīgums starp ES un Moldovas Republiku par Frontex operacionālām darbībām ***

Eiropas Parlamenta 2022. gada 24. marta normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Moldovas Republiku par operacionālām darbībām, ko Moldovas Republikā veic Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra (07202/2022 – C9-0120/2022 – 2022/0087(NLE))

(Piekrišana)

(2022/C 361/07)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam (07202/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam (07202/2022),

| — | ņemot vērā projektu nolīgumam starp Eiropas Savienību un Moldovas Republiku par operacionālām darbībām, ko Moldovas Republikā veic Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra (07204/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu nolīgumam starp Eiropas Savienību un Moldovas Republiku par operacionālām darbībām, ko Moldovas Republikā veic Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra (07204/2022),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 77. panta 2. punkta b) apakšpunktu, 79. panta 2. punkta c) apakšpunktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C9-0120/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 77. panta 2. punkta b) apakšpunktu, 79. panta 2. punkta c) apakšpunktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C9-0120/2022),

| — | ņemot vērā Reglamenta 105. panta 1. punktu, 114. panta 7. punktu un 163. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 105. panta 1. punktu, 114. panta 7. punktu un 163. pantu,

| 1. | sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājai Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Moldovas Republikas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

---

| 20.9.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 361/33 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 361/33

---

P9_TA(2022)0088

Izmēģinājuma režīms attiecībā uz tirgus infrastruktūrām, kuru pamatā ir sadalītās virsgrāmatas tehnoloģija ***I

Eiropas Parlamenta 2022. gada 24. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par izmēģinājuma režīmu attiecībā uz tirgus infrastruktūrām, kuru pamatā ir sadalītās virsgrāmatas tehnoloģija (COM(2020)0594 – C9-0305/2020 – 2020/0267(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2022/C 361/08)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2020)0594), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2020)0594),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0305/2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0305/2020),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas 2021. gada 28. aprīļa atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas 2021. gada 28. aprīļa atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2021. gada 24. februāra atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2021. gada 24. februāra atzinumu (2),

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2021. gada 21. decembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2021. gada 21. decembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A9-0240/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A9-0240/2021),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājai Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 244, 22.6.2021., 4. lpp.

(2)  OV C 155, 30.4.2021., 31. lpp.

---

P9_TC1-COD(2020)0267

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 24. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/... par izmēģinājuma režīmu tirgus infrastruktūrām, kuru pamatā ir sadalītās virsgrāmatas tehnoloģija, un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 600/2014 un (ES) Nr. 909/2014 un Direktīvu 2014/65/ES

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/858.)

---

| 20.9.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 361/34 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 361/34

---

P9_TA(2022)0089

Viesabonēšanas regula (pārstrādāta redakcija) ***I

Eiropas Parlamenta 2022. gada 24. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par viesabonēšanu publiskajos mobilo sakaru tīklos Savienībā (pārstrādāta redakcija) (COM(2021)0085 – C9-0085/2021 – 2021/0045(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra – pārstrādāšana)

(2022/C 361/09)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2021)0085), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2021)0085),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 173. panta 3. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0085/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 173. panta 3. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0085/2021),

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2021. gada 7. jūlija atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2021. gada 7. jūlija atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Iestāžu 2001. gada 28. novembra nolīgumu par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iestāžu 2001. gada 28. novembra nolīgumu par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu (2),

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas 2021. gada 1. oktobra vēstuli Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejai, kura nosūtīta saskaņā ar Reglamenta 110. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas 2021. gada 1. oktobra vēstuli Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejai, kura nosūtīta saskaņā ar Reglamenta 110. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2021. gada 15. decembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2021. gada 15. decembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 110., 59. un 40. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 110., 59. un 40. pantu,

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu (A9-0286/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu (A9-0286/2021),

| A. | tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumu Komisijas priekšlikumā nav ietverti nekādi citi būtiski grozījumi kā vienīgi tie, kas tajā skaidri norādīti, un tā kā attiecībā uz iepriekšējo aktu negrozīto noteikumu un minēto grozījumu kodifikāciju priekšlikumā ir paredzēta tikai spēkā esošo tekstu kodifikācija, negrozot to būtību, |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumu Komisijas priekšlikumā nav ietverti nekādi citi būtiski grozījumi kā vienīgi tie, kas tajā skaidri norādīti, un tā kā attiecībā uz iepriekšējo aktu negrozīto noteikumu un minēto grozījumu kodifikāciju priekšlikumā ir paredzēta tikai spēkā esošo tekstu kodifikācija, negrozot to būtību,

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju, ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājai Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 374, 16.9.2021., 28. lpp.

