# Uradni list C 386/2022

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 386 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 657. oktober 2022 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 386

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 657. oktober 2022

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | IV   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Svet |
| 2022/C 386/01 | Obvestilo posameznikom, za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta 2014/932/SZVP, kot se izvaja z Izvedbenim sklepom Sveta (SZVP) 2022/1902, in Uredbe Sveta (EU) št. 1352/2014, kot se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2022/1901, o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Jemnu | 1 |
| 2022/C 386/02 | Obvestilo osebam, subjektom in organom, za katere veljajo omejevalni ukrepi, določeni v Sklepu Sveta 2014/145/SZVP, kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2022/1907, in Uredbi Sveta (EU) št. 269/2014, kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2022/1906 o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine | 3 |
| 2022/C 386/03 | Obvestilo fizičnim ali pravnim osebam, subjektom ali organom, za katere veljajo omejevalni ukrepi, določeni v Sklepu Sveta 2014/145/SZVP, kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2022/1907, in Uredbi Sveta (EU) No 269/2014, kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2022/1906, o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine | 4 |
| 2022/C 386/04 | Obvestilo posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki in za katere veljajo omejevalni ukrepi, določeni v Sklepu Sveta 2014/145/SZVP in Uredbi Sveta (EU) št. 269/2014 o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine | 5 |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 386/05 | Menjalni tečaji eura — 6. oktober 2022 | 7 |

Vsebina

Stran

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

2022/C 386/01

Obvestilo posameznikom, za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta 2014/932/SZVP, kot se izvaja z Izvedbenim sklepom Sveta (SZVP) 2022/1902, in Uredbe Sveta (EU) št. 1352/2014, kot se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2022/1901, o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Jemnu

1

2022/C 386/02

Obvestilo osebam, subjektom in organom, za katere veljajo omejevalni ukrepi, določeni v Sklepu Sveta 2014/145/SZVP, kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2022/1907, in Uredbi Sveta (EU) št. 269/2014, kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2022/1906 o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine

3

2022/C 386/03

Obvestilo fizičnim ali pravnim osebam, subjektom ali organom, za katere veljajo omejevalni ukrepi, določeni v Sklepu Sveta 2014/145/SZVP, kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2022/1907, in Uredbi Sveta (EU) No 269/2014, kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2022/1906, o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine

4

2022/C 386/04

Obvestilo posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki in za katere veljajo omejevalni ukrepi, določeni v Sklepu Sveta 2014/145/SZVP in Uredbi Sveta (EU) št. 269/2014 o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine

5

Evropska komisija

2022/C 386/05

Menjalni tečaji eura — 6. oktober 2022

7

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 386/06 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10646 – Microsoft / Activision Blizzard) (
  1
  ) | 8 |
| 2022/C 386/07 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10914 – GENSTAR CAPITAL / GTCR / JSSI) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 9 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 386/08 | Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 11 |
| 2022/C 386/09 | Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 37 |
| 2022/C 386/10 | Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 49 |
| 2022/C 386/11 | Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 61 |
| 2022/C 386/12 | Objava odobrene standardne spremembe specifikacije proizvoda za zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo v sektorju kmetijskih proizvodov in živil iz člena 6b(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 664/2014 | 73 |
| 2022/C 386/13 | Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 78 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2022/C 386/06

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10646 – Microsoft / Activision Blizzard) (
  1
  )

1

8

2022/C 386/07

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10914 – GENSTAR CAPITAL / GTCR / JSSI) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

9

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2022/C 386/08

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

11

2022/C 386/09

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

37

2022/C 386/10

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

49

2022/C 386/11

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

61

2022/C 386/12

Objava odobrene standardne spremembe specifikacije proizvoda za zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo v sektorju kmetijskih proizvodov in živil iz člena 6b(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 664/2014

73

2022/C 386/13

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

78

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

| 7.10.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 386/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 386/1

---

Obvestilo posameznikom, za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta 2014/932/SZVP, kot se izvaja z Izvedbenim sklepom Sveta (SZVP) 2022/1902, in Uredbe Sveta (EU) št. 1352/2014, kot se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2022/1901, o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Jemnu

(2022/C 386/01)

Posameznike, navedene v Prilogi k Sklepu Sveta 2014/932/SZVP (1), kot se izvaja z Izvedbenim sklepom Sveta (SZVP) 2022/1902 (2), in Prilogi I k Uredbi Sveta (EU) št. 1352/2014 (3), kot se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) št. 2022/1901 (4), o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Jemnu, obveščamo o naslednjem:

Odbor Varnostnega sveta Združenih narodov, ustanovljen v skladu z Resolucijo Varnostnega sveta Združenih narodov 2140 (2014), je 26. septembra 2022 na seznam oseb in subjektov, za katere veljajo omejevalni ukrepi, dodal dva posameznika.

Zadevna posameznika lahko odboru ZN, ustanovljenemu z Resolucijo Varnostnega sveta Združenih narodov 2140 (2014), kadar koli skupaj z morebitnimi dokazili pošljeta zahtevo za ponovno preučitev odločitve o uvrstitvi na seznam ZN. Zahtevo je treba poslati na naslov:

| Focal Point for De-listing |
| --- |
| Security Council Subsidiary Organs Branch |
| Room DC2 2034 |
| United Nations |
| New York, N.Y. 10017 |
| United States of America |

Focal Point for De-listing

Security Council Subsidiary Organs Branch

Room DC2 2034

United Nations

New York, N.Y. 10017

United States of America

Tel.: +1 917 367 9448

Faks: +1 917 367 0460

e-naslov: delisting@un.org

Več informacij je na voljo na spletni strani: https://www.un.org/securitycouncil/fr/sanctions/2140/materials/procedures-for-delisting.

Svet Evropske unije je na podlagi odločitve ZN sklenil posameznika s seznama ZN uvrstiti na sezname oseb in subjektov, za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa 2014/932/SZVP, kot se izvaja z Izvedbenim sklepom Sveta (SZVP) 2022/1902, in Uredbe (EU) št. 1352/2014, kot se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2022/1901. Razlogi za uvrstitev zadevnih posameznikov na ta seznam so navedeni v ustreznih vnosih v Prilogi k Sklepu in Prilogi I k Uredbi.

Zadevna posameznika obveščamo, da lahko pri pristojnih organih zadevne države članice ali držav članic, kot so navedeni na spletnih straneh iz Priloge II k Uredbi Sveta (EU) št. 1352/2014, zaprosita za dovoljenje za uporabo zamrznjenih sredstev za osnovne potrebe ali določena plačila (glej člen 4 Uredbe).

Zadevna posameznika lahko zahtevo za ponovno preučitev odločitve o uvrstitvi na navedeni seznam skupaj z dokazili pošljeta Svetu na naslov:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| DG RELEX 1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

DG RELEX 1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

e-naslov: sanctions@consilium.europa.eu

Zadevna posameznika obveščamo tudi, da lahko odločitev Sveta izpodbijata na Splošnem sodišču Evropske unije v skladu s pogoji iz člena 275, drugi odstavek, ter člena 263, četrti in šesti odstavek, Pogodbe o delovanju Evropske unije.

---

(1)  UL L 365, 19.12.2014, str. 147.

(2)  UL L 260, 6.10.2022, str. 6.

(3)  UL L 365, 19.12.2014, str. 60.

(4)  UL L 260, 6.10.2022, str. 1.

---

| 7.10.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 386/3 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 386/3

---

Obvestilo osebam, subjektom in organom, za katere veljajo omejevalni ukrepi, določeni v Sklepu Sveta 2014/145/SZVP, kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2022/1907, in Uredbi Sveta (EU) št. 269/2014, kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2022/1906 o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine

(2022/C 386/02)

Osebe, subjekte in organe, navedene v Prilogi k Sklepu Sveta 2014/145/SZVP z dne 17. marca 2014 o omejevalnih ukrepih v zvezi z ukrepi, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine (1), kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2022/1907 (2), in v Prilogi I k Uredbi Sveta (EU) št. 269/2014 z dne 17. marca 2014 o omejevalnih ukrepih v zvezi z ukrepi, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine (3), kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2022/1906, o omejevalnih ukrepih v zvezi z ukrepi in dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine, obveščamo o naslednjem (4):

Svet Evropske unije je sklenil, da je treba te osebe, subjekte in organe uvrstiti na seznam oseb, subjektov in organov, za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa 2014/145/SZVP in Uredbe (EU) št. 269/2014 o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine. Razlogi za uvrstitev teh oseb, subjektov in organov na seznam so navedeni v ustreznih rubrikah teh prilog.

Zadevne osebe, subjekte in organe opozarjamo, da lahko pri pristojnih organih zadevne države članice oziroma zadevnih držav članic, kot so navedeni na spletnih mestih iz Priloge II k Uredbi (EU) št. 269/2014, zaprosijo, da se jim odobri uporaba zamrznjenih sredstev za osnovne potrebe ali specifična plačila (glej člen 4 Uredbe).

Zadevne osebe, subjekti in organi lahko prošnjo za ponovno preučitev odločitve o njihovi uvrstitvi na navedeni seznam skupaj z dokazili pošljejo Svetu pred 2. novembrom 2022 na naslov:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

e-naslov: sanctions@consilium.europa.eu

Zadevne osebe, subjekte in organe obenem opozarjamo, da lahko odločitev Sveta izpodbijajo na Splošnem sodišču Evropske unije v skladu s pogoji iz člena 275, drugi odstavek, ter člena 263, četrti in šesti odstavek, Pogodbe o delovanju Evropske unije.

---

(1)  UL L 78, 17.3.2014, str. 16.

(2)  Sklep Sveta o spremembi Sklepa 2014/145/SZVP o omejevalnih ukrepih v zvezi z ukrepi, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine (UL LI 259, 6.10.2022, str. 98).

(3)  UL L 78, 17.3.2014, str. 6.

(4)  UL LI 259, 6.10.2022, str. 79.

---

| 7.10.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 386/4 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 386/4

---

Obvestilo fizičnim ali pravnim osebam, subjektom ali organom, za katere veljajo omejevalni ukrepi, določeni v Sklepu Sveta 2014/145/SZVP, kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2022/1907, in Uredbi Sveta (EU) No 269/2014, kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2022/1906, o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine

(2022/C 386/03)

Fizične ali pravne osebe, subjekte ali organe, navedene v Prilogi k Sklepu Sveta 2014/145/SZVP z dne 17. marca 2014 o omejevalnih ukrepih v zvezi z ukrepi, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine (1), kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2022/1907 (2), in v Prilogi I k Uredbi Sveta (EU) št. 269/2014 z dne 17. marca 2014 o omejevalnih ukrepih v zvezi z ukrepi, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine (3), kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2022/1906, o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine (4), obveščamo o naslednjem:

V skladu s členom 9(2) Uredbe (EU) št. 269/2014 morajo fizične ali pravne osebe, subjekti ali organi pred 1. septembrom 2022 ali v šestih tednih po njihovi uvrstitvi na seznam v Prilogi I, odvisno od tega, kaj nastopi pozneje, poročati o sredstvih ali gospodarskih virih v jurisdikciji države članice, ki jim pripadajo, so v njihovi lasti, so v njihovi posesti ali jih nadzorujejo, pristojnemu organu države članice, v kateri se ta sredstva ali gospodarski viri nahajajo. Pri vsakem preverjanju takih informacij morajo sodelovati z nacionalnim pristojnim organom. Neupoštevanje teh obveznosti se bo štelo za izogibanje ukrepom glede zamrznitve sredstev in gospodarskih virov.

Zahtevane informacije je treba poslati pristojnemu organu ustrezne države članice, in sicer prek njenega spletnega mesta iz Priloge II k Uredbi (EU) št. 269/2014 (5).

Obveznost poročanja na podlagi člena 9(2) Uredbe (EU) št. 269/2014 se do 1. januarja 2023 ne uporablja za sredstva ali gospodarske vire, ki se nahajajo v državi članici, ki je pred 21. julijem 2022 določila podobno obveznost poročanja na podlagi nacionalnega prava.

---

(1)  UL L 78, 17.3.2014, str. 16.

(2)  Sklep Sveta o spremembi Sklepa 2014/145/SZVP o omejevalnih ukrepih v zvezi z ukrepi, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine (UL LI 259, 6.10.2022, str. 98).

(3)  UL L 78, 17.3.2014, str. 6.

(4)  UL LI 259, 6.10.2022, str. 79.

(5)  Zadnje konsolidirana različica je na voljo na: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=CELEX%3A02014R0269-20220916&qid=1664886241141

---

| 7.10.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 386/5 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 386/5

---

Obvestilo posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki in za katere veljajo omejevalni ukrepi, določeni v Sklepu Sveta 2014/145/SZVP in Uredbi Sveta (EU) št. 269/2014 o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine

(2022/C 386/04)

Posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki, v skladu s členom 16 Uredbe (EU) 2018/1725 obveščamo o naslednjem (1):

Pravni podlagi za ta postopek obdelave sta Sklep Sveta 2014/145/SZVP (2), kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2022/1907 (3), in Uredba (EU) št. 269/2014 (4), kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2022/1906 (5).

Za ta postopek obdelave je odgovoren oddelek RELEX.1 v Generalnem direktoratu za zunanje odnose (RELEX) Generalnega sekretariata Sveta (GSS), katerega naslov je:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| B-1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

B-1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

e-naslov: sanctions@consilium.europa.eu

Kontaktni podatki pooblaščene osebe za varstvo podatkov v GSS:

Pooblaščena oseba za varstvo podatkov

data.protection@consilium.europa.eu

Namen postopka obdelave je vzpostaviti in posodobiti seznam posameznikov, za katere veljajo omejevalni ukrepi v skladu s Sklepom 2014/145/SZVP, kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2022/1907, in Uredbo (EU) št. 269/2014, kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2022/1906.

Posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, so fizične osebe, ki izpolnjujejo merila za uvrstitev na seznam, določena v Sklepu 2014/145/SZVP in Uredbi (EU) št. 269/2014.

Zbrani osebni podatki vključujejo podatke, potrebne za pravilno identifikacijo zadevne osebe, utemeljitev in katere koli druge podatke v zvezi s tem.

Zbrani osebni podatki se po potrebi lahko sporočijo Evropski službi za zunanje delovanje in Komisiji.

Brez poseganja v omejitve iz člena 25 Uredbe (EU) 2018/1725 bo uveljavljanje pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, kot so pravica dostopa in pravica do popravka ali do ugovora, urejeno z Uredbo (EU) 2018/1725.

Osebni podatki se bodo hranili pet let od trenutka, ko bo posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, zbrisan s seznama oseb, za katere veljajo omejevalni ukrepi, ali trenutka, ko bo veljavnost ukrepa potekla, ali dokler bo trajal sodni postopek, če se je ta začel.

Brez poseganja v katero koli pravno, upravno ali izvensodno sredstvo lahko posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725 vložijo pritožbo pri Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  UL L 295, 21.11.2018, str. 39.

(2)  Sklep Sveta 2014/145/SZVP z dne 17. marca 2014 o omejevalnih ukrepih v zvezi z ukrepi, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine (UL L 78, 17.3.2014, str. 16).

(3)  Sklep Sveta o spremembi Sklepa 2014/145/SZVP o omejevalnih ukrepih v zvezi z ukrepi, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine (UL LI 259 , 6.10.2022, str. 98).

(4)  Uredba Sveta (EU) št. 269/2014 z dne 17. marca 2014 o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine (UL L 78, 17.3.2014, str. 6).

(5)  UL LI 259 , 6.10.2022, str. 79.

---

Evropska komisija

| 7.10.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 386/7 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 386/7

---

Menjalni tečaji eura (1)

6. oktober 2022

(2022/C 386/05)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 0,9860 |
| JPY | japonski jen | 142,68 |
| DKK | danska krona | 7,4390 |
| GBP | funt šterling | 0,87583 |
| SEK | švedska krona | 10,8728 |
| CHF | švicarski frank | 0,9709 |
| ISK | islandska krona | 139,90 |
| NOK | norveška krona | 10,4278 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 24,479 |
| HUF | madžarski forint | 422,59 |
| PLN | poljski zlot | 4,8505 |
| RON | romunski leu | 4,9364 |
| TRY | turška lira | 18,3191 |
| AUD | avstralski dolar | 1,5263 |
| CAD | kanadski dolar | 1,3475 |
| HKD | hongkonški dolar | 7,7400 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7280 |
| SGD | singapurski dolar | 1,4057 |
| KRW | južnokorejski won | 1 388,39 |
| ZAR | južnoafriški rand | 17,5769 |
| CNY | kitajski juan | 7,0164 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,5288 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 021,24 |
| MYR | malezijski ringit | 4,5726 |
| PHP | filipinski peso | 57,949 |
| RUB | ruski rubelj | |
| THB | tajski bat | 36,827 |
| BRL | brazilski real | 5,1185 |
| MXN | mehiški peso | 19,8170 |
| INR | indijska rupija | 81,0615 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

0,9860

JPY

japonski jen

142,68

DKK

danska krona

7,4390

GBP

funt šterling

0,87583

SEK

švedska krona

10,8728

CHF

švicarski frank

0,9709

ISK

islandska krona

139,90

NOK

norveška krona

10,4278

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

24,479

HUF

madžarski forint

422,59

PLN

poljski zlot

4,8505

RON

romunski leu

4,9364

TRY

turška lira

18,3191

AUD

avstralski dolar

1,5263

CAD

kanadski dolar

1,3475

HKD

hongkonški dolar

7,7400

NZD

novozelandski dolar

1,7280

SGD

singapurski dolar

1,4057

KRW

južnokorejski won

1 388,39

ZAR

južnoafriški rand

17,5769

CNY

kitajski juan

7,0164

HRK

hrvaška kuna

7,5288

IDR

indonezijska rupija

15 021,24

MYR

malezijski ringit

4,5726

PHP

filipinski peso

57,949

RUB

ruski rubelj

THB

tajski bat

36,827

BRL

brazilski real

5,1185

MXN

mehiški peso

19,8170

INR

indijska rupija

81,0615

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 7.10.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 386/8 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 386/8

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.10646 – Microsoft / Activision Blizzard)

(Besedilo velja za EGP)

(2022/C 386/06)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednji podjetji:

| — | Microsoft Corporation („Microsoft“, ZDA), |
| --- | --- |

—

Microsoft Corporation („Microsoft“, ZDA),

| — | Activision Blizzard, Inc. („Activision Blizzard“, ZDA). |
| --- | --- |

—

Activision Blizzard, Inc. („Activision Blizzard“, ZDA).

Podjetje Microsoft pridobi v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah izključni nadzor nad celotnim podjetjem Activision Blizzard.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic.

2.

| — | za Microsoft: globalno tehnološko podjetje, ki strankam ponuja široko paleto izdelkov in storitev prek naslednjih poslovnih segmentov: produktivnost in poslovni procesi, inteligentni oblak in bolj osebno računalništvo. Microsoft je prek svojega podjetja video iger dejaven kot razvijalec in izdajatelj iger za osebne računalnike, igralnih konzol in mobilnih naprav ter je dejaven kot distributer iger za osebne računalnike in konzole. Poleg tega Microsoft ponuja igralno konzolo Xbox in s tem povezane storitve; |
| --- | --- |

—

za Microsoft: globalno tehnološko podjetje, ki strankam ponuja široko paleto izdelkov in storitev prek naslednjih poslovnih segmentov: produktivnost in poslovni procesi, inteligentni oblak in bolj osebno računalništvo. Microsoft je prek svojega podjetja video iger dejaven kot razvijalec in izdajatelj iger za osebne računalnike, igralnih konzol in mobilnih naprav ter je dejaven kot distributer iger za osebne računalnike in konzole. Poleg tega Microsoft ponuja igralno konzolo Xbox in s tem povezane storitve;

| — | za Activision Blizzard: razvijalec in izdajatelj iger za osebne računalnike, igralne konzole in mobilne naprave ter distributer iger za osebne računalnike. |
| --- | --- |

—

za Activision Blizzard: razvijalec in izdajatelj iger za osebne računalnike, igralne konzole in mobilne naprave ter distributer iger za osebne računalnike.

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi se za priglašeno koncentracijo lahko uporabljala uredba o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.10646 – Microsoft / Activision Blizzard

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

e-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

faks +32 22964301

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

---

| 7.10.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 386/9 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 386/9

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.10914 – GENSTAR CAPITAL / GTCR / JSSI)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2022/C 386/07)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednja podjetja:

| — | Genstar Capital Partners, LLC („Genstar Capital“, ZDA), |
| --- | --- |

—

Genstar Capital Partners, LLC („Genstar Capital“, ZDA),

| — | GTCR LLC („GTCR“, ZDA), |
| --- | --- |

—

GTCR LLC („GTCR“, ZDA),

| — | JSS Holdco LLC („JSSI“, ZDA). |
| --- | --- |

—

JSS Holdco LLC („JSSI“, ZDA).

Podjetje Genstar Capital pridobi v smislu člena 3(1)(b) in člena 3(4) uredbe o združitvah posredni skupni nadzor nad podjetjem JSSI, ki ga trenutno izključno obvladuje podjetje GTCR.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic.

2.

| — | za Genstar Capital: naložbe v srednje tržne družbe na področju finančnih storitev, zdravstvenega varstva, industrijske tehnologije in programske opreme, |
| --- | --- |

—

za Genstar Capital: naložbe v srednje tržne družbe na področju finančnih storitev, zdravstvenega varstva, industrijske tehnologije in programske opreme,

| — | za GTCR: naložbe v rastoča podjetja na področjih finančnih storitev in tehnologije, zdravstva, tehnologije, medijev in telekomunikacij ter poslovnih storitev po svetu, |
| --- | --- |

—

za GTCR: naložbe v rastoča podjetja na področjih finančnih storitev in tehnologije, zdravstva, tehnologije, medijev in telekomunikacij ter poslovnih storitev po svetu,

| — | za JSSI: zagotavljanje programov vzdrževanja motorjev zrakoplovov, osnovnih konstrukcij zrakoplovov in pomožnih agregatov po svetu. Poleg tega JSSI ponuja prodajo in zakup delov za zrakoplove in nekatere programske rešitve ter zagotavlja svetovalne storitve. |
| --- | --- |

—

za JSSI: zagotavljanje programov vzdrževanja motorjev zrakoplovov, osnovnih konstrukcij zrakoplovov in pomožnih agregatov po svetu. Poleg tega JSSI ponuja prodajo in zakup delov za zrakoplove in nekatere programske rešitve ter zagotavlja svetovalne storitve.

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.10914 – GENSTAR CAPITAL / GTCR / JSSI

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

e-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

faks +32 22964301

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 7.10.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 386/11 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 386/11

---

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2022/C 386/08)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„Romagna“

PDO-IT-A0507-AM06

Datum obvestila: 5. julij 2022

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1.   Nove vrste vina

Dodane so bile naslednje nove vrste vina:

belo vino „Romagna“, vključno z biser vinom; vino rosé „Romagna“, vključno z biser vinom; rdeče vino „Romagna“; belo vino „Romagna“ s podobmočji Brisighella, Castrocaro, Longiano, Modigliana, Oriolo; vino „Romagna“ centesimino s podobmočjem Oriolo, vključno z vinom „riserva“, vinom „passito“ in penečim vinom rosé; vino „Romagna“ famoso s podobmočjem Mercato Saraceno, vključno s penečim vinom; vino „Romagna“ sangiovese s podobmočji Imola, Coriano, San Clemente in Veruccho, vključno z vinom „riserva“.

Razlogi:

Te vrste so bile dodane, da bi se povečala vrednost glavnih sort vinske trte, ki so v Romanji splošno razširjene in zagotavljajo odličen potencial v smislu kakovosti in raznovrstnosti, saj so jih vinogradniki in zadružne kleti z leti uveljavili kot tradicionalne sorte na območju. Celoten seznam sort je bil izbran za vključitev vinskih trt, ki se običajno gojijo na območju, in drugih, ki se, čeprav niso tako razširjene, širijo, saj so izkušnje pokazale, da so zelo primerne za proizvodnjo teh vin.

Pridelava vin z ZOP „Romagna“ je tako obogatena z novimi vrstami vina, ki bodo dopolnile kategorije vin, že vključenih v specifikacijo proizvoda, kar bo omogočilo širšo ponudbo proizvodov in učinkovitejši odziv na zahteve trga.

Ta sprememba se nanaša na člene 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8 in 9 specifikacije proizvoda, njene priloge 2, 3, 5, 7, 9, 11, 13, 14, 15 in 16 ter oddelek 4 „Opis vin“ enotnega dokumenta.

2.   Seznam sort za nove vrste vina

Opis:

Sorte vinske trte, ki so lahko vključene v sortno sestavo novih vrst vina: — belo vino, belo biser vino, vino rosé in rosé biser vino, so opredeljene tako:

najmanj 70 % sorte trebbiano (za belo vino in belo biser vino) ali sangiovese (za rosé in rosé biser vino) se lahko dopolni z nekaterimi sortami vinske trte (30 %), primernimi za gojenje v deželi Emilija-Romanja; uporaba sort manzoni bianco in famoso je omejena na 10 % oziroma 5 %;

| — | rdeča vina, tako:






  — | najmanj 70 % sorte sangiovese se lahko dopolni z vsemi nearomatičnimi sortami (30 %), primernimi za gojenje v deželi Emilija-Romanja; |
| --- | --- | --- |

—

rdeča vina, tako:

—

najmanj 70 % sorte sangiovese se lahko dopolni z vsemi nearomatičnimi sortami (30 %), primernimi za gojenje v deželi Emilija-Romanja;

| — | bela vina z naslednjimi podobmočji:






  — | za Brisighello: najmanj 60 % sorte trebbiano; grozdje sort vinskih trt albana in chardonnay bodisi samostojno bodisi skupaj, katerih delež pri proizvodnji navedenega vina lahko znaša največ 40 %; |
| --- | --- | --- |

—

bela vina z naslednjimi podobmočji:

—

za Brisighello: najmanj 60 % sorte trebbiano; grozdje sort vinskih trt albana in chardonnay bodisi samostojno bodisi skupaj, katerih delež pri proizvodnji navedenega vina lahko znaša največ 40 %;

| — | za Castrocaro: najmanj 60 % sorte albana; grozdje sorte trebbiano, katere delež lahko znaša največ 40 % bodisi samostojno bodisi skupaj z drugimi belimi sortami vinske trte, primernimi za gojenje v deželi Emilija-Romanja, katerih delež lahko znaša največ 5 %; |
| --- | --- |

—

za Castrocaro: najmanj 60 % sorte albana; grozdje sorte trebbiano, katere delež lahko znaša največ 40 % bodisi samostojno bodisi skupaj z drugimi belimi sortami vinske trte, primernimi za gojenje v deželi Emilija-Romanja, katerih delež lahko znaša največ 5 %;

| — | za Longiano: najmanj 60 % sorte trebbiano; grozdje sort vinskih trt albana in chardonnay bodisi samostojno bodisi skupaj, katerih delež pri proizvodnji navedenega vina lahko znaša največ 40 %; |
| --- | --- |

—

za Longiano: najmanj 60 % sorte trebbiano; grozdje sort vinskih trt albana in chardonnay bodisi samostojno bodisi skupaj, katerih delež pri proizvodnji navedenega vina lahko znaša največ 40 %;

| — | za Modigliano: najmanj 60 % sorte trebbiano; grozdje sort vinskih trt chardonnay in sauvignon bianco bodisi samostojno bodisi skupaj, katerih delež pri proizvodnji navedenega vina lahko znaša največ 40 %; |
| --- | --- |

—

za Modigliano: najmanj 60 % sorte trebbiano; grozdje sort vinskih trt chardonnay in sauvignon bianco bodisi samostojno bodisi skupaj, katerih delež pri proizvodnji navedenega vina lahko znaša največ 40 %;

| — | za Oriolo: najmanj 70 % sorte trebbiano; grozdje sorte albana, katere delež lahko znaša največ 30 % bodisi samostojno bodisi skupaj z drugimi belimi sortami vinske trte, primernimi za gojenje v deželi Emilija-Romanja, katerih delež lahko znaša največ 5 %; |
| --- | --- |

—

za Oriolo: najmanj 70 % sorte trebbiano; grozdje sorte albana, katere delež lahko znaša največ 30 % bodisi samostojno bodisi skupaj z drugimi belimi sortami vinske trte, primernimi za gojenje v deželi Emilija-Romanja, katerih delež lahko znaša največ 5 %;

| — | centesimino Oriolo, centesimino Oriolo „riserva“, centesimino Oriolo „passito“, centesimino Oriolo peneče vino rosé, tako:






  — | najmanj 95 % sorte centesimino se lahko dopolni z vsako rdečo sorto vinske trte (5 %), primerno za gojenje v deželi Emilija-Romanja; |
| --- | --- | --- |

—

centesimino Oriolo, centesimino Oriolo „riserva“, centesimino Oriolo „passito“, centesimino Oriolo peneče vino rosé, tako:

—

najmanj 95 % sorte centesimino se lahko dopolni z vsako rdečo sorto vinske trte (5 %), primerno za gojenje v deželi Emilija-Romanja;

| — | peneče vino famoso Mercato Saraceno in famoso Mercato Saraceno, tako:






  — | 100 % sorte famoso; |
| --- | --- | --- |

—

peneče vino famoso Mercato Saraceno in famoso Mercato Saraceno, tako:

—

100 % sorte famoso;

| — | sangiovese in sangiovese „riserva“ s podobmočji Imola, Coriano, San Clemente in Veruccho, tako:






  — | najmanj 95 % sorte sangiovese se lahko dopolni z vsako rdečo sorto vinske trte (5 %), primerno za gojenje v deželi Emilija-Romanja. |
| --- | --- | --- |

—

sangiovese in sangiovese „riserva“ s podobmočji Imola, Coriano, San Clemente in Veruccho, tako:

—

najmanj 95 % sorte sangiovese se lahko dopolni z vsako rdečo sorto vinske trte (5 %), primerno za gojenje v deželi Emilija-Romanja.

Razlogi:

Poskusi, ki jih je izvedlo združenje za zaščito označb, so pokazali, da se s seznamom sort zagotavlja dobra kakovost proizvodov, hkrati pa ohranjajo značilnosti, ki so značilne za območje.

Ta sprememba se nanaša na člen 2 specifikacije proizvoda ter njene priloge 2, 3, 5, 7, 9, 11, 13, 14, 15 in 16, vendar ne vpliva na enotni dokument.

3.   Območje pridelave grozdja za nove vrste vina

Opis:

Območje pridelave za nove vrste belega vina, belega biser vina, vina rosé, biser vina rosé in rdečega vina sovpada s trenutnim območjem pridelave za vrste vina „Romana“ trebbiano, belo peneče vino „Romana“ in peneče vino rosé „Romagna“, dodatki in spremembe pa so ustrezno opisani v členu 3(5) specifikacije proizvoda.

Območja pridelave za vrsti vina sangiovese in sangiovese „riserva“ s podobmočji Imola, Coriano, San Clemente in Verucchio so podrobno opisana v členu 3 specifikacije proizvoda oziroma njenih prilogah 13, 14, 15 in 16.

Razlogi:

Območje pridelave grozdja je bilo za proizvodnjo vrst belega vina, belega biser vina, biser vina rosé in rdečega vina spremenjeno tako, da zajema isto območje kot za vrste vina „Romagna“ trebbiano, belo peneče vino „Romagna“ in peneče vino rosé „Romagna“ z nekaj dodatnimi občinami. Glede na obstoječe podnebne spremembe se je zdaj mogoče osredotočiti na vinograde z manjšo gostoto zasaditve na višje ležečih območjih, kjer so nekatere sorte vinske trte težko dosegle zrelost. To pomeni, da je mogoče pridelati kakovostno grozdje celo v občinah na določeni nadmorski višini, kot so tiste, ki so bile dodane območju pridelave za nove vrste vina.

Glede na zanimanje malih in srednjih gospodarstev za bolj v kakovost usmerjeno proizvodnjo vina, ki je po možnosti tesneje povezana s posebnimi značilnostmi območja pridelave, so bila uvedena štiri nova podobmočja: Imola, Coriano, San Clemente in Verucchio.

Ta sprememba se nanaša na člen 3 specifikacije proizvoda ter njene priloge 13, 14, 15 in 16, vendar ne vpliva na enotni dokument.

4.   Gostota trsov na hektar

Opis:

Število trsov na hektar je bila izbrisana iz vseh vrst ZOP „Romagna“, razen tistih, ki so označeni z navedbo podobmočja.

Gostota rastlin vinske trte na hektar je določena na najmanj 1 500 trsov za vrsti vina belo vino in famoso.

Za vrsto sangiovese (vključno z vrsto vina „riserva“) je bila gostota rastlin vinske trte na hektar določena na najmanj 3 300 trsov za podobmočja Bertinoro, Castrocaro, Oriolo, Coriano, San Clemente in Verucchio, na najmanj 3 000 trsov za podobmočje Mercato Saraceno in na najmanj 4 000 trsov za podobmočje Imola.

Za vrsto centesimino s podobmočjem Oriolo, vključno z „vinom riserva“, vinom „passito“ in penečim vinom rosé, je gostota rastlin vinske trte na hektar določena na najmanj 2 700 trsov.

Razlogi:

Ustaljena praksa proučevanja zemljišča in izbire sort vinske trte, primerne za območje, skupaj z visokimi stroški zasaditve pomeni, da vsako gospodarstvo uredi ali prestrukturira območje, zasajeno z vinsko trto, da bi doseglo čim kakovostnejši pridelek z namenom doseganja vzdržnega razmerja med kakovostjo in količino. Nove zasaditve bodo zato vedno urejene z uporabo gostot, ki se na podlagi izkušenj in znanstveno-tehnološkega strokovnega znanja štejejo za najprimernejše, skladno s tem, kako se spreminja podnebje. Izjema je vino, označeno z navedbo podobmočja; v tem primeru se uporabljajo pravila iz specifikacije proizvoda.

Ta sprememba se nanaša na člen 4 specifikacije proizvoda ter njene priloge 2, 3, 5, 7, 9, 11, 13, 14, 15 in 16, vendar ne vpliva na enotni dokument.

5.   Donos na hektar in najmanjši delež naravnega alkohola

Opis:

Za nove vrste vina belo vino, belo biser vino, vino rosé in biser vino rosé je bil določen največji donos 18 ton na hektar. Najmanjši delež naravnega alkohola je določen na 11 vol. % (za vrsti vina belo vino in vino rosé) ter 10 vol. % (za vrsti vina belo biser vino in vino rosé).

Za vrsto vina rosé je določen največji donos 14 ton na hektar in najmanjši delež naravnega alkohola 11 vol. %.

Za vrsti vina belo vino in famoso s podobmočji je bil določen največji donos 12 ton na hektar, najmanjši delež naravnega alkohola pa je določen na 11,5 vol. % (za vrsti vina belo vino Castrocaro in belo vino Oriolo), 11 vol. % (za vrste vina belo vino Brisighella, belo vino Longiano, belo vino Modigliana in famoso Mercato Saraceno) ter 10,5 vol. % (za peneče vino famoso Mercato Saraceno).

Za vrsto vino centesimino s podobmočjem Oriolo (vključno z vrstama vina „riservo“ in „passito“) sta bila določena največji donos 11 ton na hektar in najmanjši delež naravnega alkohola 11 vol. %. Za peneče vino rosé je določen največji donos 14 ton na hektar, najmanjši delež naravnega alkohola pa na 10,5 vol. %.

Za vrsto vina sangiovese s podobmočji Imola, Coriano, San Clemente in Verucchio je določen največji donos 9 ton ha hektar, najmanjši delež naravnega alkohola pa na 12,5 vol. % (13 vol. % za različico „riserva“).

Za vrsto vina sangiovese „riserva“ s podobmočji se je največji donos povečal na 9 ton na hektar.

Razlogi:

Kot je bilo dokazano s kemijskimi, fizikalnimi in organoleptičnimi preskusi, ki so jih izvedle vinske kleti na ozemlju, sta zgoraj navedena donos in delež naravnega alkohola najprimernejša za doseganje zadevnega enološkega cilja.

Ta sprememba se nanaša na člen 4 specifikacije proizvoda, njene priloge 2, 3, 5, 7, 9, 11, 13, 14, 15 in 16 ter oddelek 5.2 „Največji donosi“, vendar ne vpliva na enotni dokument.

6.   Donos vina iz grozdja

Opis:

Največji donos vina iz grozdja je določen na 70 %, tj. 12 600 litrov na hektar za nove vrste vina belo vino, belo biser vino, vino rosé in biser vino rosé.

Za rdeče vino je največji donos vina iz grozdja določen na 65 %, tj. 9 100 litrov na hektar.

Največji donos vina iz grozdja je določen na 70 %, tj. 8 400 litrov na hektar za belo vino in vrsto vina famoso s podobmočji.

Največji donos vina iz grozdja je določen na 70 % za vrsto vina centesimino s podobmočjem Oriolo (za vrsto vina centesimino Oriolo in centesimino Oriolo „riserva“), 65 % (za peneče vino rosé centesimino Oriolo) in 50 % (za vino centesimino Oriolo „passito“), tj. 7 700 litrov na hektar za vrsto vina centesimino Oriolo in centesimino Oriolo „riserva“, 5 500 za vino centesimino Oriolo „passito“ in 9 100 za peneče vino rosé centesimino Oriolo.

Največji donos vina iz grozdja je določen na 65 %, tj. 5 850 litrov na hektar za vrsto vina sangiovese s podobmočji Imola, Coriano, San Clemente in Verruchio (vključno z vrsto vina „riserva“).

Za vrsto vina sangiovese „riserva“ s podobmočji se je največji donos vina iz grozdja povečal na 5 850 litrov na hektar.

Razlog: To je donos zaradi predelave grozdja v vino, izražen v litrih, na podlagi ton pridelanega grozdja na hektar, ki so dovoljene v specifikaciji proizvoda.

Ta sprememba se nanaša na člen 5 specifikacije proizvoda ter njene priloge 2, 3, 5, 7, 9, 11, 13, 14, 15 in 16, vendar ne vpliva na enotni dokument.

7.   Formalne prilagoditve pravil o pridelavi vina za vrsti vina belo biser vino in biser vino rosé

Opis:

Tudi za nove vrste vina se lahko postopki predelave in polnjenja izvajajo na celotnem območju dežel Emilija-Romanja, Marke, Lombardija, Piemont in Benečija.

Razlogi:

Gre za formalno prilagoditev določbam, ki so že navedene v specifikaciji proizvoda.

Ta sprememba se nanaša na člen 5 specifikacije proizvoda in oddelek 9.2 „Dodatni pogoji“ enotnega dokumenta.

8.   Lastnosti ob zaužitju novih vrst vina

Opis:

Dodane so bile naslednje fizikalne, kemijske in organoleptične lastnosti za nove vrste vina.

Belo vino „Romagna“, belo biser vino „Romagna“, vino rosé „Romagna“, biser vino rosé „Romagna“, rdeče vino „Romagna“;

belo vino „Romagna“ Brisighella, belo vino „Romagna“ Castrocaro, belo vino „Romagna“ Longiano, belo vino „Romagna“ Modigliana, belo vino „Romagna“ Oriolo, „Romagna“ centesimino Oriolo, „Romagna“ centesimino Oriolo „riserva“, „Romagna“ centesimino Oriolo „passito“, peneče vino rosé „Romagna“ centesimino Oriolo, „Romagna“ famoso Mercato Saraceno, peneče vino „Romagna“ famoso Mercato Saraceno, „Romagna“ sangiovese Imola, „Romagna“ sangiovese Imola „riserva“, „Romagna“ sangiovese Coriano, „Romagna“ sangiovese Coriano „riserva“, „Romagna“ sangiovese San Clemente, „Romagna“ sangiovese San Clemente „riserva“, „Romagna“ sangiovese Verucchio, „Romagna“ sangiovese Verucchio „riserva“.

Razlogi:

Navedene kemijske, fizikalne in organoleptične lastnosti so rezultat številnih preskusov ter ustrezajo standardom zakonodaje EU in nacionalne zakonodaje.

Ta sprememba se nanaša na člen 6 specifikacije proizvoda, njene priloge 2, 3, 5, 7, 9, 11, 13, 14, 15 in 16 ter oddelek 4 „Opis vin“ enotnega dokumenta.

9.   Navedba letnika

Opis:

Možnost izključitve navedbe leta pridelave grozdja je razširjena na novi vrsti vina belo biser vino „Romagna“ in biser vino rosé „Romagna“.

Razlogi:

Določeno je, da je zaradi poenotenja novih vrst vina (belo biser vino in biser vino rosé) in drugih obstoječih vrst (peneče vino trebbiano) (biser vino trebbiano) (belo peneče vino) (peneče vino rosé) leto proizvodnje na etiketi mogoče izpustiti v skladu z nacionalno zakonodajo in zakonodajo EU, ki to dopušča za peneča vina (spumante), ki niso označena kot „millesimato“ (letnik), in tudi za biser vina (frizzante).

Ta sprememba se nanaša na člen 7 specifikacije proizvoda, vendar ne vpliva na enotni dokument.

10.   Označevanje

Opis:

Pri vrsti vina belo biser vino „Romagna“ je na etiketi dovoljeno navesti barvo belo vino.

Razlogi: Proizvajalcu je omogočeno, da se lahko sam odloči, ali bo navedel barvo zadevnega penečega vina.

Opis:

Pri vrsti vina biser vino rosé „Romagna“ je treba na etiketi navesti barvo rosé.

Razlogi: Primerno je navesti barvo, da se določi posebnost proizvoda.

Sprememba se nanaša na člen 7 specifikacije proizvoda, vendar ne vpliva na enotni dokument.

11.   Posebna pravila za pakiranje

Opis:

Uporaba nesteklenih posod s prostornino od 2 do 6 litrov, namenjenih za stik z živili, je dovoljena le za vrste vina belo vino „Romagna“, vino rosé „Romagna“, rdeče vino „Romagna“, „Romana“ trebbiano, „Romana“ pagadebit in „Romana“ sangiovese, ki se ne štejejo za vrste vina z navedbo „vigna“.

Tako kot za zgoraj navedene vrste, označene z navedbo „vigna“, je ta ureditev polnjenja prepovedana tudi za vrste vina biser vino in peneče vino, za vrste vina, označene s tradicionalnimi izrazi „riserva“, „superiore“ ali „passito“, ali za vsako vrsto vina, označeno z imenom podobmočja.

Uporaba posod, izdelanih iz nerjavnega jekla in drugih primernih materialov, s prostornino od 6 do 60 litrov, je prav tako dovoljena le za vina z ZOP „Romagna“ vrst belega vina (vključno z biser vinom), vina rosé (vključno z biser vinom), rdečega vina, trebbiano (vključno z biser vinom) in sangiovese.

Razlogi:

Gre za spremembo besedila, s katero se določa prostornina posod.

Ta sprememba se nanaša na člen 8 specifikacije proizvoda, vendar ne vpliva na enotni dokument.

12.   ZOP „Romagna“ – spremenjena podobmočja

Opis:

„Castrocaro e Terra del Sole“ se je spremenilo v „Castrocaro“.

„San Vicinio“ se je spremenilo v „Mercato Saraceno“.

Dodana so bila naslednja: Imola, Coriano, San Clemente in Verucchio.

Podobmočja Brisighella, Castrocaro, Longiano in Modigliana se lahko uporabljajo tudi za vrsto belega vina.

Podobmočje Oriolo se lahko uporablja tudi za vrste belega vina in centesimino (vključno z vinom „riserva“, vinom „passito“ in penečim vinom rosé).

Podobmočje Mercato Saraceno se lahko uporablja tudi za vrsto vina famoso (vključno s penečim vinom).

Podobmočja Imola, Coriano, San Clemente in Verucchio se lahko uporabljajo tudi za vrsti vina sangiovese in sangiovese „riserva“.

Razlogi:

Odkritje dokazov iz antike iz let 1 500 do 1 900 n. št. potrjuje prisotnost prestižnih sort vinske trte na območjih Modigliana, Castrocaro, Longiano, Brisighella in Oriolo.

Vinska trta famoso, ki se na območju Romanje prideluje že od antičnih časov, je razširjena na podobmočju Mercato Saraceno.

Gibanje za uveljavitev vinske trte centesimino kot koristne vinske trte na podobmočju Oriolo, iz katere je mogoče proizvesti vino, ki izraža posebno rastišče območja, je zelo uspešno. To je razvidno iz hitrosti, s katero sorta vinske trte in iz nje proizvedeno vino postajata vse prepoznavnejša. Ta sorta vinske trte se na tem območju prideluje že vsaj od obdobja po drugi svetovni vojni.

Sorta vinske trte sangiovese je bila že v poznem 18. stoletju značilnost zemljišč v okolici Imole.

Sorta vinske trte sangiovese se je intenzivno pridelovala na območju v okolici Riminija do leta 1860, nato pa se je njena pridelava zaradi nizke vsebnosti alkohola opustila. Ta sorta vinske trte se zdaj spet goji.

Zato je te vrste vina, označene s podobmočjem, primerno spodbujati.

Ta sprememba se nanaša na člene 2, 3, 5, 7, 9, 11, 13, 14, 15 in 16 specifikacije proizvoda ter oddelek 4 „Opis vin“ enotnega dokumenta.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime

„Romagna“

2.   Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

| 4. | Peneče vino |
| --- | --- |

4.

Peneče vino

| 8. | Biser vino |
| --- | --- |

8.

Biser vino

4.   Opis vin

1.   Peneče vino „Romagna“ albana

KRATEK OPIS

Peneče vino z registrirano označbo porekla „Romagna“ albana se prideluje iz mošta, pridobljenega iz deloma sušenega grozdja, v steklenicah ali avtoklavih v skladu z zakonodajo EU. To je vino zlato rumene barve s fino peno in obstojnim iskrenjem, prepoznavnim prijetno sadnim vonjem, značilnim za to sorto vinske trte, ki ima dobro strukturo in prijetno svežino, po okusu pa je prijetno, žametno in sladko, vendar nikoli pretirano.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 16,0 vol. %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 21,0 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 6 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

6 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

2.   Vino „Romagna“ cagnina

KRATEK OPIS

Vino z registrirano označbo porekla „Romagna“ cagnina, pridelano iz sorte terrano, ki se običajno trga proti koncu septembra, je pripravljeno za dajanje na trg po prvih desetih dneh oktobra. Je vijolično rdeče barve in ima prepoznaven izrazit in vinski vonj, ki spominja na maraskino in malino, ter sladek, rahlo taničen okus s prijetnim grenkastim pridihom.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,5 vol. %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 17,0 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 8,5 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

8,5

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

3.   Vino „Romagna“ pagadebit (vključno s polsladkim vinom in biser vinom)

KRATEK OPIS

Vino z registrirano označbo porekla „Romagna“ pagadebit, pridelano iz sorte bombino bianco, je slamnato rumene barve, ki je glede na starost in pridelavo vina različno intenzivna, ima svež in aromatičen vonj po glogu, značilen za to sorto vinske trte, ter prijeten in nežen okus, ki lahko sega od suhega (tudi pri biser vinu) do polsladkega.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,5 vol. %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 14,0 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

4.   Vino „Romagna“ pagadebit Bertinoro

KRATEK OPIS

Vino z registrirano označbo porekla „Romagna“ pagadebit Bertinoro iz sorte bombino bianco, ki se prideluje na območju kraja Bertinoro, je slamnato rumene barve, ki je glede na starost in pridelavo vina različno intenzivna, ima svež in aromatičen vonj po glogu, značilen za to sorto vinske trte, ter prijeten in nežen suh ali polsladek okus (tudi pri biser vinu).

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12 vol. %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 15,0 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5.   Vino „Romagna“ sangiovese

KRATEK OPIS

Vino z registrirano označbo porekla „Romagna“ sangiovese iz istoimenske sorte vinske trte je rubinasto rdeče barve z vijoličnimi odsevi, ima širok in vinski vonj, obogaten z nežnim pridihom, ki včasih spominja na vijolice, pri mlajšem vinu pa je rahlo travnat, ter eleganten, poln okus, ki je pri mlajšem vinu prijetno taničen, z nekoliko grenkastim, a ravno tako prijetnim pookusom.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12,0 vol. %.

Ostanek reducirajočih sladkorjev: največ 10,0 g/l.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 20,0 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

6.   Mlado vino „Romagna“ sangiovese „novello“

KRATEK OPIS

Mlado vino z registrirano označbo porekla „Romagna“ sangiovese „novello“ iz istoimenske sorte vinske trte, pridelano s tehniko ogljikove maceracije, je rubinasto rdeče barve, ima vinski in izrazit vonj, značilen za proizvode, pridelane s to tehniko, ter suh ali rahlo polsuh okus, ki je posledica majhnega ostanka sladkorja, dovoljenega v skladu z zakoni, ki urejajo njegovo proizvodnjo.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,5 vol. %.

Ostanek reducirajočih sladkorjev: največ 10 g/l.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 18,0 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

7.   Vino „Romagna“ sangiovese „superiore“

KRATEK OPIS

Vino z registrirano označbo porekla „Romagna“ sangiovese „superiore“ iz istoimenske sorte vinske trte je rubinasto rdeče barve, ki prehaja v granatno, včasih z vijoličnimi odsevi, ima vinski vonj, obogaten z nežnim pridihom, ki spominja na vijolice, ter poln, telesen, vendar vseeno mehek in eleganten okus, ki je pri mlajšem vinu rahlo taničen, s poudarjenim in prijetnim grenkastim pookusom.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12,5 vol. %.

Ostanek reducirajočih sladkorjev: največ 10,0 g/l.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 24,0 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

8.   Vino „Romagna“ sangiovese „riserva“, vključno s „superiore riserva“

KRATEK OPIS

Vino z registrirano označbo porekla „Romagna“ sangiovese „riserva“ iz istoimenske sorte vinske trte je rubinasto rdeče, v granatno prehajajoče barve, ki s staranjem postaja nežnejše ter dobiva škrlatne in oranžne odtenke, ima fin eteričen vonj po vanilji, značilen za staranje, ter poln, suh, skladen in precej značajen okus, pogosto pa razvije vonj po lesu zaradi posod, uporabljenih za donegovanje.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 13,0 vol. %.

Ostanek reducirajočih sladkorjev: največ 10,0 g/l.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 26,0 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

9.   Vino „Romagna“ sangiovese „passito“

KRATEK OPIS

Vino z registrirano označbo porekla „Romagna“ sangiovese „passito“ iz istoimenske sorte vinske trte je rubinasto rdeče barve, včasih z vijoličnimi odsevi, ima nežen vonj, ki včasih spominja na vijolice, ter skladen, prijetno taničen okus z značilnim in prijetnim nekoliko grenkim pookusom, včasih pa razvije vonj po lesu zaradi posod, uporabljenih za donegovanje.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12 vol. %.

Ostanek reducirajočih sladkorjev: od 6,0 do 20,0 g/l.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 26 g/l.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

10.   Vino „Romagna“ sangiovese s podobmočji

KRATEK OPIS

Vino z registrirano označbo porekla „Romagna“ sangiovese iz istoimenske sorte vinske trte s podobmočji, ki se goji na natančno razmejenih območjih, je rubinasto rdeče barve z vijoličnimi odsevi, ima širok in vinski vonj, obogaten z nežnim pridihom, ki spominja na vijolice, pri mlajšem vinu pa je rahlo travnat, ter za območje pridelave značilen okus, ki je pri mlajšem vinu prijetno taničen, z nekoliko grenkastim, a ravno tako prijetnim pookusom.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12,5 vol. %.

Ostanek reducirajočih sladkorjev: največ 4,0 g/l.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 24,0 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

11.   Vino „Romagna“ sangiovese „riserva“ s podobmočji

KRATEK OPIS

Vino z registrirano označbo porekla „Romagna“ sangiovese „riserva“ iz istoimenske sorte vinske trte s podobmočji, ki se goji na natančno razmejenih območjih, je rubinasto rdeče barve, ki prehaja v granatno, s staranjem pa postaja nežnejša ter dobiva škrlatne in oranžne odtenke, ter ima poln, suh, skladen in precej značajen okus, značilen za območje pridelave, pogosto pa razvije vonj po lesu zaradi posod, uporabljenih za donegovanje.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 13,0 vol. %.

Ostanek reducirajočih sladkorjev: največ 4,0 g/l.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 26,0 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

12.   Vino „Romagna“ trebbiano

KRATEK OPIS

Vino z registrirano označbo porekla „Romagna“ trebbiano iz istoimenske sorte vinske trte je različno intenzivne slamnato rumene barve, ima vinski, rahel in nežen vonj ter tanek, mineralen in skladen okus.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,5 vol. %.

Ostanek reducirajočih sladkorjev: največ 10 g/l.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 14,0 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

13.   Peneče vino „Romagna“ trebbiano

KRATEK OPIS

Peneče vino z registrirano označbo porekla „Romagna“ trebbiano iz istoimenske sorte vinske trte, pridobljeno s tehniko ponovnega naravnega vrenja v steklenici ali avtoklavih v skladu z evropsko zakonodajo, je različno intenzivne slamnato rumene barve, z obstojno peno in finim iskrenjem, ima fin, svež in prijeten vonj ter polsuh ali polsladek okus, kar je odvisno od zadevne vrste vina.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 10,5 vol. %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 14,0 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

14.   Biser vino „Romagna“ trebbiano

KRATEK OPIS

Biser vino z registrirano označbo porekla „Romagna“ trebbiano iz istoimenske sorte vinske trte, pridobljeno s tehniko ponovnega naravnega vrenja v skladu z evropsko zakonodajo, je različno intenzivne slamnato rumene barve, s fino in obstojno peno, ima prijeten in nežen vonj ter skladen in svež okus.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 10,5 vol. %.

Ostanek reducirajočih sladkorjev: največ 10 g/l.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 14,0 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

15.   Belo peneče vino „Romagna“

KRATEK OPIS

Belo peneče vino „Romagna“ s fino in obstojno peno je različno intenzivne slamnato rumene barve; odlikujeta ga fin in nežen vonj ter mineralen in skladen okus, ki se glede na vsebnost sladkorja spreminja od popolnoma suhega do polsuhega.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 10,5 vol. %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 14 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

16.   Peneče vino rosé „Romagna“

KRATEK OPIS

Peneče vino rosé „Romagna“ s fino in obstojno peno je različno intenzivne rožnate barve, ima fin in nežen vonj ter mineralen in skladen okus, ki se glede na vsebnost sladkorja spreminja od popolnoma suhega do suhega.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 10,5 vol. %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 15 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

17.   Belo vino „Romagna“

KRATEK OPIS

Bela vina „Romagna“ so svetlo rumene do različno intenzivne slamnato rumene barve ter prijetnega, finega in nežnega vonja. Okus je mineralen in skladen.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,5 vol. %.

Ostanek reducirajočih sladkorjev: največ 10 g/l.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 14 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

18.   Biser vino rosé „Romagna“

KRATEK OPIS

Biser vino rosé „Romagna“ ima fino, obstojno peno. Barva sega od svetlo rumene do različno intenzivne slamnato rumene barve, njegov vonj pa je prijeten in prepoznaven. Njegov okus je skladen in svež.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 10,5 vol. %.