(2)  OV C 77, 28.3.2002., 1. lpp.

---

P9_TC1-COD(2021)0045

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 24. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/... par viesabonēšanu publiskajos mobilo sakaru tīklos Savienībā (pārstrādāta redakcija)

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/612.)

---

| 20.9.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 361/36 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 361/36

---

P9_TA(2022)0090

Makrofinansiālā palīdzība Moldovas Republikai ***I

Eiropas Parlamenta 2022. gada 24. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par makrofinansiālo palīdzību Moldovas Republikai (COM(2022)0004 – C9-0007/2022 – 2021/0438(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2022/C 361/10)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2022)0004), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2022)0004),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 212. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0007/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 212. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0007/2022),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2022. gada 21. marta vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2022. gada 21. marta vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu (A9-0043/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu (A9-0043/2022),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājai Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2021)0438

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 24. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2022/..., ar ko piešķir makrofinansiālo palīdzību Moldovas Republikai

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Lēmumam (ES) 2022/563.)

---

| 20.9.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 361/37 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 361/37

---

P9_TA(2022)0091

Datorizēta sistēma datu pārrobežu elektroniskai apmaiņai tiesu iestāžu sadarbības jomā civillietās un krimināllietās (e-CODEX sistēma) ***I

Eiropas Parlamenta 2022. gada 24. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par datorizētu sistēmu saziņai pārrobežu civilprocesos un kriminālprocesos (e-CODEX sistēma) un ar ko groza Regulu (ES) 2018/1726 (COM(2020)0712 – C9-0389/2020 – 2020/0345(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2022/C 361/11)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2020)0712), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2020)0712),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 81. panta 2. punktu un 82. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0389/2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 81. panta 2. punktu un 82. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0389/2020),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2021. gada 27. aprīļa atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2021. gada 27. aprīļa atzinumu (1),

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2021. gada 15. decembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2021. gada 15. decembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas kopīgās apspriedes, kas ir rīkotas saskaņā ar Reglamenta 58. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas kopīgās apspriedes, kas ir rīkotas saskaņā ar Reglamenta 58. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A9-0288/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A9-0288/2021),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājai Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 286, 16.7.2021., 82. lpp.

---

P9_TC1-COD(2020)0345

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 24. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/... par datorizētu sistēmu datu pārrobežu elektroniskai apmaiņai tiesu iestāžu sadarbības civillietās un krimināllietās jomā (e-CODEX sistēma) un ar ko groza Regulu (ES) 2018/1726

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/850.)

---

| 20.9.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 361/38 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 361/38

---

P9_TA(2022)0092

Datu automatizēta apmaiņa attiecībā uz DNS Itālijā *

Eiropas Parlamenta 2022. gada 24. marta normatīvā rezolūcija par projektu Padomes īstenošanas lēmumam par to, lai Itālija sāktu DNS datu automatizētu apmaiņu (14836/2021 – C9-0002/2022 – 2021/0806(CNS))

(Apspriešanās)

(2022/C 361/12)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes projektu (14836/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes projektu (14836/2021),

| — | ņemot vērā ar Amsterdamas līgumu grozītā Līguma par Eiropas Savienību 39. panta 1. punktu un Protokola Nr. 36 par pārejas noteikumiem 9. pantu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C9-0002/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ar Amsterdamas līgumu grozītā Līguma par Eiropas Savienību 39. panta 1. punktu un Protokola Nr. 36 par pārejas noteikumiem 9. pantu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C9-0002/2022),

| — | ņemot vērā Padomes 2008. gada 23. jūnija Lēmumu 2008/615/TI par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (1), un jo īpaši tā 33. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2008. gada 23. jūnija Lēmumu 2008/615/TI par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (1), un jo īpaši tā 33. pantu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 82. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 82. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A9-0046/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A9-0046/2022),

| 1. | apstiprina Padomes projektu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Parlamenta apstiprināto tekstu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod priekšsēdētājai Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  OV L 210, 6.8.2008., 1. lpp.