Ostanek reducirajočih sladkorjev: največ 10 g/l.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 14 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

19.   Vino rosé „Romagna“

KRATEK OPIS

Vina rosé „Romagna“ so različno intenzivne rožnate barve ter prijetnega, finega in nežnega vonja. Okus je skladen in svež.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,5 vol. %.

Ostanek reducirajočih sladkorjev: največ 10 g/l.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 14 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

20.   Biser vino rosé „Romagna“

KRATEK OPIS

Biser vino rosé „Romagna“ ima fino, obstojno peno. Je različno intenzivne rožnate barve, s prijetnim, prepoznavnim vonjem. Okus je skladen in svež.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 10,5 vol. %.

Ostanek reducirajočih sladkorjev: največ 10 g/l.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 14 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

21.   Rdeče vino „Romagna“

KRATEK OPIS

Rdeča vina „Romagna“ so rubinasto rdeče barve, včasih z vijoličastimi odtenki, vinsko aromo in odprtim vonjem. Okus je skladen, rahlo taničen, s prijetno grenkastim pookusom.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12 vol. %.

Ostanek reducirajočih sladkorjev: največ 10 g/l.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 19 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

22.   Belo vino „Romagna“ Brisighella

KRATEK OPIS

Bela vina „Romagna“ Brisighella so svetlo rumene do različno intenzivne slamnato rumene barve ter prepoznavnega, finega in raznolikega vonja. Okus je mineralen, svež in skladen.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11 vol. %.

Ostanek reducirajočih sladkorjev: največ 4 g/l.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 19 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

23.   Belo vino „Romagna“ Castrocaro

KRATEK OPIS

Bela vina „Romagna“ Castrocaro so svetlo rumene do različno intenzivne slamnato rumene barve ter prijetnega, intenzivnega in vinskega vonja. Okus je mineralen in skladen.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,5 vol. %.

Ostanek reducirajočih sladkorjev: največ 4 g/l.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 17 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

24.   Belo vino „Romagna“ Longiano

KRATEK OPIS

Bela vina „Romagna“ Longiano so svetlo rumene do različno intenzivne slamnato rumene barve ter prijetnega, intenzivnega in vinskega vonja. Okus je mineralen in skladen.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11 vol. %.

Ostanek reducirajočih sladkorjev: največ 10 g/l.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 19 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

25.   Belo vino „Romagna“ Modigliana

KRATEK OPIS

Bela vina „Romagna“ Modigliana so svetlo rumene do različno intenzivne slamnato rumene barve ter prijetnega, intenzivnega in vinskega vonja. Okus je mineralen in skladen.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11 vol. %.

Ostanek reducirajočih sladkorjev: največ 10 g/l.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 19 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5 |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

26.   Belo vino „Romagna“ Oriolo

KRATEK OPIS

Bela vina „Romagna“ Oriolo so svetlo rumene do različno intenzivne slamnato rumene barve ter prijetnega, intenzivnega in vinskega vonja. Okus je mineralen in skladen.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,5 vol. %.

Ostanek reducirajočih sladkorjev: največ 4 g/l.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 17 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

27.   Vino „Romagna“ centesimino Oriolo

KRATEK OPIS

Vino „Romagna“ centesimino Oriolo je granatno rdeče barve in ima prepoznaven vonj z notami vrtnic in gozdnega jagodičevja. Okus je žameten in polnega telesa.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12 vol. %.

Ostanek reducirajočih sladkorjev: največ 4 g/l.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 23 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

28.   Vino „Romagna“ centesimino Oriolo „riserva“

KRATEK OPIS

Vino „Romagna“ centesimino Oriolo „riserva“ je intenzivno granatno rdeče barve, z zaokroženim vonjem z notami vrtnic, zrelega sadja in začimbnimi notami. Okus je polnega telesa, skladen, žameten in rahlo taničen.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 13 vol. %

Ostanek reducirajočih sladkorjev: največ 4 g/l.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 26 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4 grame na liter, izražene kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4 grame na liter, izražene kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

29.   Vino „Romagna“ centesimino Oriolo „passito“

KRATEK OPIS

Vino „Romagna“ centesimino Oriolo „passito“ je enovite granatno rdeče barve, z intenzivnim in prepoznavnim vonjem z notami vrtnic, marmelade, sušenega grozdja in začimbnimi notami. Okus je skladen, zaokrožen in z dobro strukturo.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,5 vol. %.

Ostanek reducirajočih sladkorjev: najmanj 50 g/l.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 26 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

30.   Peneče vino rosé „Romagna“ centesimino Oriolo

KRATEK OPIS

Peneče vino rosé „Romagna“ centesimino Oriolo ima fino, obstojno peno. Je različno intenzivne rožnate barve in ima prepoznaven vonj po zelo cvetličnih notah. Njegov okus se glede na vsebnost sladkorja spreminja od popolnoma suhega do polsuhega, je svež in ima dobro strukturo.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11 vol. %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 14 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

31.   Vino „Romagna“ famoso Mercato Saraceno

KRATEK OPIS

Vina „Romagna“ famoso Mercato Saraceno so različno intenzivne slamnato rumene barve ter prepoznavnega, intenzivnega in vinskega vonja. Okus je suh, mineralen in skladen.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,5 vol. %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 17 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

32.   Peneče vino „Romagna“ famoso Mercato Saraceno

KRATEK OPIS

Peneče vino „Romagna“ famoso Mercato Saraceno ima fino, obstojno peno. Je različno intenzivne slamnato rumene barve, vonj pa je fin in nežen. Njegov okus se glede na vsebnost sladkorja v skladu s pravom Unije spreminja od popolnoma suhega do polsuhega.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11 vol. %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 16 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5.   Enološki postopki

5.1.   Posebni enološki postopki

—

5.2.   Največji donosi

1.   Peneče vino „Romagna“ albana

45 hektolitrov na hektar

2.   Vino „Romagna“ cagnina

84,5 hektolitra na hektar

3.   Vino „Romagna“ pagadebit in pagadebit Bertinoro, vključno z biser vinom

98 hektolitrov na hektar

4.   Vino „Romagna“ sangiovese, vključno z mladim vinom „novello“ in „riserva“

78 hektolitrov na hektar

5.   Vino „Romagna“ sangiovese „superiore“, vključno z vinom „riserva“

68,25 hektolitra na hektar

6.   Vino „Romagna“ sangiovese s podobmočji

58,5 hektolitra na hektar

7.   Vino „Romagna“ sangiovese „riserva“ s podobmočji

52 hektolitrov na hektar

8.   Vino „Romagna“ sangiovese „passito“

60 hektolitrov na hektar

9.   Belo vino „Romagna“, vključno z biser vinom in penečim vinom

126 hektolitrov na hektar

10.   Vino rosé „Romagna“, vključno z biser vinom in penečim vinom

126 hektolitrov na hektar

11.   Rdeče vino „Romagna“

91 hektolitrov na hektar

12.   Belo vino „Romagna“ s podobmočji Brisighella, Castrocaro, Longiano, Modigliana in Oriolo

84 hektolitrov na hektar

13.   „Romagna“ centesimino, vključno z vinom „riserva“ s podobmočjem Oriolo

77 hektolitrov na hektar

14.   Vino „Romagna“ centesimino „passito“ s podobmočjem Oriolo

55 hektolitrov na hektar

15.   Peneče vino rosé „Romagna“ centesimino s podobmočjem Oriolo

91 hektolitrov na hektar

16.   Vino „Romagna“ famoso, vključno s penečim vinom s podobmočjem Mercato Saraceno

84 hektolitrov na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Območje pridelave grozdja za vina, za katera se lahko uporabi označba „Romagna“, vključuje več občin v celoti ali delu iz pokrajin Bologna, Forlì-Cesena, Ravenna in Rimini v deželi Emilija-Romanja.

7.   Sorte vinske trte

| | Albana B. |
| --- | --- |

Albana B.

| | Bombino bianco B. |
| --- | --- |

Bombino bianco B.

| | Sangiovese N. |
| --- | --- |

Sangiovese N.

| | Terrano N. |
| --- | --- |

Terrano N.

| | Trebbiano romagnolo B. – trebbiano |
| --- | --- |

Trebbiano romagnolo B. – trebbiano

8.   Opis povezave

„Romagna“

Peneče vino „Romagna“ albana:

Družina Baldi iz Faenze je imela od 14. stoletja v lasti nasade vinske trte na najrodovitnejših območjih Romanje. Kakovost proizvodnje vina je med prvimi dvignila na takšno raven, da so druge plemiške družine iz Faenze ali drugod, ki so prav tako proizvajale vino, ob posebnih priložnostih stregle vina družine Baldi.

Francesco Baldi je bil v začetku 20. stoletja prvi proizvajalec penečih vin v Romanji, verjetno pridelanih iz sorte albana, mešane z drugimi sortami; svoje peneče vino, ki ga je proizvajal v velikih količinah v vili „Le Fontane“ v Sarne di Faenza in ki je imelo v Romanji visoko raven kakovosti, je prodajal v Bologni ter ga izvažal v Francijo in Rusijo, kjer je prejel ugledne nagrade in priznanja.

Vino „Romagna“ cagnina:

Sorta terrano d’Istria, iz katere je izšla sorta cagnina, se je v Romanji verjetno razširila, ko je bilo to območje pod bizantinsko oblastjo ter so se iz Dalmacije in Istre uvažale velike količine apnenca za gradnjo najpomembnejših zgradb v Raveni. Ta sorta vinske trte se je že v 13. stoletju pridelovala po nekaterih ravninah pri mestih Cesena, Forlì in Ravena. O razširjenosti in priljubljenosti sorte cagnina v Romanji pričajo številna dela in pesmi iz 19. in 20. stoletja.

Vino „Romagna“ pagadebit (vključno z navedbo Bertinoro, polsladko vino in biser vino):

Sorto bombino bianco ponekod imenujejo pagadebit („plačajdolg“), od koder izhaja ime vina. Hohnerlein-Buchinger navaja, da bi lahko izvor imena izhajal iz tega, da trta „rodi toliko, da omogoča poplačilo dolgov“, saj kljub neugodnim vremenskim razmeram daje dober donos. Mešani vinogradi s sortama albana in pagadebit so se gojili zlasti v pokrajini Forlì, da bi nadomestili slabo rodnost prve sorte. Acerbi leta 1825 prvič pisno omeni sorto pagadebit v Romanji, med vinogradi v okolici Riminija. Med ampelografskim sejmom v mestu Forlì leta 1876 so bile predstavljene sorte pagadebit z različnih območij; priznan je bil zgodovinski pomen posebne in izjemne tradicije sorte pagadebit na območju Bertinoro.

Vino „Romagna“ sangiovese (vključno s „superiore“, „riserva“, „novello“ in „passito“):

V državnem arhivu mesta Faenza se je ohranila notarska listina iz leta 1672, v kateri so omenjene „tri vinogradniške vrste s sorto sangiovese“ na posestvu Fontanella di Pagnano v občini Casola Valsenio. Po mnenju nekaterih jezikoslovcev naj bi ime izhajalo iz „sangue dei gioghi“, ki naj bi v govoru Toskansko-romanjskih Apeninov pomenilo „kri hribov“, kar je bilo v krajevnem narečju skrajšano v „sanzves“.

Beppe Sangiorgi navaja, da se prve omembe sorte sangiovese v Romanji pojavljajo na območju med mestoma Faenza in Imola. Italijanski botanik Gallesio je leta 1839 opisal vinograde ob poti med Firencami in mestom Forlì: „vse trte so nizko rezane in so večinoma sorte romanjski sangiovese“.

V starih vinogradniških besedilih je omenjen romanjski sangiovese s posebnimi značilnostmi, zaradi katerih se v nasprotju s prakso drugje pridela v sortno vino.

Vino „Romagna“ trebbiano (vključno z biser vinom in penečim vinom):

Sorta trebbiano je bila verjetno uvedena za časa Etruščanov in Rimljanov, ki so vinske trte zasadili po tem, ko so sanirali in razdelili zemljišča: to je bilo torej vino legionarjev. Pietro de Crescenzi leta 1305 omenja belo grozdje, ki ga imenuje „tribiana“; v omembah iz istega stoletja se pojavljata tudi „turbien“ v Imoli in „trebulanum“ v Bologni. V nekem nedoločenem obdobju se v Romanji omenja tudi „tarbian“. Molon (leta 1906) piše, da je bil razširjen zlasti v Forlìju in Raveni, Pasqualini in Pasqui pa sta omenjala vrste trsov, zasajene po ravninah kljub veliki vlagi. Velika razširjenost po Romanji je posledica njegove prilagodljivosti številnim vrstam tal in podnebja.

9.   Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

ZOP „Romagna“ – območje vinifikacije

Pravni okvir:

zakonodaja Evropske unije

Vrsta dodatnega pogoja:

odstopanje od proizvodnje na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Postopki vinifikacije se lahko izvajajo na celotnem območju pokrajin Forlì-Cesena, Ravenna, Bologna in Rimini.

ZOP „Romagna“ – območje proizvodnje vrst biser vina in penečega vina

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

odstopanje od proizvodnje na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Postopki proizvodnje vrst vina biser vino „Romagna“ trebbiano, peneče vino „Romagna“ trebbiano, biser vino „Romagna“ pagadebit, peneče vino „Romagna“ albana, belo biser vino „Romagna“, belo peneče vino „Romagna“, biser vino rosé „Romagna“ in peneče vino rosé „Romagna“ ter enološki postopki za sekundarno vrenje, stabilizacija, in kadar je dovoljeno, dosladkanje se lahko izvajajo na celotnem območju dežel Emilija-Romanja, Marke, Lombardija, Piemont in Benečija.

ZOP „Romagna“ – območje polnjenja vrst vina biser vino in peneče vino

Pravni okvir:

zakonodaja Evropske unije

Vrsta dodatnega pogoja:

pakiranje na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Postopke polnjenja vrst vina biser vino z ZOP „Romagna“ trebbiano, peneče vino „Romagna“ trebbiano, biser vino „Romagna“ pagadebit, peneče vino „Romagna“ albana, belo biser vino „Romagna“, belo peneče vino „Romagna“, biser vino rosé „Romagna“ in peneče vino rosé „Romagna“ je treba izvajati na območju dežel Emilija-Romanja, Marke, Lombardija, Piemont in Benečija. V skladu z veljavno zakonodajo Evropske unije in nacionalno zakonodajo je treba polnjenje in pakiranje izvajati na navedenem razmejenem geografskem območju, da se ohranjata kakovost in sloves ter zagotovita poreklo in učinkovit nadzor.

Uporaba navedb podobmočij

Pravni okvir:

zakonodaja Evropske unije

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Pri označevanju in predstavitvi vin z ZOP „Romagna“ je dovoljeno navesti podobmočja, opisana v zadevnih prilogah k specifikaciji proizvoda.

Na etiketi so lahko navedena naslednja podobmočja: „Bertinoro“, „Brisighella“, „Castrocaro“, „Cesena“, „Longiano“, „Meldola“, „Modigliana“, „Marzeno“, „Oriolo“, „Predappio“, „Mercato Saraceno“, „Serra“, „Imola“, „Coriano“, „San Clemente“ in „Verruchio“.

ZOP „Romagna“ s podobmočji

Pravni okvir:

zakonodaja Evropske unije

Vrsta dodatnega pogoja:

odstopanje od proizvodnje na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Postopki vinifikacije se lahko izvajajo na celotnem območju pokrajin Bologna, Ravena, Forlì-Cesena in Rimini.

ZOP „Romagna“ s podobmočji

Pravni okvir:

zakonodaja Evropske unije

Vrsta dodatnega pogoja:

pakiranje na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Polnjenje vina z ZOP „Romagna“ s podobmočji je treba izvajati na območju proizvodnje posameznega podobmočja, vključno z območjem, na katerem je vinifikacija dovoljena z odstopanjem. V skladu z veljavno zakonodajo Evropske unije in nacionalno zakonodajo je treba polnjenje in pakiranje izvajati na navedenem razmejenem geografskem območju, da se ohranjata kakovost in sloves ter zagotovita poreklo in učinkovit nadzor.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/18282

---

(1)  UL L 9, 11.1.2019, str. 2.

---

| 7.10.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 386/37 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 386/37

---

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2022/C 386/09)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„Alsace grand cru Geisberg“

PDO-FR-A0379-AM02

Datum obvestila: 20. julij 2022

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1.   Dodatna navedba

V oddelku 1 točke II poglavja I specifikacije proizvoda sta bili dodani naslednji imeni v rabi „Sylvaner“ in „Pinot noir“ ter ustrezni sorti vinske trte „sylvaner B“ oziroma „pinot noir N“.

Ime v rabi „Sylvaner“ je bilo dodano zaradi popravka izpusta v prvi različici specifikacije proizvoda. V točki 1(b) oddelka X poglavja I te prve različice je navedeno, da se dovoljene sorte vinske trte „lahko vinificirajo in tržijo s svojimi imeni“, vendar ustrezno ime v rabi ni bilo dodano na seznam možnih imen v rabi. Z nacionalno odločbo, sprejeto pred potrditvijo prve različice specifikacije proizvoda, je bila k dovoljenim sortam vinske trte za pridelavo vin z označbo porekla „Alsace grand cru Zotzenberg“ dodana sorta sylvaner B, pri čemer so se upoštevali lokalni običaji in sloves teh vin.

V specifikacijo proizvoda je bilo dodano ime v rabi „Pinot noir“, saj se je na nacionalni ravni obravnavala vloga za priznanje mirnih rdečih vin za določene označbe porekla „Alsace grand cru“. Ta vloga za priznanje rdečega vina temelji na preteklosti, slovesu in lastnostih vin iz grozdja sorte pinot noir N, ki se prideluje na parcelah, razmejenih za te označbe „Alsace grand cru“. Sorta pinot noir N je edina dovoljena sorta vinske trte za ta rdeča vina.

V točki 1 oddelka II poglavja I specifikacije proizvoda za sorte vinske trte muscats à petits grains, ki ustrezajo imenu v rabi „Muscat“, sta bili imenu teh sort dodani besedi „blancs“ (beli) in „roses“ (rožnati) zaradi popravka izpusta v prejšnji različici specifikacije proizvoda.

Te spremembe ne vplivajo na enotni dokument.

2.   Vrste proizvodov

V oddelku III poglavja I specifikacije proizvoda je bilo spremenjeno besedilo zaradi navedbe, da kontrolirane označbe porekla iz veljavne specifikacije proizvoda niso več izključno označbe, namenjene za mirna bela vina.

Kontrolirani označbi porekla „Alsace grand cru“, namenjeni za mirna bela in rdeča vina, sta poimensko navedeni („Alsace grand cru Hengst“ in „Alsace grand cru Kirchberg de Barr“).

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

3.   Geografsko območje

V točki 1 oddelka IV poglavja I specifikacije proizvoda je bil dodan odstavek zaradi navedbe datumov, ko je pristojni nacionalni odbor INAO potrdil geografsko območje, in navedbe vira, tj. uradnega geografskega kodeksa iz leta 2021, za opredelitev obsega območja, kot je vključeno v specifikacijo proizvoda. Ta navedba omogoča, da je razmejitev območja pravno varna.

Zaradi uvedbe sklica na uradni geografski kodeks iz leta 2021 je bil posodobljen seznam imen občin. Tako sta bili črtani občini Kientzheim in Sigolsheim, saj je njuno ozemlje odslej priključeno občini Kaysersberg Vignoble.

Te redakcijske spremembe ne spreminjajo obsega geografskega območja.

V točki 1 sta bila prav tako dodana naslednja stavka:

„Zemljevidi geografskega območja so na voljo na spletišču nacionalnega inštituta za poreklo in kakovost (INAO – Institut national de l‘origine et de la qualité).

Za delno vključeno občino se na občini hrani zemljevid, ki opredeljuje meje geografskega območja.“

Zaradi teh sprememb se je spremenila točka 6 enotnega dokumenta.

4.   Razmejeno območje parcel

V točki 2 oddelka IV poglavja I specifikacije proizvoda:

| — | je bila v prvem odstavku zaradi popravka izpusta dodana informacija „6. in 7. september 2006“, kar ustreza datumu, ko je pristojni nacionalni organ odobril razmejeno območje parcel, |
| --- | --- |

—

je bila v prvem odstavku zaradi popravka izpusta dodana informacija „6. in 7. september 2006“, kar ustreza datumu, ko je pristojni nacionalni organ odobril razmejeno območje parcel,

| — | je bilo v drugem odstavku spremenjeno besedilo, da bi se upoštevale spremembe imen občin, izvedene v točki 1 oddelka IV, |
| --- | --- |

—

je bilo v drugem odstavku spremenjeno besedilo, da bi se upoštevale spremembe imen občin, izvedene v točki 1 oddelka IV,

| — | je bil posodobljen stolpec „občine“ preglednice, da ustreza imenom občin iz točke 1 oddelka IV. |
| --- | --- |

—

je bil posodobljen stolpec „občine“ preglednice, da ustreza imenom občin iz točke 1 oddelka IV.

Te spremembe ne vplivajo na enotni dokument.

5.   Območje v neposredni bližini

V točki 3 oddelka IV poglavja I specifikacije proizvoda je bil spremenjen odstavek zaradi navedbe vira, tj. uradnega geografskega kodeksa iz leta 2021, za opredelitev obsega območja, kot je vključeno v specifikacijo proizvoda. Ta navedba omogoča, da je razmejitev območja pravno varna.

Zaradi uvedbe sklica na uradni geografski kodeks iz leta 2021 je bil posodobljen seznam imen občin. Zato je črtano ime občine Kaysersberg in dodano ime občine Kaysersberg Vignoble ter pri tem navedeno, da je ta občina vključena delno, in sicer samo ozemlje pooblaščene občine Kaysersberg.

Te redakcijske spremembe ne spreminjajo obsega območja v neposredni bližini.

Zaradi teh sprememb je spremenjena točka 9 enotnega dokumenta.

6.   Trsni izbor

V točki 1 oddelka V poglavja I specifikacije proizvoda sta dodani besedni zvezi „— za bela vina:“ in „— za rdeča vina: iz sorte pinot noir N“, saj se je na nacionalni ravni obravnavala vloga za priznanje mirnih rdečih vin za nekatere označbe porekla „Alsace grand cru“. Sorta pinot noir N je edina dovoljena sorta vinske trte za ta rdeča vina. To je tudi edina sorta vinske trte, iz katere je dovoljeno pridelati rdeča vina z označbo porekla „Alsace“.

V točki 1(a), (b) in (e) oddelka V in točki 2(b) oddelka V specifikacije proizvoda sta bili imenu sort vinske trte muscats à petits grains dodani besedi „blancs“ in „roses“, da se popravi izpust v prejšnji različici specifikacije proizvoda.

Te spremembe ne spreminjajo enotnega dokumenta.

7.   Gostota zasaditve

V točki 1(a) oddelka VI poglavja I specifikacije proizvoda sta bili dodani besedni zvezi „Za pridelavo belega vina“ in „Za pridelavo rdečega vina“, da se najmanjša gostota zasaditve loči po barvi vina. Navedene so gostote za označbe, iz katerih se lahko proizvede rdeče vino.

To dodajanje ne spreminja enotnega dokumenta.

V točki 1(a) oddelka VI poglavja I specifikacije proizvoda je bil določen datum začetka uporabe pravila o možnosti prilagoditve gostote z izkrčitvijo, tj. „25. oktober 2011“, s čimer se nadomešča besedilo „na datum potrditve veljavne specifikacije proizvoda“.

Zaradi te spremembe je spremenjena točka 5 enotnega dokumenta.

8.   Pravila rezi

V točki 1(b) oddelka VI poglavja I specifikacije proizvoda je pri belih vinih črtano pravilo o številu očes na trs na kvadratni meter talne površine, ki se je razlikovalo glede na sorte vinske trte, namesto tega pa je navedeno enotno pravilo o 18 očesih na trs.

Zaradi te spremembe se lahko uskladi besedilo specifikacij proizvodov alzaških označb porekla in poenostavijo metode nadzora.

Enotni dokument je spremenjen v točki 5.

Na začetek stavka je bilo dodano „Za bela vina“, saj se je na nacionalni ravni obravnavala vloga za priznanje mirnih rdečih vin za nekatere označbe porekla „Alsace grand cru“.

Dodana so bila pravila rezi za rdeče vino, največje število očes na trs pa je 14. To je manjše od števila, dovoljenega za pridelavo belih vin. To pravilo omogoča skladnost z donosi in pridelavo kakovostnega grozdja.

Te zadnje spremembe ne vplivajo na enotni dokument.

9.   Pravila o oblikovanju v špalir in višini listja

V točki 1(c) oddelka VI poglavja I specifikacije proizvoda je bila črtana največja višina nosilne žice zavese in spremenjen način merjenja višine listja, privezanega na žice.

Te spremembe omogočajo, da se med rastjo upošteva višina listja, kar se je prej izvajalo le pri obveznosti glede uporabljenih sredstev.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

10.   Največja povprečna obremenitev na parcelo

V točki 1(d) oddelka VI poglavja I specifikacije proizvoda je bila zmanjšana vrednost največje povprečne obremenitve na parcelo za bela vina, in sicer z 10 000 kilogramov na hektar na 8 500 kilogramov na hektar, kar je skladno z zmanjšanjem donosa za ta vina.

V skladu z donosi belih in rdečih vin je bila določena vrednost za rdeča vina, ki je manjša od vrednosti za bela vina.

Te spremembe ne vplivajo na enotni dokument.

11.   Zrelost grozdja in najmanjši volumenski delež naravnega alkohola

V točki 2(a) oddelka VII poglavja I specifikacije proizvoda je bila spremenjena preglednica zaradi upoštevanja vloge za priznanje mirnih rdečih vin, ki se na nacionalni ravni obravnava za nekatere označbe porekla „Alsace grand cru“.

Za te označbe „Alsace grand cru“ za rdeča vina so bile določene najnižje vsebnosti sladkorja v grozdju ob trgatvi in njihov najmanjši volumenski delež naravnega alkohola.

Ti navedbi ne vplivata na enotni dokument.

Za bela vina so bile najnižje vsebnosti sladkorja v grozdju povišane za 2 ali 3 grame na liter mošta zaradi ohranjanja enake razlike 1 vol. % od vsake vrednosti najmanjšega volumenskega deleža naravnega alkohola kot v prejšnji različici specifikacije proizvoda. Organ za zaščito in upravljanje, ki je izbral način izračuna za spremembo gramov sladkorja v alkohol, je za bela vina uporabil vrednost 17 gramov sladkorja za 1 vol. %, v prvotni različici specifikacije proizvoda pa vrednost 16,83. To vrednost 17 je med pripravo prve različice specifikacije proizvoda priporočil pristojni nacionalni odbor INAO.

Te spremembe ne vplivajo na enotni dokument.

12.   Donos

V točkah 1 in 2 oddelka VIII poglavja I specifikacije proizvoda so bili zmanjšani donosi in največji donosi, kar omogoča boljši nadzor nad kakovostjo pridelave za bela vina in bela vina z izrazom „vendanges tardives“ po hierarhični razvrstitvi označb alzaške regije.

Točka 5 enotnega dokumenta je spremenjena za največje donose.

Za vina brez izrazov je dodano „Bela vina“, saj se je na nacionalni ravni obravnavala vloga za priznanje mirnih rdečih vin za nekatere označbe porekla „Alsace grand cru“.

Donosi in največji donosi za rdeča vina so določeni v skladu s hierarhično razvrstitvijo označb alzaške regije, torej pri manjših vrednostih kot za označbe grand cru.

Te zadnje spremembe ne vplivajo na enotni dokument.

13.   Jabolčno-mlečnokislinsko vrenje, vsebnost fermentirnih sladkorjev za rdeča vina

V točki 1(c) oddelka IX poglavja I specifikacije proizvoda je bilo določeno, da se za rdeča vina dokonča jabolčno-mlečnokislinsko vrenje.

Za zagotovitev nadzora nad tem pravilom je bilo določeno, da ustekleničena vina vsebujejo največ 0,4 grama jabolčne kisline na liter.

V točki 1(d) oddelka IX specifikacije proizvoda je bilo za rdeča vina določeno, da po vrenju vsebujejo največ 2 grama fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) na liter.

Enotni dokument ni spremenjen.

14.   Prepoved povečanja najmanjšega volumenskega deleža naravnega alkohola za rdeča vina

V točki 1(e) oddelka IX poglavja I specifikacije proizvoda je bilo določeno, da se rdeča vina ne smejo obogatiti. Ta omejitev, ki se uporablja za obdelavo, je skladna z razmejitvijo parcel za pridelavo grozdja, najmanjšo gostoto zasaditve, pravili rezi in majhnimi vrednostmi donosov.

Enotni dokument ni spremenjen.

15.   Vrelna zmogljivost za vinifikacijo

V točki 1(g) oddelka IX poglavja I specifikacije proizvoda je bil zmanjšan koeficient za izračun vrelne zmogljivosti za vinifikacijo.

Ni treba, da je razmerje med pridelkom v prejšnji trgatvi in vrelno zmogljivostjo tako veliko.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

16.   Datum konca zorenja in dajanja na potrošniški trg za rdeča vina

V točki 2 oddelka IX poglavja I specifikacije proizvoda je bilo določeno, da rdeča vina zorijo najmanj do 1. oktobra leta, ki sledi letu trgatve. Za vina iz grozdja sorte pinot noir N s teh območij je potrebno najkrajše obdobje, da se dobro izrazijo njihove lastnosti.

V točki 5(a) oddelka IX poglavja I specifikacije proizvoda je bilo navedeno, da se lahko rdeča vina po obdobju zorenja dajo na potrošniške trge šele od 1. oktobra leta, ki sledi letu trgatve.

Te spremembe ne vplivajo na enotni dokument.

17.   Nadzor ustekleničenih serij

V točki 3(b) oddelka IX poglavja I specifikacije proizvoda je bilo črtano pravilo o shranjevanju steklenic z vinskimi vzorci za nadzor ustekleničenih serij.

To pravilo je nadzorni ukrep, katerega izvajanje se prenese v načrt nadzora označbe.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

18.   Skladiščenje ustekleničenih vin

V točki 4 oddelka IX poglavja I specifikacije proizvoda so bile določene značilnosti kraja skladiščenja ustekleničenih vin.

To omogoča, da izvajalci dejavnosti bolje razumejo to pravilo, in olajšuje nadzor nad njim.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

19.   Človeški dejavniki, ki prispevajo k povezavi z geografskim območjem

V točki 1(b) oddelka X poglavja I specifikacije proizvoda je bilo spremenjeno besedilo, da se upošteva vloga za priznanje mirnih rdečih vin za označbi porekla „Alsace grand cru Hengst“ in „Alsace grand cru Kirchberg de Barr“:

| — | za kontrolirano označbo porekla „Alsace grand cru Hengst“ so bile dodane naslednje informacije: priznana je bila leta 2022 za rdeča vina in je dovoljena le sorta pinot noir N, najmanjša gostota zasaditve je 5 500 trsov na hektar za pridelavo rdečega vina, ki se ne sme obogatiti in zori najmanj 10 mesecev. |
| --- | --- |

—

za kontrolirano označbo porekla „Alsace grand cru Hengst“ so bile dodane naslednje informacije: priznana je bila leta 2022 za rdeča vina in je dovoljena le sorta pinot noir N, najmanjša gostota zasaditve je 5 500 trsov na hektar za pridelavo rdečega vina, ki se ne sme obogatiti in zori najmanj 10 mesecev.

| — | za kontrolirano označbo porekla „Alsace grand cru Kirchberg de Barr“ so dodane naslednje informacije: priznana je bila leta 2022 za rdeča vina in je dovoljena le sorta pinot noir N, najmanjša gostota zasaditve je 5 000 trsov na hektar za pridelavo rdečega vina, ki se ne sme obogatiti in zori najmanj 10 mesecev. |
| --- | --- |

—

za kontrolirano označbo porekla „Alsace grand cru Kirchberg de Barr“ so dodane naslednje informacije: priznana je bila leta 2022 za rdeča vina in je dovoljena le sorta pinot noir N, najmanjša gostota zasaditve je 5 000 trsov na hektar za pridelavo rdečega vina, ki se ne sme obogatiti in zori najmanj 10 mesecev.

V točki 1(b) oddelka X specifikacije proizvoda so bile črtane informacije, da je bilo o priznanju obeh označb porekla odločeno za bele sorte vinske trte, in so dodane besede „za bela vina“, kadar je to potrebno za razumljivost besedila.

Te spremembe ne spreminjajo enotnega dokumenta.

Imenu sort vinske trte muscats à petits grains sta bili dodani besedi „blancs“ in „roses“, da se popravi izpust v prejšnji različici specifikacije proizvoda. Ta dodatek ne vpliva na enotni dokument.

20.   Opis vina

V točki 2 oddelka X poglavja I specifikacije proizvoda je bil dodan opis videza belih vin za njihovo natančnejšo opredelitev.

Glede prvih dveh opisanih vrst vina je bilo dodano: „Obe vrsti vina sta zelo intenzivne barve, ki sega do zlato rumene.“

Glede drugih dveh opisanih vrst vina je bilo dodano: „Obe vrsti vina sta zelo intenzivne barve, ki sega do jantarno rumene.“

Spremenjena je točka 4 enotnega dokumenta.

Za označbi porekla „Alsace grand cru Hengst“ in „Alsace grand cru Kirchberg de Barr“ je dodan opis glavnih organoleptičnih lastnosti rdečih vin.

Ti opisi ne vplivajo na enotni dokument.

21.   Povezava z geografskim območjem

V točki 3 oddelka X poglavja I specifikacije proizvoda so za označbo porekla „Alsace grand cru Hengst“ elementi o povezavi med geografskim poreklom in lastnostmi vina, ki se lahko uporabljajo tudi za rdeča vina s to označbo, dopolnjeni z informacijami, značilnimi za rdeča vina.

Enotni dokument ni spremenjen.

22.   Prehodni ukrepi

V točki 2 oddelka XI poglavja I specifikacije proizvoda je bila v skladu s spremembami v oddelku VI poglavja I črtana največja višina nosilne žice zavese in zmanjšano največje število očes na trs.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

23.   Obvezna navedba vsebnosti sladkorja na etiketi in drugih nosilcih podatkov za bela vina

V točki 2(d) oddelka XII poglavja I specifikacije proizvoda je bilo namesto prejšnjega besedila vstavljeno novo, da bi doslej neobvezna navedba vsebnosti sladkorja, kot je opredeljena v Uredbi (EU) 2019/33, postala obvezna.

Ta navedba potrošnikom omogoča boljšo razumljivost te vrste vina.

To novo pravilo pa ne velja za vina s tradicionalnima izrazoma „vendanges tardives“ in „sélection de grains nobles“.

Dopolnjena je bila točka 9 enotnega dokumenta.

Začetna podtočka (d) v točki 2 oddelka XII specifikacije proizvoda je bila spremenjena v (e).

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

24.   Predhodna izjava o namembnosti parcele

V točki 1 oddelka I poglavja II specifikacije proizvoda je bilo dodano pojasnilo pravil za predhodno izjavo o namembnosti parcele, ki ga izvajalec dejavnosti predloži organu za zaščito in upravljanje označb porekla „Alsace grand cru“, če opusti svoj del pridelave s to označbo.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime

Alsace grand cru Geisberg

2.   Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

4.   Opis vina

1.

KRATEK OPIS

Vina so mirna bela vina.

Vina imajo najmanj 12,5-odstotni volumenski delež naravnega alkohola za sorti gewurztraminer Rs in pinot gris G ter 11-odstotni volumenski delež za druge sorte vinske trte. Volumenski delež skupnega alkohola vin iz sort gewurztraminer Rs in pinot gris G po obogatitvi ne sme presegati 15 %, vin iz drugih sort vinske trte pa ne 14 %.

Druge analitske lastnosti so določene z zakonodajo Unije.

Za odlična bela starana vina je značilna izrazita svežina, ki izhaja iz visoke vsebnosti vinske kisline v povezavi z dobro zrelim grozdjem. Ime označbe se lahko dopolni z imenom v rabi, če so vina pridobljena izključno iz sort vinske trte, za katera se lahko uporablja zadevno ime. Vsebujejo veliko barvil, so zelo kompleksna in bogata z ekstrakti različnih okusov. Imajo zelo dolg pookus, sčasoma pa postanejo še kompleksnejša.

Ločimo:

| — | suha, mineralna vina, |
| --- | --- |

—

suha, mineralna vina,

| — | aromatična, sadna, oljnata in bogata vina. |
| --- | --- |

—

aromatična, sadna, oljnata in bogata vina.

Obe vrsti vina sta zelo intenzivne barve, ki sega do zlato rumene.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | v miliekvivalentih na liter |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

v miliekvivalentih na liter

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

2.   Označba, dopolnjena z izrazom „vendanges tardives“ (pozna trgatev)

KRATEK OPIS

Vina imajo najmanj 16-odstotni volumenski delež naravnega alkohola za sorti gewurztraminer Rs in pinot gris G ter 14,5-odstotni volumenski delež za druge sorte vinske trte.

Druge analitske lastnosti so določene z zakonodajo Unije.

Vina, označena z izrazom „vendanges tardives“ (pozna trgatev), imajo pogosto zelo eksotične arome po kandiranem sadju in svež zaton. So zelo koncentrirana in imajo zelo obstojen vonj. Ta vina so zelo intenzivne barve, ki sega do jantarno rumene.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | v miliekvivalentih na liter |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

v miliekvivalentih na liter

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

3.   Označba, dopolnjena z izrazom „sélection de grains nobles“ (plemeniti jagodni izbor)

KRATEK OPIS

Vina imajo najmanj 18,2-odstotni volumenski delež naravnega alkohola za sorti gewurztraminer Rs in pinot gris G ter 16,4-odstotni volumenski delež za druge sorte vinske trte.

Druge analitske lastnosti so določene z zakonodajo Unije.

Vina, označena z izrazom „sélection de grains nobles“ (plemeniti jagodni izbor), so bolj koncentrirana, močnejša in imajo neredko arome sadnih želejev. So zelo koncentrirana in imajo zelo obstojen vonj. Ta vina so zelo intenzivne barve, ki sega do jantarno rumene.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | v miliekvivalentih na liter |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

v miliekvivalentih na liter

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5.   Enološki postopki

5.1.   Posebni enološki postopki

1.   Način gojenja: gostota zasaditve

Pridelovalna praksa

Najmanjša gostota zasaditve vinske trte je 4 500 trsov na hektar.

Razdalja med vrstami ne sme biti večja od 2 metrov.

Razmik med trsi v isti vrsti je najmanj 0,75 metra in največ 1,50 metra.

Od 25. oktobra 2011 z izkrčitvijo vrst na parceli med največjimi vrstami ne sme nastati razmik, širši od 3 metrov.

2.   Način gojenja: pravila rezi

Pridelovalna praksa

Vinska trta se obrezuje z rezjo na enojni ali dvojni guyot in z največ 18 očesi na trs.

3.   Trgatev

Pridelovalna praksa

Vina so pridelana iz ročno trganega grozdja.

4.   Povečanje najmanjšega volumenskega deleža naravnega alkohola

Posebni enološki postopek

Povečanje najmanjšega povprečnega volumenskega deleža naravnega alkohola ne sme preseči

0,5 vol. % za vina iz sort gewurztraminer B in pinot gris G ter

1,5 vol. % za vina iz drugih sort vinske trte.

Vina, za katera se lahko uporabi izraz „vendanges tardives“ (pozna trgatev) ali „sélection de grains nobles“ (plemeniti jagodni izbor), se ne smejo obogatiti.

5.   Obdelava

Omejitve pri obdelavi

Uporaba lesenih trsk je prepovedana.

6.   Zorenje vina

Posebni enološki postopek

Vina zorijo najmanj do 1. junija leta, ki sledi letu trgatve.

Vina, za katera se lahko uporabi izraz „vendanges tardives“ ali „sélection de grains nobles“, zorijo najmanj do 1. junija drugega leta po letu trgatve.

5.2.   Največji donosi

| 1. | Označba, ki je lahko dopolnjena z izrazom „vendanges tardives“ (pozna trgatev)
  60 hektolitrov na hektar |
| --- | --- |

1.

Označba, ki je lahko dopolnjena z izrazom „vendanges tardives“ (pozna trgatev)

60 hektolitrov na hektar

| 2. | Označba, dopolnjena z izrazom „sélection de grains nobles“
  48 hektolitrov na hektar |
| --- | --- |

2.

Označba, dopolnjena z izrazom „sélection de grains nobles“

48 hektolitrov na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Trgatev, vinifikacija, obdelava in zorenje vina potekajo na ozemlju naslednjih občin po uradnem geografskem kodeksu iz leta 2021:

| — | departma Haut-Rhin: celotne občine: Ammerschwihr, Beblenheim, Bennwihr, Bergheim, Bergholtz, Eguisheim, Gueberschwihr, Guebwiller, Hattstatt, Hunawihr, Ingersheim, Katzenthal, Mittelwihr, Niedermorschwihr, Orschwihr, Pfaffenheim, Ribeauvillé, Riquewihr, Rodern, Rouffach, Saint-Hippolyte, Soultzmatt, Thann, Turckheim, Vieux-Thann, Voegtlinshoffen, Westhalten, Wettolsheim, Wintzenheim, Wuenheim in Zellenberg,
  del občine: Kaysersberg Vignoble (samo ozemlji pooblaščenih občin Kientzheim in Sigolsheim), |
| --- | --- |

—

departma Haut-Rhin: celotne občine: Ammerschwihr, Beblenheim, Bennwihr, Bergheim, Bergholtz, Eguisheim, Gueberschwihr, Guebwiller, Hattstatt, Hunawihr, Ingersheim, Katzenthal, Mittelwihr, Niedermorschwihr, Orschwihr, Pfaffenheim, Ribeauvillé, Riquewihr, Rodern, Rouffach, Saint-Hippolyte, Soultzmatt, Thann, Turckheim, Vieux-Thann, Voegtlinshoffen, Westhalten, Wettolsheim, Wintzenheim, Wuenheim in Zellenberg,

del občine: Kaysersberg Vignoble (samo ozemlji pooblaščenih občin Kientzheim in Sigolsheim),

| — | departma Bas-Rhin: Andlau, Barr, Bergbieten, Blienschwiller, Dahlenheim, Dambach-la-Ville, Eichhoffen, Kintzheim, Marlenheim, Mittelbergheim, Molsheim, Nothalten, Scharrachbergheim-Irmstett in Wolxheim.
  Pri delno vključenih občinah se na zadevni občini hrani zemljevid, ki opredeljuje meje geografskega območja.
  Zemljevidi geografskega območja so na voljo na spletišču nacionalnega inštituta za poreklo in kakovost (INAO – Institut national de l‘origine et de la qualité). |
| --- | --- |

—

departma Bas-Rhin: Andlau, Barr, Bergbieten, Blienschwiller, Dahlenheim, Dambach-la-Ville, Eichhoffen, Kintzheim, Marlenheim, Mittelbergheim, Molsheim, Nothalten, Scharrachbergheim-Irmstett in Wolxheim.

Pri delno vključenih občinah se na zadevni občini hrani zemljevid, ki opredeljuje meje geografskega območja.

Zemljevidi geografskega območja so na voljo na spletišču nacionalnega inštituta za poreklo in kakovost (INAO – Institut national de l‘origine et de la qualité).

7.   Sorte vinske trte

Gewurztraminer Rs

Muscat ottonel B – muscat, moscato

Muscat à petits grains blancs B – muscat, moscato

Muscat à petits grains roses Rs – muscat, moscato

Pinot gris G

Riesling B

8.   Opis povezave

Kontrolirana označba porekla „Alsace grand cru Geisberg“, ki uživa ugodne podnebne razmere, značilne za alzaško vinorodno območje, leži na eni najboljših leg tega območja. Na vinorodnem območju, umeščenem v slikovito alzaško pokrajino, se pridelajo zelo izrazna vina s poudarjenim značajem in edinstveno osebnostjo.

Značilnosti tal, povezane z lego v izhodu iz doline, spodbujajo slanost in kislo ogrodje vin ter dajejo uravnotežena, značajna in v ustih obstojna vina z veliko prefinjenosti. Posamezni letniki jim dodajo mineralnost in kompleksnost.

Izvrstne podnebne razmere pozno jeseni, ugodne za zgoščevanje grozdnega soka na trti in razvoj plemenite plesni, omogočajo pridelavo vin iz prezrelega grozdja.

Zorenje, določeno v specifikaciji proizvoda, omogoča izboljšanje vina.

Alzaški vinogradniki s sprejetjem strogih pravil pridelave, kot sta dobra izpostavljenost površine listov in ročna trgatev, ohranjajo značilne lastnosti vin, priznanih zaradi svoje kompleksnosti in primernosti za dolgo shranjevanje.

Vina spadajo v vina najvišje kakovosti te regije. So bolj cenjena kot vina s kontrolirano označbo porekla „Alsace“.

Temu, danes priznanemu kraju, je pel hvalo že Médard Barth v delu „Der Rebbau des Elsass und die Absatzgebieten seiner Weine“ (Alzaško vinogradništvo in prodajna območja njegovih vin) iz leta 1958.

9.   Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Območje v neposredni bližini

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za vinifikacijo, obdelavo in zorenje vina, obsega ozemlje naslednjih občin po uradnem geografskem kodeksu iz leta 2021:

| — | departma Haut-Rhin: celotne občine: Bergholtz-Zell, Berrwiller, Buhl, Cernay, Colmar, Gundolsheim, Hartmanswiller, Herrlisheim, Houssen, Husseren-les-Châteaux, Jungholtz, Leimbach, Obermorschwihr, Osenbach, Ostheim, Rorschwihr, Soultz, Steinbach, Uffholtz, Walbach, Wattwiller, Wihr-au-Val in Zimmerbach,
  del občine: Kaysersberg Vignoble (samo ozemlje pooblaščene občine Kaysersberg), |
| --- | --- |

—

departma Haut-Rhin: celotne občine: Bergholtz-Zell, Berrwiller, Buhl, Cernay, Colmar, Gundolsheim, Hartmanswiller, Herrlisheim, Houssen, Husseren-les-Châteaux, Jungholtz, Leimbach, Obermorschwihr, Osenbach, Ostheim, Rorschwihr, Soultz, Steinbach, Uffholtz, Walbach, Wattwiller, Wihr-au-Val in Zimmerbach,

del občine: Kaysersberg Vignoble (samo ozemlje pooblaščene občine Kaysersberg),

| — | departma Bas-Rhin: Albé, Avolsheim, Balbronn, Bernardswiller, Bernardvillé, Bischoffsheim, Boersch, Bourgheim, Châtenois, Cleebourg, Dachstein, Dangolsheim, Dieffenthal, Dorlisheim, Epfig, Ergersheim, Ernolsheim-Bruche, Fessenheim-le-Bas, Flexbourg, Furdenheim, Gertwiller, Gimbrett-Berstett, Goxwiller, Heiligenstein, Itterswiller, Kienheim, Kirchheim, Kuttolsheim, Mittelhausen, Mutzig, Nordheim, Oberhoffen-les-Wissenbourg, Obernai, Odratzheim, Orschwiller, Osthoffen, Ottrott, Petersbach, Reichsfeld, Riedseltz, Rosenwiller, Rosheim, Rott, Saint-Nabor, Saint-Pierre, Scherwiller, Seebach, Soultz-les-Bains, Steinseltz, Stotzheim, Strasbourg, Traenheim, Villé, Wangen, Westhoffen, Wissembourg in Zellwiller. |
| --- | --- |

—

departma Bas-Rhin: Albé, Avolsheim, Balbronn, Bernardswiller, Bernardvillé, Bischoffsheim, Boersch, Bourgheim, Châtenois, Cleebourg, Dachstein, Dangolsheim, Dieffenthal, Dorlisheim, Epfig, Ergersheim, Ernolsheim-Bruche, Fessenheim-le-Bas, Flexbourg, Furdenheim, Gertwiller, Gimbrett-Berstett, Goxwiller, Heiligenstein, Itterswiller, Kienheim, Kirchheim, Kuttolsheim, Mittelhausen, Mutzig, Nordheim, Oberhoffen-les-Wissenbourg, Obernai, Odratzheim, Orschwiller, Osthoffen, Ottrott, Petersbach, Reichsfeld, Riedseltz, Rosenwiller, Rosheim, Rott, Saint-Nabor, Saint-Pierre, Scherwiller, Seebach, Soultz-les-Bains, Steinseltz, Stotzheim, Strasbourg, Traenheim, Villé, Wangen, Westhoffen, Wissembourg in Zellwiller.

Pakiranje na območju:

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

pakiranje na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Vina se stekleničijo v tako imenovano rensko ali alzaško steklenico (višja steklenica valjasto stožčaste oblike z dolgim vratom), ki ustreza določbam uredbe št.°55-673 z dne 20. maja 1955, odloka z dne 13. maja 1959 in uredbe z dne 19. marca 1963, druge vrste steklenic pa se ne smejo uporabljati.

Vina se od sprejetja zakona z dne 5. julija 1972 obvezno stekleničijo v departmajih Bas-Rhin in Haut-Rhin v rensko ali alzaško steklenico, opisano v uredbi iz leta 1955.

Navedba letnika

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Letnik je treba obvezno navesti skupaj z imenom označbe v prijavah pridelka grozdja in zalog, spremnih dokumentih, oglasih, prospektih, na etiketah, računih ali kakršni koli embalaži.

Ime v rabi

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Ime kontrolirane označbe porekla se lahko dopolni z enim od imen v rabi, če so vina pridobljena izključno iz sort vinske trte, za katera se lahko uporablja zadevno ime.

Na isti etiketi je prepovedano navesti dve ali več imen v rabi.

Ta imena v rabi so:

Gewurztraminer,

Muscat,

Muscat Ottonel,

Pinot gris in

Riesling.

Tradicionalna izraza „vendanges tardives“ (pozna trgatev) in „sélection de grains nobles“ (plemeniti jagodni izbor).

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Na vinih, na katerih se lahko uporabita izraza „vendanges tardives“ ali „sélection de grains nobles“, se obvezno navedeta:

| — | letnik |
| --- | --- |

—

letnik

| — | in eno od imen v rabi. |
| --- | --- |

—

in eno od imen v rabi.

Navedba vsebnosti sladkorja

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Bela vina, za katera se v skladu s to specifikacijo proizvoda uporablja ena od 51 kontroliranih označb porekla „Alsace Grand Cru – kraj“, razen izrazov „vendanges tardives“ (pozna trgatev) in „sélection de grains nobles“ (plemeniti jagodni izbor), in ki so predstavljena pod navedeno označbo, se ne smejo oglaševati, odposlati, dati v promet ali prodati, ne da bi bila v oglasih, prospektih, na etiketah, računih in kakršni koli embalaži z razločno pisavo navedena vsebnost sladkorja, kot je opredeljena v predpisih EU.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-4cec3ff9-abd4-4253-a1db-245ddd809faa

---

(1)  UL L 9, 11.1.2019, str. 2.

---

| 7.10.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 386/49 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 386/49

---

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2022/C 386/10)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„Alsace grand cru Moenchberg“

PDO-FR-A0383-AM02

Datum obvestila: 20. julij 2022

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1.   Dodatna navedba

V oddelku 1 točke II poglavja I specifikacije proizvoda sta bili dodani naslednji imeni v rabi „Sylvaner“ in „Pinot noir“ ter ustrezni sorti vinske trte „sylvaner B“ oziroma „pinot noir N“.

Ime v rabi „Sylvaner“ je bilo dodano zaradi popravka izpusta v prvi različici specifikacije proizvoda. V točki 1(b) oddelka X poglavja I te prve različice je navedeno, da se dovoljene sorte vinske trte „lahko vinificirajo in tržijo s svojimi imeni“, vendar ustrezno ime v rabi ni bilo dodano na seznam možnih imen v rabi. Z nacionalno odločbo, sprejeto pred potrditvijo prve različice specifikacije proizvoda, je bila k dovoljenim sortam vinske trte za pridelavo vin z označbo porekla „Alsace grand cru Zotzenberg“ dodana sorta sylvaner B, pri čemer so se upoštevali lokalni običaji in sloves teh vin.

V specifikacijo proizvoda je bilo dodano ime v rabi „Pinot noir“, saj se je na nacionalni ravni obravnavala vloga za priznanje mirnih rdečih vin za določene označbe porekla „Alsace grand cru“. Ta vloga za priznanje rdečega vina temelji na preteklosti, slovesu in lastnostih vin iz grozdja sorte pinot noir N, ki se prideluje na parcelah, razmejenih za te označbe „Alsace grand cru“. Sorta pinot noir N je edina dovoljena sorta vinske trte za ta rdeča vina.

V točki 1 oddelka II poglavja I specifikacije proizvoda za sorte vinske trte muscats à petits grains, ki ustrezajo imenu v rabi „Muscat“, sta bili imenu teh sort dodani besedi „blancs“ (beli) in „roses“ (rožnati) zaradi popravka izpusta v prejšnji različici specifikacije proizvoda.

Te spremembe ne vplivajo na enotni dokument.

2.   Vrste proizvodov

V oddelku III poglavja I specifikacije proizvoda je bilo spremenjeno besedilo zaradi navedbe, da kontrolirane označbe porekla iz veljavne specifikacije proizvoda niso več izključno označbe, namenjene za mirna bela vina.

Kontrolirani označbi porekla „Alsace grand cru“, namenjeni za mirna bela in rdeča vina, sta poimensko navedeni („Alsace grand cru Hengst“ in „Alsace grand cru Kirchberg de Barr“).

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

3.   Geografsko območje

V točki 1 oddelka IV poglavja I specifikacije proizvoda je bil dodan odstavek zaradi navedbe datumov, ko je pristojni nacionalni odbor INAO potrdil geografsko območje, in navedbe vira, tj. uradnega geografskega kodeksa iz leta 2021, za opredelitev obsega območja, kot je vključeno v specifikacijo proizvoda. Ta navedba omogoča, da je razmejitev območja pravno varna.

Zaradi uvedbe sklica na uradni geografski kodeks iz leta 2021 je bil posodobljen seznam imen občin. Tako sta bili črtani občini Kientzheim in Sigolsheim, saj je njuno ozemlje odslej priključeno občini Kaysersberg Vignoble.

Te redakcijske spremembe ne spreminjajo obsega geografskega območja.

V točki 1 sta bila prav tako dodana naslednja stavka:

„Zemljevidi geografskega območja so na voljo na spletišču nacionalnega inštituta za poreklo in kakovost (INAO – Institut national de l‘origine et de la qualité).

Za delno vključeno občino se na občini hrani zemljevid, ki opredeljuje meje geografskega območja.“

Zaradi teh sprememb se je spremenila točka 6 enotnega dokumenta.

4.   Razmejeno območje parcel

V točki 2 oddelka IV poglavja I specifikacije proizvoda:

| — | je bila v prvem odstavku zaradi popravka izpusta dodana informacija „6. in 7. september 2006“, kar ustreza datumu, ko je pristojni nacionalni organ odobril razmejeno območje parcel, |
| --- | --- |

—

je bila v prvem odstavku zaradi popravka izpusta dodana informacija „6. in 7. september 2006“, kar ustreza datumu, ko je pristojni nacionalni organ odobril razmejeno območje parcel,

| — | je bilo v drugem odstavku spremenjeno besedilo, da bi se upoštevale spremembe imen občin, izvedene v točki 1 oddelka IV, |
| --- | --- |

—

je bilo v drugem odstavku spremenjeno besedilo, da bi se upoštevale spremembe imen občin, izvedene v točki 1 oddelka IV,

| — | je bil posodobljen stolpec „občine“ preglednice, da ustreza imenom občin iz točke 1 oddelka IV. |
| --- | --- |

—

je bil posodobljen stolpec „občine“ preglednice, da ustreza imenom občin iz točke 1 oddelka IV.