---

| 20.9.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 361/39 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 361/39

---

P9_TA(2022)0093

Datu automatizēta apmaiņa attiecībā uz daktiloskopijas datiem Itālijā *

Eiropas Parlamenta 2022. gada 24. marta normatīvā rezolūcija par projektu Padomes īstenošanas lēmumam par to, lai Itālija sāktu daktiloskopijas datu automatizētu apmaiņu (14837/2021 – C9-0003/2022 – 2021/0807(CNS))

(Apspriešanās)

(2022/C 361/13)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes projektu (14837/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes projektu (14837/2021),

| — | ņemot vērā ar Amsterdamas līgumu grozītā Līguma par Eiropas Savienību 39. panta 1. punktu un 36. protokola par pārejas noteikumiem 9. pantu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C9-0003/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ar Amsterdamas līgumu grozītā Līguma par Eiropas Savienību 39. panta 1. punktu un 36. protokola par pārejas noteikumiem 9. pantu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C9-0003/2022),

| — | ņemot vērā Padomes 2008. gada 23. jūnija Lēmumu 2008/615/TI par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (1), un jo īpaši tā 33. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2008. gada 23. jūnija Lēmumu 2008/615/TI par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (1), un jo īpaši tā 33. pantu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 82. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 82. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A9-0050/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A9-0050/2022),

| 1. | apstiprina Padomes projektu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Parlamenta apstiprināto tekstu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod priekšsēdētājai Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  OV L 210, 6.8.2008., 1. lpp.

---

| 20.9.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 361/40 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 361/40

---

P9_TA(2022)0094

Datu automatizēta apmaiņa attiecībā uz transportlīdzekļu reģistrāciju Itālijā *

Eiropas Parlamenta 2022. gada 24. marta normatīvā rezolūcija par projektu Padomes īstenošanas lēmumam par to, lai Itālija sāktu transportlīdzekļu reģistrācijas datu automatizētu apmaiņu (14838/2021 – C9-0004/2022 – 2021/0808(CNS))

(Apspriešanās)

(2022/C 361/14)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes projektu (14838/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes projektu (14838/2021),

| — | ņemot vērā ar Amsterdamas līgumu grozītā Līguma par Eiropas Savienību 39. panta 1. punktu un Protokola Nr. 36 par pārejas noteikumiem 9. pantu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C9-0004/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ar Amsterdamas līgumu grozītā Līguma par Eiropas Savienību 39. panta 1. punktu un Protokola Nr. 36 par pārejas noteikumiem 9. pantu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C9-0004/2022),

| — | ņemot vērā Padomes 2008. gada 23. jūnija Lēmumu 2008/615/TI par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (1), un jo īpaši tā 33. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2008. gada 23. jūnija Lēmumu 2008/615/TI par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (1), un jo īpaši tā 33. pantu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 82. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 82. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A9-0047/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A9-0047/2022),

| 1. | apstiprina Padomes projektu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Parlamenta apstiprināto tekstu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod priekšsēdētājai Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  OV L 210, 6.8.2008., 1. lpp.

---

| 20.9.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 361/41 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 361/41

---

P9_TA(2022)0095

Datu automatizēta apmaiņa attiecībā uz transportlīdzekļu reģistrāciju Grieķijā *

Eiropas Parlamenta 2022. gada 24. marta normatīvā rezolūcija par projektu Padomes īstenošanas lēmumam par to, lai Grieķija sāktu transportlīdzekļu reģistrācijas datu automatizētu apmaiņu (14839/2021 – C9-0005/2022 – 2021/0809(CNS))

(Apspriešanās)

(2022/C 361/15)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes projektu (14839/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes projektu (14839/2021),

| — | ņemot vērā ar Amsterdamas līgumu grozītā Līguma par Eiropas Savienību 39. panta 1. punktu un Protokola Nr. 36 par pārejas noteikumiem 9. pantu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C9-0005/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ar Amsterdamas līgumu grozītā Līguma par Eiropas Savienību 39. panta 1. punktu un Protokola Nr. 36 par pārejas noteikumiem 9. pantu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C9-0005/2022),

| — | ņemot vērā Padomes 2008. gada 23. jūnija Lēmumu 2008/615/TI par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (1), un jo īpaši tā 33. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2008. gada 23. jūnija Lēmumu 2008/615/TI par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (1), un jo īpaši tā 33. pantu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 82. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 82. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A9-0049/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A9-0049/2022),

| 1. | apstiprina Padomes projektu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Parlamenta apstiprināto tekstu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod priekšsēdētājai Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  OV L 210, 6.8.2008., 1. lpp.