Te spremembe ne vplivajo na enotni dokument.

5.   Območje v neposredni bližini

V točki 3 oddelka IV poglavja I specifikacije proizvoda je bil spremenjen odstavek zaradi navedbe vira, tj. uradnega geografskega kodeksa iz leta 2021, za opredelitev obsega območja, kot je vključeno v specifikacijo proizvoda. Ta navedba omogoča, da je razmejitev območja pravno varna.

Zaradi uvedbe sklica na uradni geografski kodeks iz leta 2021 je bil posodobljen seznam imen občin. Zato je črtano ime občine Kaysersberg in dodano ime občine Kaysersberg Vignoble ter pri tem navedeno, da je ta občina vključena delno, in sicer samo ozemlje pooblaščene občine Kaysersberg.

Te redakcijske spremembe ne spreminjajo obsega območja v neposredni bližini.

Zaradi teh sprememb je spremenjena točka 9 enotnega dokumenta.

6.   Trsni izbor

V točki 1 oddelka V poglavja I specifikacije proizvoda sta dodani besedni zvezi „— za bela vina:“ in „— za rdeča vina: iz sorte pinot noir N“, saj se je na nacionalni ravni obravnavala vloga za priznanje mirnih rdečih vin za nekatere označbe porekla „Alsace grand cru“. Sorta pinot noir N je edina dovoljena sorta vinske trte za ta rdeča vina. To je tudi edina sorta vinske trte, iz katere je dovoljeno pridelati rdeča vina z označbo porekla „Alsace“.

V točki 1(a), (b) in (e) oddelka V in točki 2(b) oddelka V specifikacije proizvoda sta bili imenu sort vinske trte muscats à petits grains dodani besedi „blancs“ in „roses“, da se popravi izpust v prejšnji različici specifikacije proizvoda.

Te spremembe ne spreminjajo enotnega dokumenta.

7.   Gostota zasaditve

V točki 1(a) oddelka VI poglavja I specifikacije proizvoda sta bili dodani besedni zvezi „Za pridelavo belega vina“ in „Za pridelavo rdečega vina“, da se najmanjša gostota zasaditve loči po barvi vina. Navedene so gostote za označbe, iz katerih se lahko proizvede rdeče vino.

To dodajanje ne spreminja enotnega dokumenta.

V točki 1(a) oddelka VI poglavja I specifikacije proizvoda je bil določen datum začetka uporabe pravila o možnosti prilagoditve gostote z izkrčitvijo, tj. „25. oktober 2011“, s čimer se nadomešča besedilo „na datum potrditve veljavne specifikacije proizvoda“.

Zaradi te spremembe je spremenjena točka 5 enotnega dokumenta.

8.   Pravila rezi

V točki 1(b) oddelka VI poglavja I specifikacije proizvoda je pri belih vinih črtano pravilo o številu očes na trs na kvadratni meter talne površine, ki se je razlikovalo glede na sorte vinske trte, namesto tega pa je navedeno enotno pravilo o 18 očesih na trs.

Zaradi te spremembe se lahko uskladi besedilo specifikacij proizvodov alzaških označb porekla in poenostavijo metode nadzora.

Enotni dokument je spremenjen v točki 5.

Na začetek stavka je bilo dodano „Za bela vina“, saj se je na nacionalni ravni obravnavala vloga za priznanje mirnih rdečih vin za nekatere označbe porekla „Alsace grand cru“.

Dodana so bila pravila rezi za rdeče vino, največje število očes na trs pa je 14. To je manjše od števila, dovoljenega za pridelavo belih vin. To pravilo omogoča skladnost z donosi in pridelavo kakovostnega grozdja.

Te zadnje spremembe ne vplivajo na enotni dokument.

9.   Pravila o oblikovanju v špalir in višini listja

V točki 1(c) oddelka VI poglavja I specifikacije proizvoda je bila črtana največja višina nosilne žice zavese in spremenjen način merjenja višine listja, privezanega na žice.

Te spremembe omogočajo, da se med rastjo upošteva višina listja, kar se je prej izvajalo le pri obveznosti glede uporabljenih sredstev.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

10.   Največja povprečna obremenitev na parcelo

V točki 1(d) oddelka VI poglavja I specifikacije proizvoda je bila zmanjšana vrednost največje povprečne obremenitve na parcelo za bela vina, in sicer z 10 000 kilogramov na hektar na 8 500 kilogramov na hektar, kar je skladno z zmanjšanjem donosa za ta vina.

V skladu z donosi belih in rdečih vin je bila določena vrednost za rdeča vina, ki je manjša od vrednosti za bela vina.

Te spremembe ne vplivajo na enotni dokument.

11.   Zrelost grozdja in najmanjši volumenski delež naravnega alkohola

V točki 2(a) oddelka VII poglavja I specifikacije proizvoda je bila spremenjena preglednica zaradi upoštevanja vloge za priznanje mirnih rdečih vin, ki se na nacionalni ravni obravnava za nekatere označbe porekla „Alsace grand cru“.

Za te označbe „Alsace grand cru“ za rdeča vina so bile določene najnižje vsebnosti sladkorja v grozdju ob trgatvi in njihov najmanjši volumenski delež naravnega alkohola.

Ti navedbi ne vplivata na enotni dokument.

Za bela vina so bile najnižje vsebnosti sladkorja v grozdju povišane za 2 ali 3 grame na liter mošta zaradi ohranjanja enake razlike 1 vol. % od vsake vrednosti najmanjšega volumenskega deleža naravnega alkohola kot v prejšnji različici specifikacije proizvoda. Organ za zaščito in upravljanje, ki je izbral način izračuna za spremembo gramov sladkorja v alkohol, je za bela vina uporabil vrednost 17 gramov sladkorja za 1 vol. %, v prvotni različici specifikacije proizvoda pa vrednost 16,83. To vrednost 17 je med pripravo prve različice specifikacije proizvoda priporočil pristojni nacionalni odbor INAO.

Te spremembe ne vplivajo na enotni dokument.

12.   Donos

V točkah 1 in 2 oddelka VIII poglavja I specifikacije proizvoda so bili zmanjšani donosi in največji donosi, kar omogoča boljši nadzor nad kakovostjo pridelave za bela vina in bela vina z izrazom „vendanges tardives“ po hierarhični razvrstitvi označb alzaške regije.

Točka 5 enotnega dokumenta je spremenjena za največje donose.

Za vina brez izrazov je dodano „Bela vina“, saj se je na nacionalni ravni obravnavala vloga za priznanje mirnih rdečih vin za nekatere označbe porekla „Alsace grand cru“.

Donosi in največji donosi za rdeča vina so določeni v skladu s hierarhično razvrstitvijo označb alzaške regije, torej pri manjših vrednostih kot za označbe grand cru.

Te zadnje spremembe ne vplivajo na enotni dokument.

13.   Jabolčno-mlečnokislinsko vrenje, vsebnost fermentirnih sladkorjev za rdeča vina

V točki 1(c) oddelka IX poglavja I specifikacije proizvoda je bilo določeno, da se za rdeča vina dokonča jabolčno-mlečnokislinsko vrenje.

Za zagotovitev nadzora nad tem pravilom je bilo določeno, da ustekleničena vina vsebujejo največ 0,4 grama jabolčne kisline na liter.

V točki 1(d) oddelka IX specifikacije proizvoda je bilo za rdeča vina določeno, da po vrenju vsebujejo največ 2 grama fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) na liter.

Enotni dokument ni spremenjen.

14.   Prepoved povečanja najmanjšega volumenskega deleža naravnega alkohola za rdeča vina

V točki 1(e) oddelka IX poglavja I specifikacije proizvoda je bilo določeno, da se rdeča vina ne smejo obogatiti. Ta omejitev, ki se uporablja za obdelavo, je skladna z razmejitvijo parcel za pridelavo grozdja, najmanjšo gostoto zasaditve, pravili rezi in majhnimi vrednostmi donosov.

Enotni dokument ni spremenjen.

15.   Vrelna zmogljivost za vinifikacijo

V točki 1(g) oddelka IX poglavja I specifikacije proizvoda je bil zmanjšan koeficient za izračun vrelne zmogljivosti za vinifikacijo.

Ni treba, da je razmerje med pridelkom v prejšnji trgatvi in vrelno zmogljivostjo tako veliko.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

16.   Datum konca zorenja in dajanja na potrošniški trg za rdeča vina

V točki 2 oddelka IX poglavja I specifikacije proizvoda je bilo določeno, da rdeča vina zorijo najmanj do 1. oktobra leta, ki sledi letu trgatve. Za vina iz grozdja sorte pinot noir N s teh območij je potrebno najkrajše obdobje, da se dobro izrazijo njihove lastnosti.

V točki 5(a) oddelka IX poglavja I specifikacije proizvoda je bilo navedeno, da se lahko rdeča vina po obdobju zorenja dajo na potrošniške trge šele od 1. oktobra leta, ki sledi letu trgatve.

Te spremembe ne vplivajo na enotni dokument.

17.   Nadzor ustekleničenih serij

V točki 3(b) oddelka IX poglavja I specifikacije proizvoda je bilo črtano pravilo o shranjevanju steklenic z vinskimi vzorci za nadzor ustekleničenih serij.

To pravilo je nadzorni ukrep, katerega izvajanje se prenese v načrt nadzora označbe.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

18.   Skladiščenje ustekleničenih vin

V točki 4 oddelka IX poglavja I specifikacije proizvoda so bile določene značilnosti kraja skladiščenja ustekleničenih vin.

To omogoča, da izvajalci dejavnosti bolje razumejo to pravilo, in olajšuje nadzor nad njim.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

19.   Človeški dejavniki, ki prispevajo k povezavi z geografskim območjem

V točki 1(b) oddelka X poglavja I specifikacije proizvoda je bilo spremenjeno besedilo, da se upošteva vloga za priznanje mirnih rdečih vin za označbi porekla „Alsace grand cru Hengst“ in „Alsace grand cru Kirchberg de Barr“:

| — | za kontrolirano označbo porekla „Alsace grand cru Hengst“ so bile dodane naslednje informacije: priznana je bila leta 2022 za rdeča vina in je dovoljena le sorta pinot noir N, najmanjša gostota zasaditve je 5 500 trsov na hektar za pridelavo rdečega vina, ki se ne sme obogatiti in zori najmanj 10 mesecev. |
| --- | --- |

—

za kontrolirano označbo porekla „Alsace grand cru Hengst“ so bile dodane naslednje informacije: priznana je bila leta 2022 za rdeča vina in je dovoljena le sorta pinot noir N, najmanjša gostota zasaditve je 5 500 trsov na hektar za pridelavo rdečega vina, ki se ne sme obogatiti in zori najmanj 10 mesecev.

| — | za kontrolirano označbo porekla „Alsace grand cru Kirchberg de Barr“ so dodane naslednje informacije: priznana je bila leta 2022 za rdeča vina in je dovoljena le sorta pinot noir N, najmanjša gostota zasaditve je 5 000 trsov na hektar za pridelavo rdečega vina, ki se ne sme obogatiti in zori najmanj 10 mesecev. |
| --- | --- |

—

za kontrolirano označbo porekla „Alsace grand cru Kirchberg de Barr“ so dodane naslednje informacije: priznana je bila leta 2022 za rdeča vina in je dovoljena le sorta pinot noir N, najmanjša gostota zasaditve je 5 000 trsov na hektar za pridelavo rdečega vina, ki se ne sme obogatiti in zori najmanj 10 mesecev.

V točki 1(b) oddelka X specifikacije proizvoda so bile črtane informacije, da je bilo o priznanju obeh označb porekla odločeno za bele sorte vinske trte, in so dodane besede „za bela vina“, kadar je to potrebno za razumljivost besedila.

Te spremembe ne spreminjajo enotnega dokumenta.

Imenu sort vinske trte muscats à petits grains sta bili dodani besedi „blancs“ in „roses“, da se popravi izpust v prejšnji različici specifikacije proizvoda. Ta dodatek ne vpliva na enotni dokument.

20.   Opis vina

V točki 2 oddelka X poglavja I specifikacije proizvoda je bil dodan opis videza belih vin za njihovo natančnejšo opredelitev.

Glede prvih dveh opisanih vrst vina je bilo dodano: „Obe vrsti vina sta zelo intenzivne barve, ki sega do zlato rumene.“

Glede drugih dveh opisanih vrst vina je bilo dodano: „Obe vrsti vina sta zelo intenzivne barve, ki sega do jantarno rumene.“

Spremenjena je točka 4 enotnega dokumenta.

Za označbi porekla „Alsace grand cru Hengst“ in „Alsace grand cru Kirchberg de Barr“ je dodan opis glavnih organoleptičnih lastnosti rdečih vin.

Ti opisi ne vplivajo na enotni dokument.

21.   Povezava z geografskim območjem

V točki 3 oddelka X poglavja I specifikacije proizvoda so za označbo porekla „Alsace grand cru Hengst“ elementi o povezavi med geografskim poreklom in lastnostmi vina, ki se lahko uporabljajo tudi za rdeča vina s to označbo, dopolnjeni z informacijami, značilnimi za rdeča vina.

Enotni dokument ni spremenjen.

22.   Prehodni ukrepi

V točki 2 oddelka XI poglavja I specifikacije proizvoda je bila v skladu s spremembami v oddelku VI poglavja I črtana največja višina nosilne žice zavese in zmanjšano največje število očes na trs.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

23.   Obvezna navedba vsebnosti sladkorja na etiketi in drugih nosilcih podatkov za bela vina

V točki 2(d) oddelka XII poglavja I specifikacije proizvoda je bilo namesto prejšnjega besedila vstavljeno novo, da bi doslej neobvezna navedba vsebnosti sladkorja, kot je opredeljena v Uredbi (EU) 2019/33, postala obvezna.

Ta navedba potrošnikom omogoča boljšo razumljivost te vrste vina.

To novo pravilo pa ne velja za vina s tradicionalnima izrazoma „vendanges tardives“ in „sélection de grains nobles“.

Dopolnjena je bila točka 9 enotnega dokumenta.

Začetna podtočka (d) v točki 2 oddelka XII specifikacije proizvoda je bila spremenjena v (e).

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

24.   Predhodna izjava o namembnosti parcele

V točki 1 oddelka I poglavja II specifikacije proizvoda je bilo dodano pojasnilo pravil za predhodno izjavo o namembnosti parcele, ki ga izvajalec dejavnosti predloži organu za zaščito in upravljanje označb porekla „Alsace grand cru“, če opusti svoj del pridelave s to označbo.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime

Alsace grand cru Moenchberg

2.   Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

4.   Opis vina

1.

KRATEK OPIS

Vina so mirna bela vina.

Vina imajo najmanj 12,5-odstotni volumenski delež naravnega alkohola za sorti gewurztraminer Rs in pinot gris G ter 11-odstotni volumenski delež za druge sorte vinske trte. Volumenski delež skupnega alkohola vin iz sort gewurztraminer Rs in pinot gris G po obogatitvi ne sme presegati 15 %, vin iz drugih sort vinske trte pa ne 14 %.

Druge analitske lastnosti so določene z zakonodajo Unije.

Za odlična bela starana vina je značilna izrazita svežina, ki izhaja iz visoke vsebnosti vinske kisline v povezavi z dobro zrelim grozdjem. Ime označbe se lahko dopolni z imenom v rabi, če so vina pridobljena izključno iz sort vinske trte, za katera se lahko uporablja zadevno ime. Vsebujejo veliko barvil, so zelo kompleksna in bogata z ekstrakti različnih okusov. Imajo zelo dolg pookus, sčasoma pa postanejo še kompleksnejša.

Ločimo: — suha, mineralna vina, — aromatična, sadna, oljnata in bogata vina. Obe vrsti vina sta zelo intenzivne barve, ki sega do zlato rumene.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | v miliekvivalentih na liter |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

v miliekvivalentih na liter

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

2.   Označba, dopolnjena z izrazom „vendanges tardives“ (pozna trgatev)

KRATEK OPIS

Vina imajo najmanj 16-odstotni volumenski delež naravnega alkohola za sorti gewurztraminer Rs in pinot gris G ter 14,5-odstotni volumenski delež za druge sorte vinske trte.

Druge analitske lastnosti so določene z zakonodajo Unije.

Vina, označena z izrazom „vendanges tardives“ (pozna trgatev), imajo pogosto zelo eksotične arome po kandiranem sadju in svež zaton. So zelo koncentrirana in imajo zelo obstojen vonj. Ta vina so zelo intenzivne barve, ki sega do jantarno rumene.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | v miliekvivalentih na liter |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

v miliekvivalentih na liter

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

3.   Označba, dopolnjena z izrazom „sélection de grains nobles“ (plemeniti jagodni izbor)

KRATEK OPIS

Vina imajo najmanj 18,2-odstotni volumenski delež naravnega alkohola za sorti gewurztraminer Rs in pinot gris G ter 16,4-odstotni volumenski delež za druge sorte vinske trte.

Druge analitske lastnosti so določene z zakonodajo Unije.

Vina, označena z izrazom „sélection de grains nobles“ (plemeniti jagodni izbor), so bolj koncentrirana, močnejša in imajo neredko arome sadnih želejev. So zelo koncentrirana in imajo zelo obstojen vonj. Ta vina so zelo intenzivne barve, ki sega do jantarno rumene.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | v miliekvivalentih na liter |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

v miliekvivalentih na liter

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5.   Enološki postopki

5.1.   Posebni enološki postopki

1.   Način gojenja: gostota zasaditve

Pridelovalna praksa

Najmanjša gostota zasaditve vinske trte je 4 500 trsov na hektar.

Razdalja med vrstami ne sme biti večja od 2 metrov.

Razmik med trsi v isti vrsti je najmanj 0,75 metra in največ 1,50 metra.

Od 25. oktobra 2011 z izkrčitvijo vrst na parceli med največjimi vrstami ne sme nastati razmik, širši od 3 metrov.

2.   Način gojenja: pravila rezi

Pridelovalna praksa

Vinska trta se obrezuje z rezjo na enojni ali dvojni guyot in z največ 18 očesi na trs.

3.   Trgatev

Pridelovalna praksa

Vina so pridelana iz ročno trganega grozdja.

4.   Povečanje najmanjšega volumenskega deleža naravnega alkohola

Posebni enološki postopek

Povečanje najmanjšega povprečnega volumenskega deleža naravnega alkohola ne sme preseči

0,5 vol. % za vina iz sort gewurztraminer B in pinot gris G ter

1,5 vol. % za vina iz drugih sort vinske trte.

Vina, za katera se lahko uporabi izraz „vendanges tardives“ (pozna trgatev) ali „sélection de grains nobles“ (plemeniti jagodni izbor), se ne smejo obogatiti.

5.   Obdelava

Omejitve pri obdelavi

Uporaba lesenih trsk je prepovedana.

6.   Zorenje vina

Posebni enološki postopek

Vina zorijo najmanj do 1. junija leta, ki sledi letu trgatve.

Vina, za katera se lahko uporabi izraz „vendanges tardives“ ali „sélection de grains nobles“, zorijo najmanj do 1. junija drugega leta po letu trgatve.

5.2.   Največji donosi

| 1. | Označba, ki je lahko dopolnjena z izrazom „vendanges tardives“ (pozna trgatev)
  60 hektolitrov na hektar |
| --- | --- |

1.

Označba, ki je lahko dopolnjena z izrazom „vendanges tardives“ (pozna trgatev)

60 hektolitrov na hektar

| 2. | Označba, dopolnjena z izrazom „sélection de grains nobles“
  48 hektolitrov na hektar |
| --- | --- |

2.

Označba, dopolnjena z izrazom „sélection de grains nobles“

48 hektolitrov na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Trgatev, vinifikacija, obdelava in zorenje vina potekajo na ozemlju naslednjih občin po uradnem geografskem kodeksu iz leta 2021:

| — | departma Haut-Rhin: celotne občine: Ammerschwihr, Beblenheim, Bennwihr, Bergheim, Bergholtz, Eguisheim, Gueberschwihr, Guebwiller, Hattstatt, Hunawihr, Ingersheim, Katzenthal, Mittelwihr, Niedermorschwihr, Orschwihr, Pfaffenheim, Ribeauvillé, Riquewihr, Rodern, Rouffach, Saint-Hippolyte, Soultzmatt, Thann, Turckheim, Vieux-Thann, Voegtlinshoffen, Westhalten, Wettolsheim, Wintzenheim, Wuenheim in Zellenberg,
  del občine: Kaysersberg Vignoble (samo ozemlji pooblaščenih občin Kientzheim in Sigolsheim), |
| --- | --- |

—

departma Haut-Rhin: celotne občine: Ammerschwihr, Beblenheim, Bennwihr, Bergheim, Bergholtz, Eguisheim, Gueberschwihr, Guebwiller, Hattstatt, Hunawihr, Ingersheim, Katzenthal, Mittelwihr, Niedermorschwihr, Orschwihr, Pfaffenheim, Ribeauvillé, Riquewihr, Rodern, Rouffach, Saint-Hippolyte, Soultzmatt, Thann, Turckheim, Vieux-Thann, Voegtlinshoffen, Westhalten, Wettolsheim, Wintzenheim, Wuenheim in Zellenberg,

del občine: Kaysersberg Vignoble (samo ozemlji pooblaščenih občin Kientzheim in Sigolsheim),

| — | departma Bas-Rhin: Andlau, Barr, Bergbieten, Blienschwiller, Dahlenheim, Dambach-la-Ville, Eichhoffen, Kintzheim, Marlenheim, Mittelbergheim, Molsheim, Nothalten, Scharrachbergheim-Irmstett in Wolxheim.
  Pri delno vključenih občinah se na zadevni občini hrani zemljevid, ki opredeljuje meje geografskega območja.
  Zemljevidi geografskega območja so na voljo na spletišču nacionalnega inštituta za poreklo in kakovost (INAO – Institut national de l‘origine et de la qualité). |
| --- | --- |

—

departma Bas-Rhin: Andlau, Barr, Bergbieten, Blienschwiller, Dahlenheim, Dambach-la-Ville, Eichhoffen, Kintzheim, Marlenheim, Mittelbergheim, Molsheim, Nothalten, Scharrachbergheim-Irmstett in Wolxheim.

Pri delno vključenih občinah se na zadevni občini hrani zemljevid, ki opredeljuje meje geografskega območja.

Zemljevidi geografskega območja so na voljo na spletišču nacionalnega inštituta za poreklo in kakovost (INAO – Institut national de l‘origine et de la qualité).

7.   Sorte vinske trte

Gewurztraminer Rs

Muscat ottonel B – muscat, moscato

Muscat à petits grains blancs B – muscat, moscato

Muscat à petits grains roses Rs – muscat, moscato

Pinot gris G

Riesling B

8.   Opis povezave

Kontrolirana označba porekla „Alsace grand cru Moenchberg“, ki uživa ugodne podnebne razmere, značilne za alzaško vinorodno območje, leži na eni najboljših leg tega območja. Na vinorodnem območju, umeščenem v slikovito alzaško pokrajino, se pridelajo zelo izrazna vina s poudarjenim značajem in edinstveno osebnostjo.

Kamnitost tal vinom daje enakomerne, krepke in obdajajoče kisline, slanost, obstojnost v ustih in moč.

Izvrstne podnebne razmere pozno jeseni, ugodne za zgoščevanje grozdnega soka na trti in razvoj plemenite plesni, omogočajo pridelavo vin iz prezrelega grozdja.

Zorenje, določeno v specifikaciji proizvoda, omogoča izboljšanje vina.

Alzaški vinogradniki s sprejetjem strogih pravil pridelave, kot sta dobra izpostavljenost površine listov in ročna trgatev, ohranjajo značilne lastnosti vin, priznanih zaradi svoje kompleksnosti in primernosti za dolgo shranjevanje.

Vina spadajo v vina najvišje kakovosti te regije. So bolj cenjena kot vina s kontrolirano označbo porekla „Alsace“.

Kraj je vključen v razvrstitev alzaških leg grand cru, ki jo je sestavil ampelograf Stoltz in je bila objavljena leta 1852.

Temu, danes priznanemu kraju, je pel hvalo že Médard Barth v delu „Der Rebbau des Elsass und die Absatzgebieten seiner Weine“ (Alzaško vinogradništvo in prodajna območja njegovih vin) iz leta 1958.

9.   Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Območje v neposredni bližini

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za vinifikacijo, obdelavo in zorenje vina, obsega ozemlje naslednjih občin po uradnem geografskem kodeksu iz leta 2021:

| — | departma Haut-Rhin: celotne občine: Bergholtz-Zell, Berrwiller, Buhl, Cernay, Colmar, Gundolsheim, Hartmanswiller, Herrlisheim, Houssen, Husseren-les-Châteaux, Jungholtz, Leimbach, Obermorschwihr, Osenbach, Ostheim, Rorschwihr, Soultz, Steinbach, Uffholtz, Walbach, Wattwiller, Wihr-au-Val in Zimmerbach,
  del občine: Kaysersberg Vignoble (samo ozemlje pooblaščene občine Kaysersberg), |
| --- | --- |

—

departma Haut-Rhin: celotne občine: Bergholtz-Zell, Berrwiller, Buhl, Cernay, Colmar, Gundolsheim, Hartmanswiller, Herrlisheim, Houssen, Husseren-les-Châteaux, Jungholtz, Leimbach, Obermorschwihr, Osenbach, Ostheim, Rorschwihr, Soultz, Steinbach, Uffholtz, Walbach, Wattwiller, Wihr-au-Val in Zimmerbach,

del občine: Kaysersberg Vignoble (samo ozemlje pooblaščene občine Kaysersberg),

| — | departma Bas-Rhin: Albé, Avolsheim, Balbronn, Bernardswiller, Bernardvillé, Bischoffsheim, Boersch, Bourgheim, Châtenois, Cleebourg, Dachstein, Dangolsheim, Dieffenthal, Dorlisheim, Epfig, Ergersheim, Ernolsheim-Bruche, Fessenheim-le-Bas, Flexbourg, Furdenheim, Gertwiller, Gimbrett-Berstett, Goxwiller, Heiligenstein, Itterswiller, Kienheim, Kirchheim, Kuttolsheim, Mittelhausen, Mutzig, Nordheim, Oberhoffen-les-Wissenbourg, Obernai, Odratzheim, Orschwiller, Osthoffen, Ottrott, Petersbach, Reichsfeld, Riedseltz, Rosenwiller, Rosheim, Rott, Saint-Nabor, Saint-Pierre, Scherwiller, Seebach, Soultz-les-Bains, Steinseltz, Stotzheim, Strasbourg, Traenheim, Villé, Wangen, Westhoffen, Wissembourg in Zellwiller. |
| --- | --- |

—

departma Bas-Rhin: Albé, Avolsheim, Balbronn, Bernardswiller, Bernardvillé, Bischoffsheim, Boersch, Bourgheim, Châtenois, Cleebourg, Dachstein, Dangolsheim, Dieffenthal, Dorlisheim, Epfig, Ergersheim, Ernolsheim-Bruche, Fessenheim-le-Bas, Flexbourg, Furdenheim, Gertwiller, Gimbrett-Berstett, Goxwiller, Heiligenstein, Itterswiller, Kienheim, Kirchheim, Kuttolsheim, Mittelhausen, Mutzig, Nordheim, Oberhoffen-les-Wissenbourg, Obernai, Odratzheim, Orschwiller, Osthoffen, Ottrott, Petersbach, Reichsfeld, Riedseltz, Rosenwiller, Rosheim, Rott, Saint-Nabor, Saint-Pierre, Scherwiller, Seebach, Soultz-les-Bains, Steinseltz, Stotzheim, Strasbourg, Traenheim, Villé, Wangen, Westhoffen, Wissembourg in Zellwiller.

Pakiranje na območju:

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

pakiranje na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Vina se stekleničijo v tako imenovano rensko ali alzaško steklenico (višja steklenica valjasto stožčaste oblike z dolgim vratom), ki ustreza določbam uredbe št.°55-673 z dne 20. maja 1955, odloka z dne 13. maja 1959 in uredbe z dne 19. marca 1963, druge vrste steklenic pa se ne smejo uporabljati.

Vina se od sprejetja zakona z dne 5. julija 1972 obvezno stekleničijo v departmajih Bas-Rhin in Haut-Rhin v rensko ali alzaško steklenico, opisano v uredbi iz leta 1955.

Navedba letnika

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Letnik je treba obvezno navesti skupaj z imenom označbe v prijavah pridelka grozdja in zalog, spremnih dokumentih, oglasih, prospektih, na etiketah, računih ali kakršni koli embalaži.

Ime v rabi

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Ime kontrolirane označbe porekla se lahko dopolni z enim od imen v rabi, če so vina pridobljena izključno iz sort vinske trte, za katera se lahko uporablja zadevno ime.

Na isti etiketi je prepovedano navesti dve ali več imen v rabi.

Ta imena v rabi so:

Gewurztraminer,

Muscat,

Muscat Ottonel,

Pinot gris in

Riesling.

Tradicionalna izraza „vendanges tardives“ (pozna trgatev) in „sélection de grains nobles“ (plemeniti jagodni izbor).

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Na vinih, na katerih se lahko uporabita izraza „vendanges tardives“ ali „sélection de grains nobles“, se obvezno navedeta:

| — | letnik |
| --- | --- |

—

letnik

| — | in eno od imen v rabi. |
| --- | --- |

—

in eno od imen v rabi.

Navedba vsebnosti sladkorja

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Bela vina, za katera se v skladu s to specifikacijo proizvoda uporablja ena od 51 kontroliranih označb porekla „Alsace Grand Cru – kraj“, razen izrazov „vendanges tardives“ (pozna trgatev) in „sélection de grains nobles“ (plemeniti jagodni izbor), in ki so predstavljena pod navedeno označbo, se ne smejo oglaševati, odposlati, dati v promet ali prodati, ne da bi bila v oglasih, prospektih, na etiketah, računih in kakršni koli embalaži z razločno pisavo navedena vsebnost sladkorja, kot je opredeljena v predpisih EU.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-4cec3ff9-abd4-4253-a1db-245ddd809faa

---

(1)  UL L 9, 11.1.2019, str. 2.

---

| 7.10.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 386/61 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 386/61

---

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2022/C 386/11)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„Alsace grand cru Hatschbourg“

PDO-FR-A0372-AM02

Datum obvestila: 20. julij 2022

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1.   Dodatna navedba

V oddelku 1 točke II poglavja I specifikacije proizvoda sta bili dodani naslednji imeni v rabi „Sylvaner“ in „Pinot noir“ ter ustrezni sorti vinske trte „sylvaner B“ oziroma „pinot noir N“.

Ime v rabi „Sylvaner“ je bilo dodano zaradi popravka izpusta v prvi različici specifikacije proizvoda. V točki 1(b) oddelka X poglavja I te prve različice je navedeno, da se dovoljene sorte vinske trte „lahko vinificirajo in tržijo s svojimi imeni“, vendar ustrezno ime v rabi ni bilo dodano na seznam možnih imen v rabi. Z nacionalno odločbo, sprejeto pred potrditvijo prve različice specifikacije proizvoda, je bila k dovoljenim sortam vinske trte za pridelavo vin z označbo porekla „Alsace grand cru Zotzenberg“ dodana sorta sylvaner B, pri čemer so se upoštevali lokalni običaji in sloves teh vin.

V specifikacijo proizvoda je bilo dodano ime v rabi „Pinot noir“, saj se je na nacionalni ravni obravnavala vloga za priznanje mirnih rdečih vin za določene označbe porekla „Alsace grand cru“. Ta vloga za priznanje rdečega vina temelji na preteklosti, slovesu in lastnostih vin iz grozdja sorte pinot noir N, ki se prideluje na parcelah, razmejenih za te označbe „Alsace grand cru“. Sorta pinot noir N je edina dovoljena sorta vinske trte za ta rdeča vina.

V točki 1 oddelka II poglavja I specifikacije proizvoda za sorte vinske trte muscats à petits grains, ki ustrezajo imenu v rabi „Muscat“, sta bili imenu teh sort dodani besedi „blancs“ (beli) in „roses“ (rožnati) zaradi popravka izpusta v prejšnji različici specifikacije proizvoda.

Te spremembe ne vplivajo na enotni dokument.

2.   Vrste proizvodov

V oddelku III poglavja I specifikacije proizvoda je bilo spremenjeno besedilo zaradi navedbe, da kontrolirane označbe porekla iz veljavne specifikacije proizvoda niso več izključno označbe, namenjene za mirna bela vina.

Kontrolirani označbi porekla „Alsace grand cru“, namenjeni za mirna bela in rdeča vina, sta poimensko navedeni („Alsace grand cru Hengst“ in „Alsace grand cru Kirchberg de Barr“).

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

3.   Geografsko območje

V točki 1 oddelka IV poglavja I specifikacije proizvoda je bil dodan odstavek zaradi navedbe datumov, ko je pristojni nacionalni odbor INAO potrdil geografsko območje, in navedbe vira, tj. uradnega geografskega kodeksa iz leta 2021, za opredelitev obsega območja, kot je vključeno v specifikacijo proizvoda. Ta navedba omogoča, da je razmejitev območja pravno varna.

Zaradi uvedbe sklica na uradni geografski kodeks iz leta 2021 je bil posodobljen seznam imen občin. Tako sta bili črtani občini Kientzheim in Sigolsheim, saj je njuno ozemlje odslej priključeno občini Kaysersberg Vignoble.

Te redakcijske spremembe ne spreminjajo obsega geografskega območja.

V točki 1 sta bila prav tako dodana naslednja stavka:

„Zemljevidi geografskega območja so na voljo na spletišču nacionalnega inštituta za poreklo in kakovost (INAO – Institut national de l‘origine et de la qualité).

Za delno vključeno občino se na občini hrani zemljevid, ki opredeljuje meje geografskega območja.“

Zaradi teh sprememb se je spremenila točka 6 enotnega dokumenta.

4.   Razmejeno območje parcel

Razmejeno območje parcel

V točki 2 oddelka IV poglavja I specifikacije proizvoda:

| — | je bila v prvem odstavku zaradi popravka izpusta dodana informacija „6. in 7. september 2006“, kar ustreza datumu, ko je pristojni nacionalni organ odobril razmejeno območje parcel, |
| --- | --- |

—

je bila v prvem odstavku zaradi popravka izpusta dodana informacija „6. in 7. september 2006“, kar ustreza datumu, ko je pristojni nacionalni organ odobril razmejeno območje parcel,

| — | je bilo v drugem odstavku spremenjeno besedilo, da bi se upoštevale spremembe imen občin, izvedene v točki 1 oddelka IV, |
| --- | --- |

—

je bilo v drugem odstavku spremenjeno besedilo, da bi se upoštevale spremembe imen občin, izvedene v točki 1 oddelka IV,

| — | je bil posodobljen stolpec „občine“ preglednice, da ustreza imenom občin iz točke 1 oddelka IV. |
| --- | --- |

—

je bil posodobljen stolpec „občine“ preglednice, da ustreza imenom občin iz točke 1 oddelka IV.

Te spremembe ne vplivajo na enotni dokument.

5.   Območje v neposredni bližini

Območje v neposredni bližini

V točki 3 oddelka IV poglavja I specifikacije proizvoda je bil spremenjen odstavek zaradi navedbe vira, tj. uradnega geografskega kodeksa iz leta 2021, za opredelitev obsega območja, kot je vključeno v specifikacijo proizvoda. Ta navedba omogoča, da je razmejitev območja pravno varna.

Zaradi uvedbe sklica na uradni geografski kodeks iz leta 2021 je bil posodobljen seznam imen občin. Zato je črtano ime občine Kaysersberg in dodano ime občine Kaysersberg Vignoble ter pri tem navedeno, da je ta občina vključena delno, in sicer samo ozemlje pooblaščene občine Kaysersberg.

Te redakcijske spremembe ne spreminjajo obsega območja v neposredni bližini.

Zaradi teh sprememb je spremenjena točka 9 enotnega dokumenta.

6.   Trsni izbor

Trsni izbor

V točki 1 oddelka V poglavja I specifikacije proizvoda sta dodani besedni zvezi „— za bela vina:“ in „— za rdeča vina: iz sorte pinot noir N“, saj se je na nacionalni ravni obravnavala vloga za priznanje mirnih rdečih vin za nekatere označbe porekla „Alsace grand cru“. Sorta pinot noir N je edina dovoljena sorta vinske trte za ta rdeča vina. To je tudi edina sorta vinske trte, iz katere je dovoljeno pridelati rdeča vina z označbo porekla „Alsace“.

V točki 1(a), (b) in (e) oddelka V in točki 2(b) oddelka V specifikacije proizvoda sta bili imenu sort vinske trte muscats à petits grains dodani besedi „blancs“ in „roses“, da se popravi izpust v prejšnji različici specifikacije proizvoda.

Te spremembe ne spreminjajo enotnega dokumenta.

7.   Gostota zasaditve

Gostota zasaditve

V točki 1(a) oddelka VI poglavja I specifikacije proizvoda sta bili dodani besedni zvezi „Za pridelavo belega vina“ in „Za pridelavo rdečega vina“, da se najmanjša gostota zasaditve loči po barvi vina. Navedene so gostote za označbe, iz katerih se lahko proizvede rdeče vino.

To dodajanje ne spreminja enotnega dokumenta.

V točki 1(a) oddelka VI poglavja I specifikacije proizvoda je bil določen datum začetka uporabe pravila o možnosti prilagoditve gostote z izkrčitvijo, tj. „25. oktober 2011“, s čimer se nadomešča besedilo „na datum potrditve veljavne specifikacije proizvoda“.

Zaradi te spremembe je spremenjena točka 5 enotnega dokumenta.

8.   Pravila rezi

Pravila rezi

V točki 1(b) oddelka VI poglavja I specifikacije proizvoda je pri belih vinih črtano pravilo o številu očes na trs na kvadratni meter talne površine, ki se je razlikovalo glede na sorte vinske trte, namesto tega pa je navedeno enotno pravilo o 18 očesih na trs.

Zaradi te spremembe se lahko uskladi besedilo specifikacij proizvodov alzaških označb porekla in poenostavijo metode nadzora.

Enotni dokument je spremenjen v točki 5.

Na začetek stavka je bilo dodano „Za bela vina“, saj se je na nacionalni ravni obravnavala vloga za priznanje mirnih rdečih vin za nekatere označbe porekla „Alsace grand cru“.

Dodana so bila pravila rezi za rdeče vino, največje število očes na trs pa je 14. To je manjše od števila, dovoljenega za pridelavo belih vin. To pravilo omogoča skladnost z donosi in pridelavo kakovostnega grozdja.

Te zadnje spremembe ne vplivajo na enotni dokument.

9.   Pravila o oblikovanju v špalir in višini listja

Pravila o oblikovanju v špalir in višini listja

V točki 1(c) oddelka VI poglavja I specifikacije proizvoda je bila črtana največja višina nosilne žice zavese in spremenjen način merjenja višine listja, privezanega na žice.

Te spremembe omogočajo, da se med rastjo upošteva višina listja, kar se je prej izvajalo le pri obveznosti glede uporabljenih sredstev.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

10.   Največja povprečna obremenitev na parcelo

Največja povprečna obremenitev na parcelo

V točki 1(d) oddelka VI poglavja I specifikacije proizvoda je bila zmanjšana vrednost največje povprečne obremenitve na parcelo za bela vina, in sicer z 10 000 kilogramov na hektar na 8 500 kilogramov na hektar, kar je skladno z zmanjšanjem donosa za ta vina.

V skladu z donosi belih in rdečih vin je bila določena vrednost za rdeča vina, ki je manjša od vrednosti za bela vina.

Te spremembe ne vplivajo na enotni dokument.

11.   Zrelost grozdja in najmanjši volumenski delež naravnega alkohola

Zrelost grozdja in najmanjši volumenski delež naravnega alkohola

V točki 2(a) oddelka VII poglavja I specifikacije proizvoda je bila spremenjena preglednica zaradi upoštevanja vloge za priznanje mirnih rdečih vin, ki se na nacionalni ravni obravnava za nekatere označbe porekla „Alsace grand cru“.

Za te označbe „Alsace grand cru“ za rdeča vina so bile določene najnižje vsebnosti sladkorja v grozdju ob trgatvi in njihov najmanjši volumenski delež naravnega alkohola.

Ti navedbi ne vplivata na enotni dokument.

Za bela vina so bile najnižje vsebnosti sladkorja v grozdju povišane za 2 ali 3 grame na liter mošta zaradi ohranjanja enake razlike 1 vol. % od vsake vrednosti najmanjšega volumenskega deleža naravnega alkohola kot v prejšnji različici specifikacije proizvoda. Organ za zaščito in upravljanje, ki je izbral način izračuna za spremembo gramov sladkorja v alkohol, je za bela vina uporabil vrednost 17 gramov sladkorja za 1 vol. %, v prvotni različici specifikacije proizvoda pa vrednost 16,83. To vrednost 17 je med pripravo prve različice specifikacije proizvoda priporočil pristojni nacionalni odbor INAO.

Te spremembe ne vplivajo na enotni dokument.

12.   Donos

Donos

V točkah 1 in 2 oddelka VIII poglavja I specifikacije proizvoda so bili zmanjšani donosi in največji donosi, kar omogoča boljši nadzor nad kakovostjo pridelave za bela vina in bela vina z izrazom „vendanges tardives“ po hierarhični razvrstitvi označb alzaške regije.

Točka 5 enotnega dokumenta je spremenjena za največje donose.

Za vina brez izrazov je dodano „Bela vina“, saj se je na nacionalni ravni obravnavala vloga za priznanje mirnih rdečih vin za nekatere označbe porekla „Alsace grand cru“.

Donosi in največji donosi za rdeča vina so določeni v skladu s hierarhično razvrstitvijo označb alzaške regije, torej pri manjših vrednostih kot za označbe grand cru.

grand cru

Te zadnje spremembe ne vplivajo na enotni dokument.

13.   Jabolčno-mlečnokislinsko vrenje, vsebnost fermentirnih sladkorjev za rdeča vina

Jabolčno-mlečnokislinsko vrenje, vsebnost fermentirnih sladkorjev za rdeča vina

V točki 1(c) oddelka IX poglavja I specifikacije proizvoda je bilo določeno, da se za rdeča vina dokonča jabolčno-mlečnokislinsko vrenje.

Za zagotovitev nadzora nad tem pravilom je bilo določeno, da ustekleničena vina vsebujejo največ 0,4 grama jabolčne kisline na liter.

V točki 1(d) oddelka IX specifikacije proizvoda je bilo za rdeča vina določeno, da po vrenju vsebujejo največ 2 grama fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) na liter.

Enotni dokument ni spremenjen.

14.   Prepoved povečanja najmanjšega volumenskega deleža naravnega alkohola za rdeča vina

Prepoved povečanja najmanjšega volumenskega deleža naravnega alkohola za rdeča vina

V točki 1(e) oddelka IX poglavja I specifikacije proizvoda je bilo določeno, da se rdeča vina ne smejo obogatiti. Ta omejitev, ki se uporablja za obdelavo, je skladna z razmejitvijo parcel za pridelavo grozdja, najmanjšo gostoto zasaditve, pravili rezi in majhnimi vrednostmi donosov.

Enotni dokument ni spremenjen.

15.   Vrelna zmogljivost za vinifikacijo

Vrelna zmogljivost za vinifikacijo

V točki 1(g) oddelka IX poglavja I specifikacije proizvoda je bil zmanjšan koeficient za izračun vrelne zmogljivosti za vinifikacijo.

Ni treba, da je razmerje med pridelkom v prejšnji trgatvi in vrelno zmogljivostjo tako veliko.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

16.   Datum konca zorenja in dajanja na potrošniški trg za rdeča vina

Datum konca zorenja in dajanja na potrošniški trg za rdeča vina

V točki 2 oddelka IX poglavja I specifikacije proizvoda je bilo določeno, da rdeča vina zorijo najmanj do 1. oktobra leta, ki sledi letu trgatve. Za vina iz grozdja sorte pinot noir N s teh območij je potrebno najkrajše obdobje, da se dobro izrazijo njihove lastnosti.

V točki 5(a) oddelka IX poglavja I specifikacije proizvoda je bilo navedeno, da se lahko rdeča vina po obdobju zorenja dajo na potrošniške trge šele od 1. oktobra leta, ki sledi letu trgatve.

Te spremembe ne vplivajo na enotni dokument.

17.   Nadzor ustekleničenih serij

Nadzor ustekleničenih serij

V točki 3(b) oddelka IX poglavja I specifikacije proizvoda je bilo črtano pravilo o shranjevanju steklenic z vinskimi vzorci za nadzor ustekleničenih serij.

To pravilo je nadzorni ukrep, katerega izvajanje se prenese v načrt nadzora označbe.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

18.   Skladiščenje ustekleničenih vin

Skladiščenje ustekleničenih vin

V točki 4 oddelka IX poglavja I specifikacije proizvoda so bile določene značilnosti kraja skladiščenja ustekleničenih vin.

To omogoča, da izvajalci dejavnosti bolje razumejo to pravilo, in olajšuje nadzor nad njim.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

19.   Človeški dejavniki, ki prispevajo k povezavi z geografskim območjem

Človeški dejavniki, ki prispevajo k povezavi z geografskim območjem

V točki 1(b) oddelka X poglavja I specifikacije proizvoda je bilo spremenjeno besedilo, da se upošteva vloga za priznanje mirnih rdečih vin za označbi porekla „Alsace grand cru Hengst“ in „Alsace grand cru Kirchberg de Barr“:

| — | za kontrolirano označbo porekla „Alsace grand cru Hengst“ so bile dodane naslednje informacije: priznana je bila leta 2022 za rdeča vina in je dovoljena le sorta pinot noir N, najmanjša gostota zasaditve je 5 500 trsov na hektar za pridelavo rdečega vina, ki se ne sme obogatiti in zori najmanj 10 mesecev. |
| --- | --- |

—

za kontrolirano označbo porekla „Alsace grand cru Hengst“ so bile dodane naslednje informacije: priznana je bila leta 2022 za rdeča vina in je dovoljena le sorta pinot noir N, najmanjša gostota zasaditve je 5 500 trsov na hektar za pridelavo rdečega vina, ki se ne sme obogatiti in zori najmanj 10 mesecev.

| — | za kontrolirano označbo porekla „Alsace grand cru Kirchberg de Barr“ so dodane naslednje informacije: priznana je bila leta 2022 za rdeča vina in je dovoljena le sorta pinot noir N, najmanjša gostota zasaditve je 5 000 trsov na hektar za pridelavo rdečega vina, ki se ne sme obogatiti in zori najmanj 10 mesecev. |
| --- | --- |

—

za kontrolirano označbo porekla „Alsace grand cru Kirchberg de Barr“ so dodane naslednje informacije: priznana je bila leta 2022 za rdeča vina in je dovoljena le sorta pinot noir N, najmanjša gostota zasaditve je 5 000 trsov na hektar za pridelavo rdečega vina, ki se ne sme obogatiti in zori najmanj 10 mesecev.

V točki 1(b) oddelka X specifikacije proizvoda so bile črtane informacije, da je bilo o priznanju obeh označb porekla odločeno za bele sorte vinske trte, in so dodane besede „za bela vina“, kadar je to potrebno za razumljivost besedila.

Te spremembe ne spreminjajo enotnega dokumenta.

Imenu sort vinske trte muscats à petits grains sta bili dodani besedi „blancs“ in „roses“, da se popravi izpust v prejšnji različici specifikacije proizvoda. Ta dodatek ne vpliva na enotni dokument.

20.   Opis vina

Opis vina

V točki 2 oddelka X poglavja I specifikacije proizvoda je bil dodan opis videza belih vin za njihovo natančnejšo opredelitev.

Glede prvih dveh opisanih vrst vina je bilo dodano: „Obe vrsti vina sta zelo intenzivne barve, ki sega do zlato rumene.“

Glede drugih dveh opisanih vrst vina je bilo dodano: „Obe vrsti vina sta zelo intenzivne barve, ki sega do jantarno rumene.“

Spremenjena je točka 4 enotnega dokumenta.

Za označbi porekla „Alsace grand cru Hengst“ in „Alsace grand cru Kirchberg de Barr“ je dodan opis glavnih organoleptičnih lastnosti rdečih vin.

Ti opisi ne vplivajo na enotni dokument.

21.   Povezava z geografskim območjem

Povezava z geografskim območjem

V točki 3 oddelka X poglavja I specifikacije proizvoda so za označbo porekla „Alsace grand cru Hengst“ elementi o povezavi med geografskim poreklom in lastnostmi vina, ki se lahko uporabljajo tudi za rdeča vina s to označbo, dopolnjeni z informacijami, značilnimi za rdeča vina.

Enotni dokument ni spremenjen.

22.   Prehodni ukrepi

Prehodni ukrepi

V točki 2 oddelka XI poglavja I specifikacije proizvoda je bila v skladu s spremembami v oddelku VI poglavja I črtana največja višina nosilne žice zavese in zmanjšano največje število očes na trs.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

23.   Obvezna navedba vsebnosti sladkorja na etiketi in drugih nosilcih podatkov za bela vina

Obvezna navedba vsebnosti sladkorja na etiketi in drugih nosilcih podatkov za bela vina

V točki 2(d) oddelka XII poglavja I specifikacije proizvoda je bilo namesto prejšnjega besedila vstavljeno novo, da bi doslej neobvezna navedba vsebnosti sladkorja, kot je opredeljena v Uredbi (EU) 2019/33, postala obvezna.

Ta navedba potrošnikom omogoča boljšo razumljivost te vrste vina.

To novo pravilo pa ne velja za vina s tradicionalnima izrazoma „vendanges tardives“ in „sélection de grains nobles“.

Dopolnjena je bila točka 9 enotnega dokumenta.

Začetna podtočka (d) v točki 2 oddelka XII specifikacije proizvoda je bila spremenjena v (e).

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

24.   Predhodna izjava o namembnosti parcele

Predhodna izjava o namembnosti parcele

V točki 1 oddelka I poglavja II specifikacije proizvoda je bilo dodano pojasnilo pravil za predhodno izjavo o namembnosti parcele, ki ga izvajalec dejavnosti predloži organu za zaščito in upravljanje označb porekla „Alsace grand cru“, če opusti svoj del pridelave s to označbo.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime

Ime

Alsace grand cru Hatschbourg

2.   Vrsta geografske označbe

Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

4.   Opis vina

Opis vina

KRATEK OPIS

Vina so mirna bela vina.

Vina imajo najmanj 12,5-odstotni volumenski delež naravnega alkohola za sorti gewurztraminer Rs in pinot gris G ter 11-odstotni volumenski delež za druge sorte vinske trte. Volumenski delež skupnega alkohola vin iz sort gewurztraminer Rs in pinot gris G po obogatitvi ne sme presegati 15 %, vin iz drugih sort vinske trte pa ne 14 %.

Druge analitske lastnosti so določene z zakonodajo Unije.

Za odlična bela starana vina je značilna izrazita svežina, ki izhaja iz visoke vsebnosti vinske kisline v povezavi z dobro zrelim grozdjem. Ime označbe se lahko dopolni z imenom v rabi, če so vina pridobljena izključno iz sort vinske trte, za katera se lahko uporablja zadevno ime. Vsebujejo veliko barvil, so zelo kompleksna in bogata z ekstrakti različnih okusov. Imajo zelo dolg pookus, sčasoma pa postanejo še kompleksnejša.

Ločimo: — suha, mineralna vina, — aromatična, sadna, oljnata in bogata vina. Obe vrsti vina sta zelo intenzivne barve, ki sega do zlato rumene.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | v miliekvivalentih na liter |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

v miliekvivalentih na liter

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

2.   Označba, dopolnjena z izrazom „vendanges tardives“ (pozna trgatev)

Označba, dopolnjena z izrazom „vendanges tardives“ (pozna trgatev)

KRATEK OPIS

Vina imajo najmanj 16-odstotni volumenski delež naravnega alkohola za sorti gewurztraminer Rs in pinot gris G ter 14,5-odstotni volumenski delež za druge sorte vinske trte.

Druge analitske lastnosti so določene z zakonodajo Unije.

Vina, označena z izrazom „vendanges tardives“ (pozna trgatev), imajo pogosto zelo eksotične arome po kandiranem sadju in svež zaton. So zelo koncentrirana in imajo zelo obstojen vonj. Ta vina so zelo intenzivne barve, ki sega do jantarno rumene.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | v miliekvivalentih na liter |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

v miliekvivalentih na liter

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

3.   Označba, dopolnjena z izrazom „sélection de grains nobles“ (plemeniti jagodni izbor)

Označba, dopolnjena z izrazom „sélection de grains nobles“ (plemeniti jagodni izbor)

KRATEK OPIS

Vina imajo najmanj 18,2-odstotni volumenski delež naravnega alkohola za sorti gewurztraminer Rs in pinot gris G ter 16,4-odstotni volumenski delež za druge sorte vinske trte.

Druge analitske lastnosti so določene z zakonodajo Unije.

Vina, označena z izrazom „sélection de grains nobles“ (plemeniti jagodni izbor), so bolj koncentrirana, močnejša in imajo neredko arome sadnih želejev. So zelo koncentrirana in imajo zelo obstojen vonj. Ta vina so zelo intenzivne barve, ki sega do jantarno rumene.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | v miliekvivalentih na liter |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

v miliekvivalentih na liter

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5.   Enološki postopki

Enološki postopki

5.1.   Posebni enološki postopki

Posebni enološki postopki

1.   Način gojenja: gostota zasaditve

Način gojenja: gostota zasaditve

Pridelovalna praksa

Najmanjša gostota zasaditve vinske trte je 4 500 trsov na hektar.

Razdalja med vrstami ne sme biti večja od 2 metrov.

Razmik med trsi v isti vrsti je najmanj 0,75 metra in največ 1,50 metra.

Od 25. oktobra 2011 z izkrčitvijo vrst na parceli med največjimi vrstami ne sme nastati razmik, širši od 3 metrov.

2.   Način gojenja: pravila rezi

Način gojenja: pravila rezi

Pridelovalna praksa

Vinska trta se obrezuje z rezjo na enojni ali dvojni guyot in z največ 18 očesi na trs.

3.   Trgatev

Trgatev

Pridelovalna praksa

Vina so pridelana iz ročno trganega grozdja.

4.   Povečanje najmanjšega volumenskega deleža naravnega alkohola

Povečanje najmanjšega volumenskega deleža naravnega alkohola

Posebni enološki postopek

Povečanje najmanjšega povprečnega volumenskega deleža naravnega alkohola ne sme preseči

| | 0,5 vol. % za vina iz sort gewurztraminer B in pinot gris G ter |
| --- | --- |

0,5 vol. % za vina iz sort gewurztraminer B in pinot gris G ter

| | 1,5 vol. % za vina iz drugih sort vinske trte. |
| --- | --- |

1,5 vol. % za vina iz drugih sort vinske trte.

Vina, za katera se lahko uporabi izraz „vendanges tardives“ (pozna trgatev) ali „sélection de grains nobles“ (plemeniti jagodni izbor), se ne smejo obogatiti.