---

| 20.9.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 361/42 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 361/42

---

P9_TA(2022)0096

ES un Brazīlijas nolīgums par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu parasto pasu turētājiem ***

Eiropas Parlamenta 2022. gada 24. marta normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu parasto pasu turētājiem (13448/2018 – C9-0416/2021 – 2018/0084(NLE))

(Piekrišana)

(2022/C 361/16)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (13448/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (13448/2018),

| — | ņemot vērā projektu nolīgumam starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu parasto pasu turētājiem (13449/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu nolīgumam starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu parasto pasu turētājiem (13449/2018),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 77. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) punktu (C9-0416/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 77. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) punktu (C9-0416/2021),

| — | ņemot vērā Reglamenta 105. panta 1. un 4. punktu un 114. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 105. panta 1. un 4. punktu un 114. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ieteikumu (A9-0029/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ieteikumu (A9-0029/2022),

| 1. | sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājai Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Brazīlijas Federatīvās Republikas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

---

| 20.9.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 361/43 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 361/43

---

P9_TA(2022)0097

ES un Brazīlijas nolīgums par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu diplomātisko, dienesta vai oficiālo pasu turētājiem ***

Eiropas Parlamenta 2022. gada 24. marta normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu diplomātisko, dienesta vai oficiālo pasu turētājiem (13445/2018 – C9-0415/2021 – 2018/0086(NLE))

(Piekrišana)

(2022/C 361/17)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (13445/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (13445/2018),

| — | ņemot vērā projektu nolīgumam starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu diplomātisko, dienesta vai oficiālo pasu turētājiem (13446/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu nolīgumam starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu diplomātisko, dienesta vai oficiālo pasu turētājiem (13446/2018),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 77. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C9-0415/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 77. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C9-0415/2021),

| — | ņemot vērā Reglamenta 105. panta 1. un 4. punktu un 114. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 105. panta 1. un 4. punktu un 114. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ieteikumu (A9-0030/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ieteikumu (A9-0030/2022),

| 1. | sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājai Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Brazīlijas Federatīvās Republikas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

---

| 20.9.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 361/44 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 361/44

---

P9_TA(2022)0098

Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošana — Francijas pieteikums EGF/2021/007 FR/Selecta

Eiropas Parlamenta 2022. gada 24. marta rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda darbu zaudējušiem darba ņēmējiem izmantošanu saistībā ar Francijas iesniegto pieteikumu EGF/2021/007 FR/ Selecta (COM(2022)0035 – C9-0036/2022 – 2022/0023(BUD))

(2022/C 361/18)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2022)0035 – C9-0036/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2022)0035 – C9-0036/2022),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 28. aprīļa Regulu (ES) 2021/691 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu darbu zaudējušiem darba ņēmējiem (EGF) un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 1309/2013 (1) (“EGF regula”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 28. aprīļa Regulu (ES) 2021/691 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu darbu zaudējušiem darba ņēmējiem (EGF) un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 1309/2013 (1) (“EGF regula”),

| — | ņemot vērā Padomes 2020. gada 17. decembra Regulu (ES, Euratom) 2020/2093, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (2) (“DFS regula”), un jo īpaši tās 8. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2020. gada 17. decembra Regulu (ES, Euratom) 2020/2093, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (2) (“DFS regula”), un jo īpaši tās 8. pantu,

| — | ņemot vērā 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumu starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai (3), un jo īpaši tā 9. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumu starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai (3), un jo īpaši tā 9. punktu,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas un Reģionālās attīstības komitejas vēstules, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas un Reģionālās attīstības komitejas vēstules,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A9-0048/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A9-0048/2022),

| A. | tā kā Savienība ir izveidojusi likumdošanas un budžeta instrumentus, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kurus nelabvēlīgi ietekmējusi globalizācija un tehnoloģiskas un vides pārmaiņas, piemēram, pārmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, tirdzniecības strīdi, nozīmīgas pārmaiņas Savienības tirdzniecības attiecībās vai iekšējā tirgus sastāvā un finanšu un ekonomikas krīzes, kā arī pārkārtošanās uz mazoglekļa ekonomiku vai arī digitalizācija vai automatizācija; |
| --- | --- |

A.

tā kā Savienība ir izveidojusi likumdošanas un budžeta instrumentus, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kurus nelabvēlīgi ietekmējusi globalizācija un tehnoloģiskas un vides pārmaiņas, piemēram, pārmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, tirdzniecības strīdi, nozīmīgas pārmaiņas Savienības tirdzniecības attiecībās vai iekšējā tirgus sastāvā un finanšu un ekonomikas krīzes, kā arī pārkārtošanās uz mazoglekļa ekonomiku vai arī digitalizācija vai automatizācija;

| B. | tā kā Savienība ir paplašinājusi Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda pārvietotajiem darba ņēmējiem (EGF) darbības jomu, lai sniegtu finansiālu atbalstu jebkāda būtiska pārstrukturēšanas pasākuma gadījumā un tādējādi novērstu koronavīrusa krīzes ekonomiskās sekas; |
| --- | --- |

B.

tā kā Savienība ir paplašinājusi Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda pārvietotajiem darba ņēmējiem (EGF) darbības jomu, lai sniegtu finansiālu atbalstu jebkāda būtiska pārstrukturēšanas pasākuma gadījumā un tādējādi novērstu koronavīrusa krīzes ekonomiskās sekas;

| C. | tā kā Francija ir iesniegusi pieteikumu EGF/2021/007 FR/Selecta, lai saņemtu finansiālu ieguldījumu no EGF saistībā ar to, ka atsauces periodā, kas attiecas uz pieteikumu, no 2021. gada 1. jūnija līdz 2021. gada 1. oktobrim visos Francijas NUTS 2. līmeņa reģionos kontinentālajā Francijā, izņemot Limuzēnu (FRI2), 294 darba ņēmēji zaudēja darbu saimnieciskās darbības nozarē, kura klasificēta NACE 2. redakcijas 46. nodaļā (“Vairumtirdzniecība, izņemot automobiļus un motociklus”); |
| --- | --- |

C.

tā kā Francija ir iesniegusi pieteikumu EGF/2021/007 FR/Selecta, lai saņemtu finansiālu ieguldījumu no EGF saistībā ar to, ka atsauces periodā, kas attiecas uz pieteikumu, no 2021. gada 1. jūnija līdz 2021. gada 1. oktobrim visos Francijas NUTS 2. līmeņa reģionos kontinentālajā Francijā, izņemot Limuzēnu (FRI2), 294 darba ņēmēji zaudēja darbu saimnieciskās darbības nozarē, kura klasificēta NACE 2. redakcijas 46. nodaļā (“Vairumtirdzniecība, izņemot automobiļus un motociklus”);

| D. | tā kā pieteikums attiecas uz 294 darbu zaudējušiem darba ņēmējiem, kuru darbība uzņēmumā “Selecta” beidzās atsauces periodā, savukārt 179 darba ņēmēji zaudēja darbu pirms vai pēc atsauces perioda to pašu notikumu rezultātā, kas izraisīja darbu zaudējušo darba ņēmēju darbības beigšanos atsauces periodā, un tādējādi viņi arī tiks uzskatīti par atbalsttiesīgiem saņēmējiem; |
| --- | --- |

D.

tā kā pieteikums attiecas uz 294 darbu zaudējušiem darba ņēmējiem, kuru darbība uzņēmumā “Selecta” beidzās atsauces periodā, savukārt 179 darba ņēmēji zaudēja darbu pirms vai pēc atsauces perioda to pašu notikumu rezultātā, kas izraisīja darbu zaudējušo darba ņēmēju darbības beigšanos atsauces periodā, un tādējādi viņi arī tiks uzskatīti par atbalsttiesīgiem saņēmējiem;

| E. | tā kā pieteikums ir balstīts uz EGF regulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta intervences kritērijiem, kuri par nosacījumu izvirza to, ka četru mēnešu atskaites periodā darba attiecības beigušās vismaz 200 darbu zaudējušiem darba ņēmējiem kādā dalībvalsts uzņēmumā; |
| --- | --- |