5.   Obdelava

Obdelava

Omejitve pri obdelavi

Uporaba lesenih trsk je prepovedana.

6.   Zorenje vina

Zorenje vina

Posebni enološki postopek

Vina zorijo najmanj do 1. junija leta, ki sledi letu trgatve.

Vina, za katera se lahko uporabi izraz „vendanges tardives“ ali „sélection de grains nobles“, zorijo najmanj do 1. junija drugega leta po letu trgatve.

5.2.   Največji donosi

Največji donosi

1.   Označba, ki je lahko dopolnjena z izrazom „vendanges tardives“ (pozna trgatev)

Označba, ki je lahko dopolnjena z izrazom „vendanges tardives“ (pozna trgatev)

60 hektolitrov na hektar

2.   Označba, dopolnjena z izrazom „sélection de grains nobles“

Označba, dopolnjena z izrazom „sélection de grains nobles“

48 hektolitrov na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Razmejeno geografsko območje

Trgatev, vinifikacija, obdelava in zorenje vina potekajo na ozemlju naslednjih občin po uradnem geografskem kodeksu iz leta 2021:

| — | departma Haut-Rhin: celotne občine: Ammerschwihr, Beblenheim, Bennwihr, Bergheim, Bergholtz, Eguisheim, Gueberschwihr, Guebwiller, Hattstatt, Hunawihr, Ingersheim, Katzenthal, Mittelwihr, Niedermorschwihr, Orschwihr, Pfaffenheim, Ribeauvillé, Riquewihr, Rodern, Rouffach, Saint-Hippolyte, Soultzmatt, Thann, Turckheim, Vieux-Thann, Voegtlinshoffen, Westhalten, Wettolsheim, Wintzenheim, Wuenheim in Zellenberg, |
| --- | --- |

—

departma Haut-Rhin: celotne občine: Ammerschwihr, Beblenheim, Bennwihr, Bergheim, Bergholtz, Eguisheim, Gueberschwihr, Guebwiller, Hattstatt, Hunawihr, Ingersheim, Katzenthal, Mittelwihr, Niedermorschwihr, Orschwihr, Pfaffenheim, Ribeauvillé, Riquewihr, Rodern, Rouffach, Saint-Hippolyte, Soultzmatt, Thann, Turckheim, Vieux-Thann, Voegtlinshoffen, Westhalten, Wettolsheim, Wintzenheim, Wuenheim in Zellenberg,

del občine: Kaysersberg Vignoble (samo ozemlji pooblaščenih občin Kientzheim in Sigolsheim),

| — | departma Bas-Rhin: Andlau, Barr, Bergbieten, Blienschwiller, Dahlenheim, Dambach-la-Ville, Eichhoffen, Kintzheim, Marlenheim, Mittelbergheim, Molsheim, Nothalten, Scharrachbergheim-Irmstett in Wolxheim. |
| --- | --- |

—

departma Bas-Rhin: Andlau, Barr, Bergbieten, Blienschwiller, Dahlenheim, Dambach-la-Ville, Eichhoffen, Kintzheim, Marlenheim, Mittelbergheim, Molsheim, Nothalten, Scharrachbergheim-Irmstett in Wolxheim.

Pri delno vključenih občinah se na zadevni občini hrani zemljevid, ki opredeljuje meje geografskega območja.

Zemljevidi geografskega območja so na voljo na spletišču nacionalnega inštituta za poreklo in kakovost (INAO – Institut national de l‘origine et de la qualité).

7.   Sorte vinske trte

Sorte vinske trte

| | Gewurztraminer Rs |
| --- | --- |

Gewurztraminer Rs

| | Muscat ottonel B – muscat, moscato |
| --- | --- |

Muscat ottonel B – muscat, moscato

| | Muscat à petits grains blancs B – muscat, moscato |
| --- | --- |

Muscat à petits grains blancs B – muscat, moscato

| | Muscat à petits grains roses Rs – muscat, moscato |
| --- | --- |

Muscat à petits grains roses Rs – muscat, moscato

| | Pinot gris G |
| --- | --- |

Pinot gris G

| | Riesling B |
| --- | --- |

Riesling B

8.   Opis povezave

Opis povezave

Kontrolirana označba porekla „Alsace grand cru Hatschbourg“, ki uživa ugodne podnebne razmere, značilne za alzaško vinorodno območje, leži na eni najboljših leg tega območja. Na vinorodnem območju, umeščenem v slikovito alzaško pokrajino, se pridelajo zelo izrazna vina s poudarjenim značajem in edinstveno osebnostjo.

Bogata in odcedna tla dajejo vinom aromatičen in saden značaj. Vina so oljnata, bogata, kompleksna in so primerna za shranjevanje.

Izvrstne podnebne razmere pozno jeseni, ugodne za zgoščevanje grozdnega soka na trti in razvoj plemenite plesni, omogočajo pridelavo vin iz prezrelega grozdja.

Zorenje, določeno v specifikaciji proizvoda, omogoča izboljšanje vina.

Alzaški vinogradniki s sprejetjem strogih pravil pridelave, kot sta dobra izpostavljenost površine listov in ročna trgatev, ohranjajo značilne lastnosti vin, priznanih zaradi svoje kompleksnosti in primernosti za dolgo shranjevanje.

Vina spadajo v vina najvišje kakovosti te regije. So bolj cenjena kot vina s kontrolirano označbo porekla „Alsace“.

9.   Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Območje v neposredni bližini

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za vinifikacijo, obdelavo in zorenje vina, obsega ozemlje naslednjih občin po uradnem geografskem kodeksu iz leta 2021:

| — | departma Haut-Rhin: celotne občine: Bergholtz-Zell, Berrwiller, Buhl, Cernay, Colmar, Gundolsheim, Hartmanswiller, Herrlisheim, Houssen, Husseren-les-Châteaux, Jungholtz, Leimbach, Obermorschwihr, Osenbach, Ostheim, Rorschwihr, Soultz, Steinbach, Uffholtz, Walbach, Wattwiller, Wihr-au-Val in Zimmerbach, |
| --- | --- |

—

departma Haut-Rhin: celotne občine: Bergholtz-Zell, Berrwiller, Buhl, Cernay, Colmar, Gundolsheim, Hartmanswiller, Herrlisheim, Houssen, Husseren-les-Châteaux, Jungholtz, Leimbach, Obermorschwihr, Osenbach, Ostheim, Rorschwihr, Soultz, Steinbach, Uffholtz, Walbach, Wattwiller, Wihr-au-Val in Zimmerbach,

del občine: Kaysersberg Vignoble (samo ozemlje pooblaščene občine Kaysersberg),

| — | departma Bas-Rhin: Albé, Avolsheim, Balbronn, Bernardswiller, Bernardvillé, Bischoffsheim, Boersch, Bourgheim, Châtenois, Cleebourg, Dachstein, Dangolsheim, Dieffenthal, Dorlisheim, Epfig, Ergersheim, Ernolsheim-Bruche, Fessenheim-le-Bas, Flexbourg, Furdenheim, Gertwiller, Gimbrett-Berstett, Goxwiller, Heiligenstein, Itterswiller, Kienheim, Kirchheim, Kuttolsheim, Mittelhausen, Mutzig, Nordheim, Oberhoffen-les-Wissenbourg, Obernai, Odratzheim, Orschwiller, Osthoffen, Ottrott, Petersbach, Reichsfeld, Riedseltz, Rosenwiller, Rosheim, Rott, Saint-Nabor, Saint-Pierre, Scherwiller, Seebach, Soultz-les-Bains, Steinseltz, Stotzheim, Strasbourg, Traenheim, Villé, Wangen, Westhoffen, Wissembourg in Zellwiller. |
| --- | --- |

—

departma Bas-Rhin: Albé, Avolsheim, Balbronn, Bernardswiller, Bernardvillé, Bischoffsheim, Boersch, Bourgheim, Châtenois, Cleebourg, Dachstein, Dangolsheim, Dieffenthal, Dorlisheim, Epfig, Ergersheim, Ernolsheim-Bruche, Fessenheim-le-Bas, Flexbourg, Furdenheim, Gertwiller, Gimbrett-Berstett, Goxwiller, Heiligenstein, Itterswiller, Kienheim, Kirchheim, Kuttolsheim, Mittelhausen, Mutzig, Nordheim, Oberhoffen-les-Wissenbourg, Obernai, Odratzheim, Orschwiller, Osthoffen, Ottrott, Petersbach, Reichsfeld, Riedseltz, Rosenwiller, Rosheim, Rott, Saint-Nabor, Saint-Pierre, Scherwiller, Seebach, Soultz-les-Bains, Steinseltz, Stotzheim, Strasbourg, Traenheim, Villé, Wangen, Westhoffen, Wissembourg in Zellwiller.

Pakiranje na območju:

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

pakiranje na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Vina se stekleničijo v tako imenovano rensko ali alzaško steklenico (višja steklenica valjasto stožčaste oblike z dolgim vratom), ki ustreza določbam uredbe št.°55-673 z dne 20. maja 1955, odloka z dne 13. maja 1959 in uredbe z dne 19. marca 1963, druge vrste steklenic pa se ne smejo uporabljati.

Vina se od sprejetja zakona z dne 5. julija 1972 obvezno stekleničijo v departmajih Bas-Rhin in Haut-Rhin v rensko ali alzaško steklenico, opisano v uredbi iz leta 1955.

Navedba letnika

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Letnik je treba obvezno navesti skupaj z imenom označbe v prijavah pridelka grozdja in zalog, spremnih dokumentih, oglasih, prospektih, na etiketah, računih ali kakršni koli embalaži.

Ime v rabi

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Ime kontrolirane označbe porekla se lahko dopolni z enim od imen v rabi, če so vina pridobljena izključno iz sort vinske trte, za katera se lahko uporablja zadevno ime.

Na isti etiketi je prepovedano navesti dve ali več imen v rabi.

Ta imena v rabi so:

| | Gewurztraminer, |
| --- | --- |

Gewurztraminer,

| | Muscat, |
| --- | --- |

Muscat,

| | Muscat Ottonel, |
| --- | --- |

Muscat Ottonel,

| | Pinot gris in |
| --- | --- |

Pinot gris in

| | Riesling. |
| --- | --- |

Riesling.

Tradicionalna izraza „vendanges tardives“ (pozna trgatev) in „sélection de grains nobles“ (plemeniti jagodni izbor).

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Na vinih, na katerih se lahko uporabita izraza „vendanges tardives“ ali „sélection de grains nobles“, se obvezno navedeta:

| — | letnik |
| --- | --- |

—

letnik

| — | in eno od imen v rabi. |
| --- | --- |

—

in eno od imen v rabi.

Navedba vsebnosti sladkorja

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Bela vina, za katera se v skladu s to specifikacijo proizvoda uporablja ena od 51 kontroliranih označb porekla „Alsace Grand Cru – kraj“, razen izrazov „vendanges tardives“ (pozna trgatev) in „sélection de grains nobles“ (plemeniti jagodni izbor), in ki so predstavljena pod navedeno označbo, se ne smejo oglaševati, odposlati, dati v promet ali prodati, ne da bi bila v oglasih, prospektih, na etiketah, računih in kakršni koli embalaži z razločno pisavo navedena vsebnost sladkorja, kot je opredeljena v predpisih EU.

Povezava na specifikacijo proizvoda

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-4cec3ff9-abd4-4253-a1db-245ddd809faa

---

(1)  UL L 9, 11.1.2019, str. 2.

1

---

| 7.10.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 386/73 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 386/73

---

Objava odobrene standardne spremembe specifikacije proizvoda za zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo v sektorju kmetijskih proizvodov in živil iz člena 6b(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 664/2014

(2022/C 386/12)

To sporočilo je objavljeno v skladu s členom 6b(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 664/2014 (1).

Obvestilo o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo iz države članice Unije Uredba (EU) št. 1151/2012

„Arroz de Valencia / Arròs de València“

EU št.: EU št.: PDO-ES-0151-AM01 – 21. 7. 2022

ZGO ( ) ZOP (X)

1.   Ime proizvoda

„Arroz de Valencia / Arròs de València“

2.   Država članica, ki ji pripada geografsko območje

Španija

3.   Organ države članice, ki sporoči standardno spremembo

Generalni direktorat za razvoj podeželja, regionalno ministrstvo za kmetijstvo, razvoj podeželja, izredne podnebne razmere in ekološki prehod

4.   Opis odobrenih sprememb

Namen spremembe je vključiti nove sorte (Bombón, Copsemar 7 manjin Argila), neposredno povezane s sortami, ki so že vključene v specifikacijo proizvoda; značilnosti so podobne tistim, ki so že vključene, vendar imajo kmetijske koristi, kot so večja odpornost proti zasoljevanju, manjša uporaba pesticidov in hranil ter manjše potrebe po vodi. Sprememba se šteje za „standardno“ v skladu s členom 53(2) Delegirane uredbe (EU) št. 1151/2012, ker:

| 1. | vključitev teh novih sort ne vpliva na bistvene značilnosti proizvoda, kot je navedeno v priloženih poročilih žlahtniteljev. |
| --- | --- |

1.

vključitev teh novih sort ne vpliva na bistvene značilnosti proizvoda, kot je navedeno v priloženih poročilih žlahtniteljev.

| 2. | Povezava med kakovostjo ali značilnostmi proizvoda in geografskim okoljem ostaja nespremenjena. |
| --- | --- |

2.

Povezava med kakovostjo ali značilnostmi proizvoda in geografskim okoljem ostaja nespremenjena.

| 3. | Namen spremembe ni sprememba imena proizvoda ali katerega koli njegovega dela. |
| --- | --- |

3.

Namen spremembe ni sprememba imena proizvoda ali katerega koli njegovega dela.

| 4. | Ne zahteva sprememb, ki bi lahko vplivale na opredeljeno geografsko območje. |
| --- | --- |

4.

Ne zahteva sprememb, ki bi lahko vplivale na opredeljeno geografsko območje.

| 5. | Ne pomeni večjih omejitev za trgovino s proizvodom ali njegovimi surovinami. |
| --- | --- |

5.

Ne pomeni večjih omejitev za trgovino s proizvodom ali njegovimi surovinami.

Ta sprememba vpliva na enotni dokument.

ENOTNI DOKUMENT

„Arroz de Valencia / Arròs de València“

EU št.: PDO-ES-0151-AM01 – 21.7.2022

ZGO ( ) ZOP (X)

1.   Ime

„Arroz de Valencia / Arròs de València“

2.   Država članica ali tretja država:

Španija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1.   Vrsta proizvoda

Skupina 1.6 Sadje in zelenjava, sveža ali predelana

3.2.   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Riž (Oryza sativa) naslednjih sort: Senia, Bahía, Bomba, J. Sendra, Montsianell, Gleva, Sarçet in Albufera, Bombón, Argila in Copsemar 7. Prodaja se kot beli ali polnozrnati riž na podlagi naslednjih parametrov (povprečne vrednosti):

| Srednje velika | 4  % |
| --- | --- |
| Zrna rumene in bakrene barve | 0,20  % |
| Rdeča in lisasto rdeča zrna | 0,50  % |
| Kredasta in nezrela zrna | 2  % |
| Zrna z madeži in zrna, ki jih je poškodoval mrčes | 0,50  % |
| Tuja snov | 0,10  % |
| Minimalna količina brez napak | 92,70  % |

Srednje velika

4  %

Zrna rumene in bakrene barve

0,20  %

Rdeča in lisasto rdeča zrna

0,50  %

Kredasta in nezrela zrna

2  %

Zrna z madeži in zrna, ki jih je poškodoval mrčes

0,50  %

Tuja snov

0,10  %

Minimalna količina brez napak

92,70  %

Značilnosti proizvedenega surovega zrnja (povprečne vrednosti):

| Sorta | Dolžina (v mm) | Dolžina/širina | Perlirano (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| Bahía | 5,6 | 1,8 | 99 |
| Senia | 5,6 | 1,8 | 99 |
| Bomba | 5,2 | 1,8 | 99 |
| J. Sendra | 5,7 | 1,8 | 99 |
| Montsianell | 5,7 | 1,8 | 99 |
| Gleva | 5,7 | 1,8 | 99 |
| Sarçet | 6 | 1,8 | 99 |
| Albufera | 5,2 | 1,7 | 99 |
| Bombon | 5,3 | 1,8 | 99 |
| Argila | 5,8 | 1,7 | 99 |
| Copsemar 7 | 5,5 | 1,7 | 99 |

Sorta

Dolžina (v mm)

Dolžina/širina

Perlirano (%)

Bahía

5,6

1,8

99

Senia

5,6

1,8

99

Bomba

5,2

1,8

99

J. Sendra

5,7

1,8

99

Montsianell

5,7

1,8

99

Gleva

5,7

1,8

99

Sarçet

6

1,8

99

Albufera

5,2

1,7

99

Bombon

5,3

1,8

99

Argila

5,8

1,7

99

Copsemar 7

5,5

1,7

99

Sestava riža z ZOP „Arroz de Valencia“ (povprečne vrednosti):

| SORTA | AMILOZA (%) |
| --- | --- |
| Bahía | 19,1  % |
| Senia | 16,3  % |
| Bomba | 24,9  % |
| J. Sendra | 17,5  % |
| Montsianell | 18,1  % |
| Gleva | 17,7  % |
| Sarçet | 16,3  % |
| Albufera | 25,6  % |
| Bombón | 24  % |
| Argila | 20,9  % |
| Copsemar 7 | 24,4  % |

SORTA

AMILOZA (%)

Bahía

19,1  %

Senia

16,3  %

Bomba

24,9  %

J. Sendra

17,5  %

Montsianell

18,1  %

Gleva

17,7  %

Sarçet

16,3  %

Albufera

25,6  %

Bombón

24  %

Argila

20,9  %

Copsemar 7

24,4  %

3.3.   Surovine (samo za predelane proizvode) in krma (samo za proizvode živalskega izvora)

—

3.4.   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Vsi postopki, od setve do žetve, sušenja in priprave na pakiranje.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd.

Proizvod je treba pakirati na območju proizvodnje, da se ohranijo njegove organoleptične lastnosti in zagotovi njegova sledljivost v okviru enotnega nadzornega sistema.

3.6.   Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Riž z ZOP se sme prodajati le v embalaži z oštevilčeno sekundarno oznako. Na oznaki in sekundarni oznaki morata biti navedeni besedi Denominación de Origen „Arroz de Valencia“, ki ju po potrebi spremlja valencijska ustreznica Denominació Orige „Arròs de València“.

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Riž se goji na naravnih mokriščih v pokrajinah Alicante, Castellón in Valencia v avtonomni skupnosti Valencia, predvsem v občinah znotraj vplivnega območja naravnih parkov Parque Natural de la Albufera v pokrajini Valencia in Parque Natural del Marjal de Pego-Oliva ter močvirja Marjal de Almenara. Vsa ta območja imajo izjemno okoljsko vrednost, riž pa je izjemno pomemben za trajnostnost ekosistema.

Območje je sestavljeno iz naslednjih občin:

Vplivno območje naravnega parka Parque Natural de la Albufera v pokrajini Valencia: Albal, Albalat de la Ribera, Alfafar, Algemesí, Beniparrell, Catarroja, Cullera, Massanassa, Sedaví, Silla, Sollana, Sueca in Valencia.

Druge občine v pokrajini Valencia so: Alginet, Almácera, Almusafes, Alquería de la Condesa, La Alcudia, Alcira, Benifayo, Corbera, Favareta, Fortaleny, Llaurí, Masamagrell, Oliva, La Pobla de Farnals, Polinyà de Xúquer, Puzol, Rafelbuñol, Riola, Sagunto in Tavernes de Valldigna.

Občine v pokrajini Murcia: Pego.

Občine v pokrajini Castellón: Almenara, Castellón, Chilches in La Llosa.

5.   Povezava z geografskim območjem

5.1.   Posebnosti geografskega območja

Naravni dejavniki

Riž z ZOP „Arroz de Valencia“ se goji na močvirnatih območjih s posebnimi pogoji, ki omogočajo poplavljanje. Tla so apnenčasta (30–50 % karbonatov), ilovnata in alkalna (vrednost pH: 8–8,3) ter vsebujejo malo organskih snovi. Zemlja je trda in dokaj neprepustna.

Območje leži ob obali Sredozemskega morja, zato so temperature vse leto mile, količina dežja je majhna, dežuje pa predvsem spomladi in jeseni.

Zaradi bližine morja rahli vetrovi podnevi preprečujejo vplive mrzlih vetrov. Poleti s planote Meseta piha zelo suh in vroč zahodni veter.

Znaten del opredeljenega območja se nahaja v naravnem parku Parque Natural de la Albufera izjemne naravne lepote. Zaradi posebnih značilnosti območja je riž edina poljščina, ki se lahko tam goji, in je bistvena za ohranjanje ekološkega ravnovesja parka.

Naravni park Parque Natural de la Albufera se razteza na 21 120 hektarih, z rižem pa je posajene 65 % zemlje.

Človeški dejavniki

Riž se na opredeljenem geografskem območju goji že več stoletij. Obstajajo dokumenti, ki potrjujejo, da se je riž gojil v starem kraljestvu Valencia, še preden ga je leta 1238 osvojil Jakob I. Aragonski. Polja riža so bila opisana v Llibre dels Distribuments, v kateri je popisana razdelitev zemljišča nedavno pridobljene kraljevine.

Kralj Ferdinand VI. je z odlokom leta 1753 razmejil riževa polja.

Drugi deli, ki govorita o zgodovini gojenja riža v avtonomni skupnosti Valencia, sta knjiga El arroz (1939), ki jo je napisal Rafael Font de Mora y Llorens, in zbirka Compendio arrocero (1952), katere avtor je José María Carrasco García.

Skozi stoletja so se na tem območju razvile posebne prakse, npr. eixugons (špansko enjuagados), ko se poljščina nekaj dni pusti brez vode, da se ustavi rast alg. Postopek eixugons se po navadi izvaja konec junija, potem ko vzklijejo riževe rastline.

Druga praksa, ki je značilna za to območje, je poplavljanje pozimi, ko so polja neposejana. To prekine biološke cikle nekaterih organizmov v tleh ter razkuži zemljo. Zaradi tega se okrepi tudi vodna biotska raznovrstnost, saj se poveča število gliv, alg in majhnih členonožcev, ki spodbujajo razkroj ostankov žetve in obnovijo tla z lastnimi ostanki ter makro- in mikrohranili.

5.2.   Posebnosti proizvoda

ZOP „Arroz de Valencia“ dobro absorbira okus zaradi odstotka amiloze v sortah, ki se gojijo na tem območju. Poleg visokega odstotka zrn z bisernatim videzom je zelo pomemben dejavnik tudi enotna velikost zrn, saj to omogoča, da se riž enakomerno skuha.

5.3.   Vzročna povezava med geografskim območjem in kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma določeno kakovostjo, slovesom ali drugimi značilnostmi proizvoda (pri ZGO)

Opredeljeno geografsko območje se nahaja med obalo in gorami ob njej. Zaradi takšne edinstvene lege ponoči na poljih piha morski veter, ki omogoča, da zrna zorijo počasi in postopoma, kar tudi preprečuje razpoke in zaradi česar se med luščenjem ali kuhanjem razpre manj zrn.

Opredeljeno geografsko območje, ki ga v veliki meri sestavlja Parque Natural de la Albufera, je sestavljeno iz starih naravnih mokrišč, kjer so tla apnenčasta in glinasta z nizko vsebnostjo organskih snovi in alkalna. Zaradi tega je zemlja težka, trda in neprepustna, tako da se poljščina lahko poplavi z majhno količino vode, hranila v tleh pa se zelo dobro izkoristijo. To pozitivno vpliva na rast zrn na spodnjem delu lata in zmanjšanje števila deformiranih zrn ali zrn brez oblike.

Na opredeljenem geografskem območju podnevi ni hladnih vetrov, voda pa je topla, kar spodbuja nastanek zrn z bisernatim videzom in omogoča sejanje sort riža z dolgim ciklom, pri čemer ni tveganja za slabo žetev, tako da je možno gojiti sorte, ki jih zajema ZOP. Njihova posebnost, tj. vsebnost amiloze, izhaja iz opredeljenega geografskega območja. To rižu daje lastnost, ki se pri kuhanju zelo ceni, saj je vsebnost amiloze tista, ki določa, ali ima riž pravo ravnovesje med absorpcijo okusa in trdnostjo.

Tradicija gojenja riža v Valencii je tesno povezana s kuhinjo te pokrajine. Valencia pozna veliko jedi na osnovi riža, med njimi paella, riž v juhi in pečeni riž. Vzpostavljena je bila vzročno-posledična povezava s sortami, ki so značilne za območje, saj lahko absorbirajo velik delež okusa iz juhe. Tako se je razvila kuhinja, kakršne, kar zadeva hrano na osnovi riža, ni nikjer drugje na svetu.

Zahodni veter, imenovan poniente, odstranjuje trose gliv, npr. Pyricularia in Helminthosporium, kar prispeva k zmanjšanju števila zrn z napakami.

Sklic na objavo specifikacije proizvoda

http://www.agricultura.gva.es/pc_arrozdevalencia

---

(1)  UL L 179, 19.6.2014, str. 17.

---

| 7.10.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 386/78 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 386/78

---

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2022/C 386/13)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„Yecla“

PDO-ES-A0606-AM02

Datum obvestila: 12.7.2022

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1.   Uskladitev terminologije, uporabljene za analitske parametre skupnih sladkorjev, z veljavno zakonodajo

OPIS:

Analitski parameter „skupni sladkorji“ je bil preimenovan v „skupni sladkorji, izraženi kot glukoza in fruktoza“, v skladu s členom 20 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2019/34 z dne 17. oktobra 2018 (2), ki določa vsebnost skupnih sladkorjev, izraženih kot fruktoza in glukoza.

Ta sprememba se nanaša na točko 2(a) (Analitske lastnosti) specifikacije proizvoda in ne vpliva na enotni dokument.

Gre za standardno spremembo, s katero se prilagaja terminologija, uporabljena za fizikalne in kemijske lastnosti, končni proizvod pa se ne spremeni. Proizvod ohranja lastnosti in profil, opisane v povezavi, ki izhajajo iz prepleta naravnih in človeških dejavnikov. Zato se šteje, da ta sprememba ne spada v nobeno od kategorij iz člena 14(1) Uredbe (EU) 2019/33.

RAZLOGI:

Določiti je bilo treba način natančnejšega izražanja skupne vsebnosti sladkorja v vinu.

2.   Zvišanje zgornje meje vsebnosti hlapnih kislin

OPIS:

Zgornja meja vsebnosti hlapnih kislin se je zvišala na 0,8 g vinske kisline na liter za bela vina in vina rosé. Za rdeča vina ter likerska vina vsebnost hlapnih kislin ne sme presegati 1,2 g vinske kisline na liter. Za peneča vina se je ta meja zvišala na 1 g vinske kisline na liter.

Ta sprememba se nanaša na točko 2(a) (Analitske lastnosti) specifikacije proizvoda in točko 4 enotnega dokumenta.

Te spremembe specifikacije proizvoda je treba opredeliti kot standardno spremembo v skladu s členom 14 Uredbe (EU) 2019/33.

RAZLOGI:

Sedanja specifikacija proizvoda določa preveč omejujoče meje vsebnosti hlapnih kislin, ki izključujejo proizvode z ustreznimi organoleptičnimi lastnostmi, ki ustrezajo tipičnim značilnostim vin „Yecla“. Zaradi načina pridelave in staranja vin se vina zdaj hranijo v lesenih sodih s prostornino več kot 330 litrov. Če prostornina preseže to mejo, se izraza „Crianza“ in „Reserva“ ne moreta uporabljati. Vina, ki so v teh sodih, imajo običajno podobno vsebnost hlapnih kislin, kot bi jo imela, če bi bila v 330-litrskem sodu, vendar to ne vpliva negativno na okus, zato je cilj uskladiti ta parameter s sedanjimi trendi staranja in pridelave vina. Vse te spremembe bodo spodbudile uporabo proizvodnih postopkov z manj posegi in fermentacijo z avtohtonimi kvasovkami, zato se bodo proizvajala značilnejša vina.