E.

tā kā pieteikums ir balstīts uz EGF regulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta intervences kritērijiem, kuri par nosacījumu izvirza to, ka četru mēnešu atskaites periodā darba attiecības beigušās vismaz 200 darbu zaudējušiem darba ņēmējiem kādā dalībvalsts uzņēmumā;

| F. | tā kā Covid-19 pandēmija Eiropā ir smagi skārusi tirdzniecības automātu nozari, jo tika slēgtas vietas, kurās atrodas automāti (uzņēmumi un sabiedriskās vietas, piemēram, lidostas, dzelzceļa stacijas u. c.), un nebija piekļuves tirdzniecības automātiem atvērtajās vietās, un Ildefransas reģionā attālinātā darba dēļ tirdzniecības automātu uzņēmumi zaudēja 70 % apgrozījuma (2020. gada septembrī salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu) (4); |
| --- | --- |

F.

tā kā Covid-19 pandēmija Eiropā ir smagi skārusi tirdzniecības automātu nozari, jo tika slēgtas vietas, kurās atrodas automāti (uzņēmumi un sabiedriskās vietas, piemēram, lidostas, dzelzceļa stacijas u. c.), un nebija piekļuves tirdzniecības automātiem atvērtajās vietās, un Ildefransas reģionā attālinātā darba dēļ tirdzniecības automātu uzņēmumi zaudēja 70 % apgrozījuma (2020. gada septembrī salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu) (4);

| G. | tā kā saskaņā ar uzņēmuma “Selecta” sniegto informāciju, neraugoties uz aktivitātes atjaunošanos 2020. gada vasarā, automātu papildināšanas apjoms, salīdzinot ar 2020. gada februāri, t. i., pēdējo mēnesi pirms pandēmijas, samazinājās par 47 %, savukārt, neraugoties uz līgumu pārskatīšanu, kas veikta, mēģinot ierobežot zaudējumus, kurus saasināja fiksētās izmaksas un pārdošanas apjoma kritums, uzņēmums 2020. gadā reģistrēja darbības zaudējumus 60 miljonu EUR apmērā (5) un atlaida 473 darba ņēmējus; |
| --- | --- |

G.

tā kā saskaņā ar uzņēmuma “Selecta” sniegto informāciju, neraugoties uz aktivitātes atjaunošanos 2020. gada vasarā, automātu papildināšanas apjoms, salīdzinot ar 2020. gada februāri, t. i., pēdējo mēnesi pirms pandēmijas, samazinājās par 47 %, savukārt, neraugoties uz līgumu pārskatīšanu, kas veikta, mēģinot ierobežot zaudējumus, kurus saasināja fiksētās izmaksas un pārdošanas apjoma kritums, uzņēmums 2020. gadā reģistrēja darbības zaudējumus 60 miljonu EUR apmērā (5) un atlaida 473 darba ņēmējus;

| H. | tā kā Komisija paziņoja, ka veselības krīze ir izraisījusi ekonomikas krīzi, izklāstīja ekonomikas atveseļošanas plānu un uzsvēra EGF kā ārkārtas instrumenta nozīmi (6); |
| --- | --- |

H.

tā kā Komisija paziņoja, ka veselības krīze ir izraisījusi ekonomikas krīzi, izklāstīja ekonomikas atveseļošanas plānu un uzsvēra EGF kā ārkārtas instrumenta nozīmi (6);

| I. | tā kā saskaņā ar Francijas Automātiskās pārdošanas un pakalpojumu organizācijas (NAVSA) datiem nozares apgrozījums Francijā 2020. gadā samazinājās par 50–90 % salīdzinājumā ar 2019. gadu, apdraudot aptuveni 25 000 darbvietu; |
| --- | --- |

I.

tā kā saskaņā ar Francijas Automātiskās pārdošanas un pakalpojumu organizācijas (NAVSA) datiem nozares apgrozījums Francijā 2020. gadā samazinājās par 50–90 % salīdzinājumā ar 2019. gadu, apdraudot aptuveni 25 000 darbvietu;

| J. | tā kā EGF finansiālais ieguldījums galvenokārt būtu jānovirza aktīviem darba tirgus politikas pasākumiem un personalizētiem pakalpojumiem, kuru mērķis ir ātri no jauna integrēt atbalsta saņēmējus pienācīgā un ilgtspējīgā nodarbinātībā viņu sākotnējā darbības nozarē vai ārpus tās, vienlaikus sagatavojot tos zaļākai un digitālākai Eiropas ekonomikai; |
| --- | --- |

J.

tā kā EGF finansiālais ieguldījums galvenokārt būtu jānovirza aktīviem darba tirgus politikas pasākumiem un personalizētiem pakalpojumiem, kuru mērķis ir ātri no jauna integrēt atbalsta saņēmējus pienācīgā un ilgtspējīgā nodarbinātībā viņu sākotnējā darbības nozarē vai ārpus tās, vienlaikus sagatavojot tos zaļākai un digitālākai Eiropas ekonomikai;

| K. | tā kā EGF nepārsniedz maksimālo gada apjomu 186 miljonu EUR apmērā (2018. gada cenās), kā paredzēts DFS regulas 8. pantā, |
| --- | --- |

K.

tā kā EGF nepārsniedz maksimālo gada apjomu 186 miljonu EUR apmērā (2018. gada cenās), kā paredzēts DFS regulas 8. pantā,

| 1. | piekrīt Komisijai, ka EGF regulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunktā paredzētie nosacījumi ir ievēroti un ka līdz ar to Francija saskaņā ar minēto regulu ir tiesīga saņemt finansiālu ieguldījumu 4 074 296 EUR apmērā, kas veido 85 % no kopējām izmaksām — 4 793 290 EUR, kuri ietver izdevumus par individualizētiem pakalpojumiem 4 766 930 EUR apmērā un saskaņā ar EGF regulas 7. panta 5. punktu izdevumus par EGF īstenošanu 26 360 EUR apmērā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pieņem zināšanai to, ka Francijas iestādes pieteikumu iesniedza 2021. gada 12. oktobrī un Komisija pieteikuma izvērtēšanu pabeidza 2022. gada 7. februārī, tajā pašā dienā to darot zināmu Parlamentam; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pieņem zināšanai to, ka pieteikums kopumā attiecas uz 473 darbu zaudējušiem darba ņēmējiem, kuru darbība ir beigusies; atzinīgi vērtē to, ka saskaņā ar Francijas aplēsēm pasākumos piedalīsies visi atbalsttiesīgie saņēmēji (“paredzētie atbalsta saņēmēji”); |
| --- | --- |

3.

| 4. | atgādina — paredzams, ka darbinieku atlaišanas sociālā ietekme Francijai būs nozīmīga, jo īpaši Ildefransas reģionā un Lilles pilsētā, kur notika attiecīgi 32 % un 13 % atlaišanas gadījumu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | norāda, ka 29,8 % no paredzētajiem atbalsta saņēmējiem ir ieguvuši pamatizglītības otrā posma vai zemāka līmeņa izglītību; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pieņem zināšanai to, ka Francija sāka sniegt individualizētos pakalpojumus paredzētajiem atbalsta saņēmējiem 2021. gada 1. aprīlī un ka tāpēc tiesības saņemt EGF finansiālu ieguldījumu būs no 2021. gada 1. aprīļa līdz 24 mēnešiem pēc finansēšanas lēmuma spēkā stāšanās dienas; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atgādina, ka atlaistajiem darba ņēmējiem sniedzamie individualizētie pakalpojumi ietver šādas darbības: konsultāciju pakalpojumi un karjeras attīstības atbalsts, psiholoģiskais atbalsts, apmācība, atbalsts uzņēmuma izveidei, darba meklēšanas pabalsts, pabalsts ātrai nodarbinātības atsākšanai, aprūpētā darba uzteikuma stimuls un atbalsts pārcelšanās un iekārtošanās izmaksu segšanai; |
| --- | --- |

7.