Ta analitski parameter je zato treba iz zgoraj navedenih razlogov spremeniti, da se lahko del proizvodnje vinskih kleti, za katerega zdaj ni mogoče uporabljati ZOP, trži z uporabo ZOP.

3.   Zmanjšanje najmanjšega deleža dejanskega alkohola in najmanjšega deleža skupnega alkohola v rdečih vinih

OPIS:

Najnižje vrednosti za delež dejanskega in skupnega alkohola v rdečih vinih so se znižale za 0,5 vol. %.

Ta sprememba se nanaša na točko 2(a) (Analitske lastnosti) specifikacije proizvoda in točko 4 (Opis vin) enotnega dokumenta.

Te spremembe specifikacije proizvoda je treba opredeliti kot standardno spremembo v skladu s členom 14 Uredbe (EU) 2019/33.

RAZLOGI:

Na območju proizvodnje ZOP „Yecla“ skupaj rastejo sorte vinske trte z zelo različnimi značilnostmi. Glavna sorta je monastrell, ki sobiva z drugimi dovoljenimi sortami: tempranillo, syrah, merlot, cabernet sauvignon, garnacha tinta, garnacha tintorera in petit verdot.

Na splošno se je v zadnjem desetletju na trgu povpraševalo po mehkejših bolj sadnih vinih, ki ugajajo novim generacijam potrošnikov, ki vstopajo v vinsko kulturo. Enologi v vsaki vinski kleti morajo imeti potrebna orodja za pridelavo vin, ki so privlačna za domače in mednarodne trge, hkrati pa ohranjajo lastnosti našega proizvodnega območja in sort.

Znižanje najnižjih mejnih vrednosti za delež dejanskega in skupnega alkohola v rdečih vinih za 0,5 vol. % ne pomeni poslabšanja kakovosti, temveč razširja ponudbo različnih sort vinske trte na tem območju, kar omogoča proizvodnjo bolj prefinjenih, kompleksnih in privlačnih vin.

4.   Zvišanje zgornje meje skupne vsebnosti kislin

OPIS:

Zgornja meja skupne vsebnosti skupnih kislin v belih vinih, vinih rosé in rdečih vinih se je povečala na 7,5 g vinske kisline na liter.

Ta sprememba se nanaša na točko 2(a) (Analitske lastnosti) specifikacije proizvoda in točko 4 (Opis vin) enotnega dokumenta.

Te spremembe specifikacije proizvoda je treba opredeliti kot standardno spremembo v skladu s členom 14 Uredbe (EU) 2019/33.

RAZLOGI:

Na območju proizvodnje ZOP „Yecla“ skupaj rastejo sorte vinske trte z zelo različnimi značilnostmi. Glavna sorta je monastrell, druge rdeče sorte pa so tempranillo, syrah, merlot, cabernet sauvignon, garnacha tinta, garnacha tintorera in petit verdot, bele sorte pa macabeo, airen, merseguera, malvasía, chardonnay, moscatel de grano menudo, sauvignon blanc in verdejo.

Na splošno se je v zadnjem desetletju na trgu povpraševalo po mehkejših bolj sadnih vinih, ki ugajajo novim generacijam potrošnikov, ki vstopajo v vinsko kulturo. To je privedlo do zgodnejših trgatev z nižjo vsebnostjo alkohola, zaradi česar se lahko rahlo poveča skupna vsebnost kislin.

5.   Spremembe organoleptičnih opisov

OPIS:

Ta sprememba prilagaja organoleptične lastnosti, tako da jih je mogoče bolje oceniti v senzorični analizi.

Ta sprememba se nanaša na točko 2(b) (Organoleptične lastnosti) specifikacije proizvoda in točko 4 (Opis vin) enotnega dokumenta.

Te spremembe specifikacije proizvoda je treba opredeliti kot standardno spremembo v skladu s členom 14 Uredbe (EU) 2019/33, saj ne pomenijo spremembe proizvoda, ki ohranja lastnosti in profil, opisane v povezavi kot posledica medsebojnega delovanja naravnih in človeških dejavnikov. Zato se šteje, da ta sprememba ne spada v nobeno od kategorij iz člena 14(1) Uredbe (EU) 2019/33.

RAZLOGI:

Ta sprememba ne zmanjšuje zahtev glede kakovosti pridelanih vin, ki so jasno opredeljene. Enostavno jih razvršča na jasnejši in bolj logičen način, kar vinarjem in certifikacijskim organom pomaga pri organoleptičnem ocenjevanju vin.

Poleg tega izvajanje standarda UNE-EN-ISO 17065 pri preverjanju specifikacije proizvoda zahteva spremembo organoleptičnega opisa zajetih vin, tako da se njihove lastnosti lahko povežejo z deskriptorji, ki jih lahko oceni komisija za senzorične lastnosti, ki izpolnjuje merila, določena v standardu UNE-EN-ISO 17025.

6.   Spremembe posebnih enoloških postopkov

OPIS:

Najmanjši volumenski delež naravnega alkohola je izražen v stopinjah Baumé (°Bé) namesto v vol. %. Prav tako je bil znižan na 11 °Bé v rdečem grozdju, namenjenem za rdeča vina, in povečan na 13 °Bé v rdečem grozdju, namenjenem za likerska vina.

Ta sprememba se nanaša na člen 3, točka (a) specifikacije proizvoda in oddelek 5.1 (Posebni enološki postopki) enotnega dokumenta.

Te spremembe specifikacije proizvoda je treba opredeliti kot standardno spremembo v skladu s členom 14 Uredbe (EU) 2019/33.

RAZLOGI:

Prehod na °Bé je posledica dejstva, da je to najpogostejši način merjenja vsebnosti sladkorja v moštu na podlagi njegove gostote, poleg tega pa preprečuje potrebo po stalni uporabi pretvorbenih tabel.

Ta sprememba torej poenostavlja postopek merjenja deleža alkohola v grozdju ob prihodu v vinske kleti. Poleg tega se delež alkohola v vinih uskladi s sedanjim stanjem pridelka in tržnimi trendi, tako da se vrednosti nekoliko znižajo ali zvišajo, saj na območju pridelave ZOP „Yecla“ sobivajo sorte vinske trte z zelo različnimi značilnostmi. Glavna sorta je monastrell, ki sobiva z drugimi dovoljenimi sortami: tempranillo, syrah, merlot, cabernet sauvignon, garnacha tinta, garnacha tintorera in petit verdot.

Na splošno se je v zadnjem desetletju na trgu povpraševalo po mehkejših bolj sadnih vinih, ki ugajajo novim generacijam potrošnikov, ki vstopajo v vinsko kulturo. Enologi v vsaki vinski kleti morajo imeti potrebna orodja za pridelavo vin, ki so privlačna za domače in mednarodne trge, hkrati pa ohranjajo lastnosti našega proizvodnega območja in sort.

7.   Spremembe donosa ekstrakcije

OPIS:

Stopnja pretvorbe grozdja v vino se je ob upoštevanju ustreznega tlaka za ekstrakcijo mošta povečala, tako da se je največji donos povečal s 70 na 74 litrov vina na 100 kilogramov grozdja.

Ta sprememba se nanaša na člen 3, točka (b), (Omejitve pri proizvodnji vin) specifikacije proizvoda in točko 5.1 (Ustrezne omejitve pri proizvodnji vin) enotnega dokumenta.

Te spremembe specifikacije proizvoda je treba opredeliti kot standardno spremembo v skladu s členom 14 Uredbe (EU) 2019/33.

RAZLOGI:

Kot vsaka kmetijsko-živilska panoga je tudi vinski sektor v zadnjih letih doživel tehnološki razvoj. Ta razvoj, ki še zdaleč ni končan, še naprej ponuja enologom nova orodja, da naredijo vina bolj privlačna, trajnostna in okolju prijazna.

Postopki, kot je omejitev ekstrakcije na 70 % mošta, ne le da ne prispevajo k izboljšanju kakovosti vina, ampak tudi v marsičem omejujejo strokovnjake pri pridobivanju najboljšega grozdja v vsakem proizvodnem ciklu.

Enološki postopki se morajo osredotočiti na pridelavo kakovostnega vina, pri čemer je treba izkoristiti znanje, izkušnje in sposobnost vsake skupine strokovnjakov za uporabo najboljših obstoječih ali prihodnjih tehnik, ki so v skladu s specifikacijami proizvoda za proizvodnjo vina z ZOP „Yecla“.

Povečanje donosa s 70 litrov na 74 litrov na 100 kilogramov grozdja temelji na dejstvu, da nekatere sorte na tem območju proizvodnje, kot so monastrell, cabernet, garnacha tintorera in merlot, ko so izpostavljene nekoliko višjemu pritisku v stiskalnicah, dajejo mošt s koncentracijo zelo kakovostnih polifenolov, ki jih je treba po obstoječih pravilih zavreči, da se ne preseže sedanja mejna vrednost.

Kakovost vin, proizvedenih iz nekaterih sort z ZOP „Yecla“, ki so manj bogate z antocianini in polifenoli, bi se izboljšala s tem povečanjem za te dragocene 4 %, kar bi dalo vino z višjo koncentracijo teh spojin.

8.   Sprememba pridelovalne prakse

OPIS:

Nekatere pridelovalne prakse – ureditev namakanja s strani upravnega organa regulativnega odbora in najmanjša gostota zasaditve – so bile odpravljene. Besedilo je bilo spremenjeno, tako da je v njem navedeno, da sta dovoljena tako kotlasta gojitvena oblika kot tudi špalir, da se pridobijo proizvodi najvišje kakovosti.

Ta sprememba se nanaša na člen 3, točka (c), (Pridelovalne prakse) specifikacije proizvoda ter točko 5.1 enotnega dokumenta.

Te spremembe specifikacije proizvoda ne vplivajo na lastnosti končnega proizvoda in jih je treba opredeliti kot standardno spremembo v skladu s členom 14 Uredbe (EU) 2019/33.

RAZLOGI:

Specifikacija proizvoda ni bila posodobljena vse od njenega nastanka, zato jo želimo uskladiti s praksami, ki so dejansko potrebne na našem območju.

Pridelovalne prakse, ki so zdaj vključene v naša pravila glede proizvodnje, kot sta ureditev namakanja s strani upravnega organa regulativnega odbora in najmanjša gostota zasaditve, ne le da ne prispevajo k izboljšanju kakovosti vina, temveč tudi v marsičem omejujejo kmete pri pridobivanju najboljšega grozdja v vsakem proizvodnem ciklu.

Poleg tega se šteje, da je že vzpostavljen zadosten nadzor v obliki donosov proizvodnje (kg/ha), ki jih določa in ureja specifikacija proizvoda.

Zato je bila odpravljena ureditev namakanja in najmanjše gostote zasaditve, besedilo opisa pridelovalnih praks pa je bilo posodobljeno, da bi bilo bolj operativno in posodobljeno ter prilagojeno potrebam vinogradnikov.

9.   Sprememba največjega donosa na hektar v hl/ha

OPIS:

Ker se spreminja donos ekstrakcije za mošt ali vino, se spreminja tudi največji hektarski donos.

Ta sprememba se nanaša na člen 5, točka (b), (Največji donos) specifikacije proizvoda in točko 5.2 enotnega dokumenta.

Te spremembe specifikacije proizvoda je treba opredeliti kot standardno spremembo v skladu s členom 14 Uredbe (EU) 2019/33.

RAZLOGI:

Prilagoditev največjega donosa zaradi spremembe donosa ekstrakcije mošta ali vina na 100 kilogramov potrganega grozdja.

10.   Sprememba imena sorte

OPIS:

Ime sorte malvasia se je spremenila v „malvasia aromatica“ ali „malvasia de sitges“.

Ta sprememba se nanaša na člen 6, točka (a), (Sorte vinske trte) specifikacije proizvoda in ne vpliva na enotni dokument, saj se šteje za sekundarno sorto.

Te spremembe specifikacije proizvoda je treba opredeliti kot standardno spremembo v skladu s členom 14 Uredbe (EU) 2019/33.

RAZLOGI:

Uporaba pravilne nomenklature za to sorto.

11.   Spremembe besedila naravnih dejavnikov povezave

OPIS:

Besedilo o tleh, bogatih z železom, in nadmorski višini območja je bilo črtano, največja nadmorska višina, na kateri so zdaj vinogradi, pa je bila posodobljena.

Ta sprememba se nanaša na člen 7, točka (a), (Podrobnosti o geografskem območju in naravni dejavniki) specifikacije proizvoda in točko 8 enotnega dokumenta.

Te spremembe specifikacije proizvoda je treba opredeliti kot standardno spremembo v skladu s členom 14 Uredbe (EU) 2019/33, saj se povezava kljub spremembam besedila na določenih delih ni spremenila.

RAZLOGI:

Navajanje povprečne nadmorske višine vinogradov ter najnižje in najvišje nadmorske višine območja povzroča zmedo. Odločili smo se pustiti le najnižjo in najvišjo nadmorsko višino (slednja se je povečala) za gojenje vinske trte. Nedavno zasajeni vinogradi na severu so povečali največjo nadmorsko višino za gojenje vinske trte z našo označbo. Sklicevanje na veliko železa v tleh je bilo črtano, saj so sodobne tehnike pridelave vina odpravile težave z železovimi usedlinami.

12.   Sprememba obveznih navedb

OPIS:

Spremenjen je bil datum, do katerega morajo vinogradniki prijaviti svoj pridelek, kleti pa morajo predložiti prijavo neuporabljenih certifikacijskih oznak v kleti.

Ta sprememba se nanaša na oddelek 8 specifikacije proizvoda in ne vpliva na enotni dokument.

Te spremembe specifikacije proizvoda je treba opredeliti kot standardno spremembo v skladu s členom 14 Uredbe (EU) 2019/33.

RAZLOGI:

Zaradi značilnosti naše glavne sorte monastrell je v nekaterih letih trgatev daljša in lahko traja do novembra. V takšnih primerih se fermentacija konča v začetku decembra. Tudi če so izpolnjene vse zahteve za predhodno izbiro posod za vino za zaščito ZOP, se vinske kleti v proizvodnem procesu do konca vrenja ne odločijo o predvideni uporabi svojega proizvoda. V teh primerih vinogradniki po 30. novembru določijo predvideno uporabo svojega proizvoda, zato je smiselno ta rok podaljšati.

Zaradi narave dejavnosti v vinskih kleteh je rok 10 dni za predložitev izjave o certifikacijskih oznakah zelo kratek, zato ga je treba podaljšati na naslednji mesec.

13.   Druge spremenjene zahteve

OPIS:

Besedilo: „Omejitev litrov mošta ali vina na 100 kilogramov potrganega grozdja lahko upravni organ na lastno pobudo ali na zahtevo zadevnih proizvajalcev pred trgatvijo in po potrebnem posvetovanju in preverjanju izjemoma spremeni na največ 74 litrov v nekaterih tržnih letih,“ je bilo črtano.

Ta sprememba se nanaša na oddelek 8 specifikacije proizvoda in ne vpliva na enotni dokument.

Te spremembe specifikacije proizvoda je treba opredeliti kot standardno spremembo v skladu s členom 14 Uredbe (EU) 2019/33.

RAZLOGI:

Ker je bil ta donos trajno povečan (glej spremembo v zvezi z donosom ekstrakcije), ga ni treba povečati ad hoc.

14.   Posodobitev nadzornih informacij

OPIS:

Posodobljeni so bili podatki o pristojnem organu in pooblaščenem nadzornem organu.

Ta sprememba se nanaša na oddelek 9 specifikacije proizvoda in ne vpliva na enotni dokument.

Te spremembe specifikacije proizvoda je treba opredeliti kot standardno spremembo v skladu s členom 14 Uredbe (EU) 2019/33.

RAZLOGI:

Ponudila se je priložnost za posodabljanje teh informacij.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime proizvoda

Yecla

2.   Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

| 3. | Likersko vino |
| --- | --- |

3.

Likersko vino

| 4. | Peneče vino |
| --- | --- |

4.

Peneče vino

4.   Opis vina

1.   VINO – bela vina

KRATEK OPIS

| — | Videz: čist in sijoč, bledo rumeni do zlato rumeni odtenki, na robu lahko imajo zelenkast odtenek. |
| --- | --- |

—

Videz: čist in sijoč, bledo rumeni do zlato rumeni odtenki, na robu lahko imajo zelenkast odtenek.

| — | Aroma: čiste sadne in/ali cvetlične arome. Če je vino obdelano v lesenem sodu, se te uravnovesijo z značilnimi aromami, ki jih daje sod. |
| --- | --- |

—

Aroma: čiste sadne in/ali cvetlične arome. Če je vino obdelano v lesenem sodu, se te uravnovesijo z značilnimi aromami, ki jih daje sod.

| — | Okus: dobra uravnoteženost kislin, saden okus. Če je bilo vino obdelano v lesenem sodu, so zaznavne klasične note, ki jih to daje vinu kot celoti. Polsladka in sladka vina so uravnotežena glede vsebnosti alkohola, kislosti in ostanka sladkorja.






  - | Če je vsebnost sladkorja večja ali enaka 5 g/l, je največja vsebnost žvepla 250 mg/l. |
| --- | --- | --- |

—

Okus: dobra uravnoteženost kislin, saden okus. Če je bilo vino obdelano v lesenem sodu, so zaznavne klasične note, ki jih to daje vinu kot celoti. Polsladka in sladka vina so uravnotežena glede vsebnosti alkohola, kislosti in ostanka sladkorja.

*

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 10,5 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 13,3 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 200 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

10,5

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

13,3

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

200

2.   VINO – vina rosé

KRATEK OPIS

| — | Videz: čist in sijoč, od nežno lososovih do rožnatih odtenkov. |
| --- | --- |

—

Videz: čist in sijoč, od nežno lososovih do rožnatih odtenkov.

| — | Aroma: sadne in/ali cvetlične arome. |
| --- | --- |

—

Aroma: sadne in/ali cvetlične arome.

| — | Okus: dobra uravnoteženost kislin, saden okus. Polsladka in sladka vina so uravnotežena glede vsebnosti alkohola, kislosti in ostanka sladkorja.






  - | Če je vsebnost sladkorja večja ali enaka 5 g/l, je največja vsebnost žvepla 250 mg/l. |
| --- | --- | --- |

—

Okus: dobra uravnoteženost kislin, saden okus. Polsladka in sladka vina so uravnotežena glede vsebnosti alkohola, kislosti in ostanka sladkorja.

*

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 11 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 13,3 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 200 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

11

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

13,3

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

200

3.   VINO – rdeča vina

KRATEK OPIS

| — | Videz: srednje do močno intenzivna barva. Češnjevo rdeča z vijoličnimi odtenki, vijolična, granatna barva lahko vsebuje vijolične odtenke ali češnjevo rdečo, rubinasto rdečo ali opečnato barvo. |
| --- | --- |

—

Videz: srednje do močno intenzivna barva. Češnjevo rdeča z vijoličnimi odtenki, vijolična, granatna barva lahko vsebuje vijolične odtenke ali češnjevo rdečo, rubinasto rdečo ali opečnato barvo.

| — | Aroma: po svežem in/ali zrelem sadju, dobra intenzivnost. Če je vino fermentirano ali obdelano v lesenem sodu, je med sadjem in lesom vzpostavljeno ravnovesje. Rahlo prezrelo, začimbe, balzamične note, sledi hrasta. |
| --- | --- |

—

Aroma: po svežem in/ali zrelem sadju, dobra intenzivnost. Če je vino fermentirano ali obdelano v lesenem sodu, je med sadjem in lesom vzpostavljeno ravnovesje. Rahlo prezrelo, začimbe, balzamične note, sledi hrasta.

| — | Okus: večplasten z dobro obstojnostjo, telesom, toplino ter zrelimi in mehkimi tanini, zelo uravnotežen. Polsladka in sladka vina so uravnotežena glede vsebnosti alkohola, kislosti in ostanka sladkorja.






  - | Če je vsebnost sladkorja večja ali enaka 5 g/l, je največja vsebnost žvepla 200 mg/l. |
| --- | --- | --- |

—

Okus: večplasten z dobro obstojnostjo, telesom, toplino ter zrelimi in mehkimi tanini, zelo uravnotežen. Polsladka in sladka vina so uravnotežena glede vsebnosti alkohola, kislosti in ostanka sladkorja.

*

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 12 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 20 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 150 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

12

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

20

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

150

4.   LIKERSKO VINO

KRATEK OPIS

| — | Videz: značilen za vrsto vina: belo, rosé ali rdeče. |
| --- | --- |

—

Videz: značilen za vrsto vina: belo, rosé ali rdeče.

| — | Aroma: dobre intenzivnosti, povezane s staranjem, zelo intenzivna in značilna, če je pridelano iz grozdja sorte monastrell. |
| --- | --- |

—

Aroma: dobre intenzivnosti, povezane s staranjem, zelo intenzivna in značilna, če je pridelano iz grozdja sorte monastrell.

| — | Okus: dobro uravnotežena sladkost in grenkost, polnega telesa, bogat in z dolgim pookusom.






  - | Če je vsebnost sladkorja večja ali enaka 5 g/l, je največja vsebnost žvepla 200 mg/l. |
| --- | --- | --- |

—

Okus: dobro uravnotežena sladkost in grenkost, polnega telesa, bogat in z dolgim pookusom.

*

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 15 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 20 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 150 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

15

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

20

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

150

5.   PENEČA VINA

KRATEK OPIS

| — | Videz: kjer je osnovno vino belo, prevladujejo bledo rumeni do zlato rumeni odtenki. Kjer je osnovno vino rosé, so vina rožnatih odtenkov in imajo lahko odtenke malin, jagod, rdečega ribeza ali lososa. Kjer je osnovno vino rdeče, imajo vina rdeče odtenke z vijoličastimi, škrlatnimi, granatnimi, češnjevimi ali rubinastimi odtenki. |
| --- | --- |

—

Videz: kjer je osnovno vino belo, prevladujejo bledo rumeni do zlato rumeni odtenki. Kjer je osnovno vino rosé, so vina rožnatih odtenkov in imajo lahko odtenke malin, jagod, rdečega ribeza ali lososa. Kjer je osnovno vino rdeče, imajo vina rdeče odtenke z vijoličastimi, škrlatnimi, granatnimi, češnjevimi ali rubinastimi odtenki.

| — | Aroma: s cvetličnimi ali sadnimi aromami, značilnimi za sorto. |
| --- | --- |

—

Aroma: s cvetličnimi ali sadnimi aromami, značilnimi za sorto.

| — | Okus: uravnotežen med vsebnostjo sladkorjev in kislin. |
| --- | --- |

—

Okus: uravnotežen med vsebnostjo sladkorjev in kislin.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 11,5 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 16,7 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 235 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

11,5

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

16,7

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

235

5.   Enološki postopki

5.1.   Posebni enološki postopki

Posebni enološki postopek

Grozdje mora imeti najmanj 11 °Bé za rdeče grozdje in 10 °Bé za belo grozdje; za likerska vina mora imeti grozdje najmanj 13 °Bé.

Ustrezna omejitev pri proizvodnji vin

| — | Za pridobivanje mošta iz svežega grozdja pri enološkem postopku, ki vključuje pridelavo v belo vino, ali vina iz fermentiranih grozdnih tropin pri pridobivanju rdečih vin so dovoljeni le mehanski sistemi, ki ne poškodujejo ali trgajo trdnih delov grozdov. Uporaba visokohitrostnih centrifugalnih drobilnikov je prepovedana. |
| --- | --- |

—

Za pridobivanje mošta iz svežega grozdja pri enološkem postopku, ki vključuje pridelavo v belo vino, ali vina iz fermentiranih grozdnih tropin pri pridobivanju rdečih vin so dovoljeni le mehanski sistemi, ki ne poškodujejo ali trgajo trdnih delov grozdov. Uporaba visokohitrostnih centrifugalnih drobilnikov je prepovedana.

| — | Uporaba kontinuiranih stiskalnic je prepovedana. |
| --- | --- |

—

Uporaba kontinuiranih stiskalnic je prepovedana.

| — | Pri pridobivanju mošta ali vina in njegovem ločevanju od grozdnih tropin donos ne sme presegati 74 litrov končnega vina na 100 kilogramov obranega grozdja. V nobenem primeru se za proizvodnjo zaščitenih vin ne smejo uporabljati serije mošta ali vina, pridobljene z uporabo neprimernega tlaka. |
| --- | --- |

—

Pri pridobivanju mošta ali vina in njegovem ločevanju od grozdnih tropin donos ne sme presegati 74 litrov končnega vina na 100 kilogramov obranega grozdja. V nobenem primeru se za proizvodnjo zaščitenih vin ne smejo uporabljati serije mošta ali vina, pridobljene z uporabo neprimernega tlaka.

Pridelovalna praksa

V vinogradih se uporabljajo naslednji sistemi vzgoje in obrezovanja: tradicionalna kotlasta oblika in njene različice ter špalir in njegove različice.

5.2.   Največji donosi

1.   Nenamakalni nasadi belih sort

4 500 kilogramov grozdja na hektar

33,3 hektolitra na hektar

3.   Nenamakalni nasadi rdečih sort

4 000 kilogramov grozdja na hektar

29,6 hektolitra na hektar

5.   Namakalni nasadi belih sort

9 000 kilogramov grozdja na hektar

66,6 hektolitra na hektar

7.   Namakalni nasadi rdečih sort

7 000 kilogramov grozdja na hektar

51,8 hektolitra na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Območje pridelave grozdja za vina z označbo porekla je sestavljeno iz površin, ki so vpisane v register vinogradov in se nahajajo v občini Yecla v regiji Murcia.

Območje proizvodnje vina se ujema z območjem pridelave grozdja in zorenja.

7.   Sorte vinske trte

MONASTRELL

8.   Opis povezav

Yecla ima suho celinsko podnebje z vročimi poletji in zelo hladnimi zimami. Povprečna letna količina padavin je 300 milimetrov. Letna osončenost presega 3 000 ur.

Najpomembnejša reliefna značilnost tega območja je velika nadmorska višina visoke planote.

Za vodni sistem je značilna endoreična narava porečij na tem območju. Tla so med drugim apnenčasta in globoka, z dobro prepustnostjo in predvsem revna z organsko snovjo. Arheološki dokazi pričajo o gojenju vinske trte že v prvem stoletju pred našim štetjem.

9.   Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, druge zahteve)

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Na etiketah pakiranih vin mora biti navedeno naslednje: „Označba porekla Yecla“ ali „Zaščitena označba porekla Yecla“. Etikete pregleda nadzorni organ, ki preveri skladnost z zahtevami iz specifikacije proizvoda.

Na embalaži, v kateri se vina odpošiljajo, morajo biti pritrjeni garancijski pečati ali certifikacijske oznake, ki so v obeh primerih oštevilčeni in ki jih izda nadzorni organ, ali pa se uporabljajo številke, ki jih določi nadzorni organ in se namestijo v sami kleti (enkratna uporaba).

Povezava do specifikacije proizvoda

https://www.carm.es/web/integra.servlets.Blob?ARCHIVO=Pliego_Condiciones_DOP_Yecla__definitivo[1].pdf&TABLA=ARCHIVOS&CAMPOCLAVE=IDARCHIVO&CAMPOIMAGEN=ARCHIVO&IDTIPO=60&VALORCLAVE=77958

---

(1)  UL L 9, 11.1.2019, str. 2.

(2)  UL L 9, 11.1.2019, str. 46.

---