| 8. | šajā sakarībā atkārtoti norāda, ka Savienībai būtu jāuzņemas svarīga loma, nodrošinot kvalifikāciju, kas nepieciešama taisnīgai pārveidei saskaņā ar Eiropas zaļo kursu; stingri atbalsta to, ka no 2021. līdz 2027. gadam EGF turpinās solidarizēties ar skartajām personām un arī turpmāk pievērsīs uzmanību tam, kā pārstrukturēšanās ietekmē darba ņēmējus, un aicina iesniegt turpmākus pieteikumus, lai maksimāli palielinātu politikas saskaņotību; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atzinīgi vērtē to, ka saskaņoto individualizēto pakalpojumu kopumu, attiecībā uz kuru ir pieprasīts EGF līdzfinansējums, Francija ir sagatavojusi, apspriežoties ar darbiniekiem un arodbiedrību pārstāvjiem; uzsver pārredzamības nepieciešamību visos procedūras posmos un aicina pakalpojumu kopuma īstenošanā un novērtēšanā iesaistīt sociālos partnerus; pieņem zināšanai to, ka visas procesuālās prasības ir izpildītas; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzskata, ka EGF finansiālais ieguldījums galvenokārt būtu jānovirza aktīviem darba tirgus politikas pasākumiem un individualizētiem pakalpojumiem, kuru mērķis ir ātri no jauna integrēt atbalsta saņēmējus pienācīgā un ilgtspējīgā nodarbinātībā viņu sākotnējā darbības nozarē vai ārpus tās, vienlaikus sagatavojot tos zaļākai un digitālākai Eiropas ekonomikai; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atgādina par iespēju saskaņotajā pasākumu kopumā paredzēt īpašus ierobežota termiņa pasākumus, cita starpā izmaksāt bērnu aprūpes pabalstus, kā paredzēts EGF regulas 7. panta 2. punkta b) apakšpunktā, lai veicinātu darba meklētāju līdzdalību ierosinātajās darbībās; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ņem vērā, ka Francijas iestādes ir norādījušas, ka darbinieku un arodbiedrību pārstāvji ir cieši iesaistīti organizatorisko plānu īstenošanā, lai pielāgotos pārmaiņām; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atzinīgi vērtē to, ka uzņēmums “Selecta” ir ieviesis ļoti aktīvu apmācības politiku, kas pārsniedz tā juridiskās saistības; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ņem vērā, ka 2021. gadā apmācības budžets vienam darba ņēmējam bija par 30 % lielāks nekā 2019. gadā, lai uzlabotu darba ņēmēju nodarbināmību un mobilitāti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver, ka Francijas iestādes ir apstiprinājušas, ka atbalsttiesīgās darbības netiek finansētas no citiem Savienības fondiem vai finanšu instrumentiem; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atkārtoti norāda, ka EGF palīdzība nedrīkst aizstāt ne darbības, par kurām saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem atbild uzņēmumi, ne jebkādus pabalstus vai tiesības, kas pienākas darbu zaudējušiem darba ņēmējiem, lai nodrošinātu, ka šis piešķīrums ir pilnībā papildinošs; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atgādina, ka EGF mērķis ir paust solidaritāti un atbalstīt atbalsta saņēmējus, lai tie ātri no jauna integrētos pienācīgā un ilgtspējīgā nodarbinātībā savā sākotnējā darbības nozarē vai ārpus tās; |
| --- | --- |

17.

| 18. | apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzdod priekšsēdētājai parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  OV L 153, 3.5.2021., 48. lpp.

(2)  OV L 433 I, 22.12.2020., 11. lpp.

(3)  OV L 433 I, 22.12.2020., 28. lpp.

(4)  NAVSA. Ziņojums par situāciju nozarē. 2020. gada septembris

(5)  https://www.droits-salaries.com/552014201-selecta/55201420101907-/T09321007764-accord-relatif-a-la-mise-en-place-d-un-dispositif-specifique-d-activite-partielle-longue-duree-apld--autres-temps-de-travail.shtml

(6)  COM(2020)0442.

---

PIELIKUMS

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda darbu zaudējušiem darba ņēmējiem izmantošanu saistībā ar Francijas iesniegto pieteikumu (EGF/2021/007 FR/Selecta)

(Šā pielikuma teksts šeit nav iekļauts, jo tas atbilst galīgajam aktam – Lēmumam (ES) 2022/548.)

---