# Euroopa Liidu C 365/23.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 365 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 65. aastakäik23. september 2022 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 365

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

65. aastakäik23. september 2022

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee |
| | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu 570. istungjärk – Interactio, 15.6.2022–16.6.2022 |
| 2022/C 365/01 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee resolutsioon teemal Ukraina abistamine ja ülesehitamine: Euroopa kodanikuühiskonna ettepanekud | 1 |
| | ARVAMUSED |
| | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee |
| | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu 570. istungjärk – Interactio, 15.6.2022–16.6.2022 |
| 2022/C 365/02 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Euroopa mööblitööstus: taastumine uuendusliku, keskkonnahoidliku ja ringluspõhise majanduse suunas (omaalgatuslik arvamus) | 7 |

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu 570. istungjärk – Interactio, 15.6.2022–16.6.2022

Interactio

2022/C 365/01

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee resolutsioon teemal Ukraina abistamine ja ülesehitamine: Euroopa kodanikuühiskonna ettepanekud

1

ARVAMUSED

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu 570. istungjärk – Interactio, 15.6.2022–16.6.2022

Interactio

2022/C 365/02

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Euroopa mööblitööstus: taastumine uuendusliku, keskkonnahoidliku ja ringluspõhise majanduse suunas (omaalgatuslik arvamus)

7

---

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee |
| | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu 570. istungjärk – Interactio, 15.6.2022–16.6.2022 |
| 2022/C 365/03 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemadel a) Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Euroopa digiõiguste ja -põhimõtete deklaratsiooni koostamine digikümnendiks(COM(2022) 27 final) ja b) Digiõigused ja -põhimõtted (ettevalmistav arvamus) | 13 |
| 2022/C 365/04 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ühtlustatud õigusnormide kohta, millega reguleeritakse õiglast juurdepääsu andmetele ja andmete kasutamist (andmemäärus)(COM(2022) 68 final – 2022/0047 (COD)) | 18 |
| 2022/C 365/05 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Kiibimäärus Euroopa jaoks(COM(2022) 45 final) | 23 |
| 2022/C 365/06 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse meetmete raamistik Euroopa pooljuhiökosüsteemi tugevdamiseks (kiibimäärus)(COM(2022) 46 final – 2022/0032 (COD)) | 34 |
| 2022/C 365/07 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) 2021/2085, millega luuakse ühisettevõtted programmi Euroopa horisont raames, seoses kiipide ühisettevõttega(COM(2022) 47 final – 2022/0033 (NLE)) | 40 |
| 2022/C 365/08 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus fluoritud kasvuhoonegaaside kohta, millega muudetakse direktiivi (EL) 2019/1937 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 517/2014(COM(2022) 150 final – 2022/0099 (COD)) | 44 |
| 2022/C 365/09 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse osoonikihti kahandavaid aineid ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1005/2009(COM(2022) 151 final – 2022/0100 (COD)) | 50 |
| 2022/C 365/10 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) 2017/2107, millega kehtestatakse Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) konventsiooni alal kohaldatavad majandamis-, kaitse- ja kontrollimeetmed, ning määrust (EL) .../2022, millega kehtestatakse Atlandi ookeani idaosa ja Vahemere hariliku tuuni varude majandamise mitmeaastane kava(COM(2022) 171 final – 2022/0111 (COD)) | 55 |
| 2022/C 365/11 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 1305/2013 seoses erimeetmega Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) raames erakorralise ajutise toetuse andmiseks, et reageerida mõjule, mis tuleneb Venemaa sissetungist Ukrainasse(COM(2022) 242 final – 2022/0166 (COD)) | 57 |
| 2022/C 365/12 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ühisteatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Vastus riigi toetusel toimuvale rändajate ärakasutamisele ELi välispiiril(JOIN(2021) 32 final) | 60 |
| 2022/C 365/13 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse liidu õiguste kasutamise eeskirjad Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu ning ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepingu rakendamisel ja täitmise tagamisel(COM(2022) 89 final – 2022/0068 (COD)) | 66 |

III   Ettevalmistavad aktid

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu 570. istungjärk – Interactio, 15.6.2022–16.6.2022

Interactio

2022/C 365/03

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemadel a) Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Euroopa digiõiguste ja -põhimõtete deklaratsiooni koostamine digikümnendiks(COM(2022) 27 final) ja b) Digiõigused ja -põhimõtted (ettevalmistav arvamus)

(COM(2022) 27 final)

13

2022/C 365/04

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ühtlustatud õigusnormide kohta, millega reguleeritakse õiglast juurdepääsu andmetele ja andmete kasutamist (andmemäärus)(COM(2022) 68 final – 2022/0047 (COD))

(COM(2022) 68 final – 2022/0047 (COD))

18

2022/C 365/05

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Kiibimäärus Euroopa jaoks(COM(2022) 45 final)

(COM(2022) 45 final)

23

2022/C 365/06

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse meetmete raamistik Euroopa pooljuhiökosüsteemi tugevdamiseks (kiibimäärus)(COM(2022) 46 final – 2022/0032 (COD))

(COM(2022) 46 final – 2022/0032 (COD))

34

2022/C 365/07

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) 2021/2085, millega luuakse ühisettevõtted programmi Euroopa horisont raames, seoses kiipide ühisettevõttega(COM(2022) 47 final – 2022/0033 (NLE))

(COM(2022) 47 final – 2022/0033 (NLE))

40

2022/C 365/08

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus fluoritud kasvuhoonegaaside kohta, millega muudetakse direktiivi (EL) 2019/1937 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 517/2014(COM(2022) 150 final – 2022/0099 (COD))

(COM(2022) 150 final – 2022/0099 (COD))

44

2022/C 365/09

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse osoonikihti kahandavaid aineid ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1005/2009(COM(2022) 151 final – 2022/0100 (COD))

(COM(2022) 151 final – 2022/0100 (COD))

50

2022/C 365/10

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) 2017/2107, millega kehtestatakse Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) konventsiooni alal kohaldatavad majandamis-, kaitse- ja kontrollimeetmed, ning määrust (EL) .../2022, millega kehtestatakse Atlandi ookeani idaosa ja Vahemere hariliku tuuni varude majandamise mitmeaastane kava(COM(2022) 171 final – 2022/0111 (COD))

(COM(2022) 171 final – 2022/0111 (COD))

55

2022/C 365/11

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 1305/2013 seoses erimeetmega Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) raames erakorralise ajutise toetuse andmiseks, et reageerida mõjule, mis tuleneb Venemaa sissetungist Ukrainasse(COM(2022) 242 final – 2022/0166 (COD))

(COM(2022) 242 final – 2022/0166 (COD))

57

2022/C 365/12

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ühisteatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Vastus riigi toetusel toimuvale rändajate ärakasutamisele ELi välispiiril(JOIN(2021) 32 final)

(JOIN(2021) 32 final)

60

2022/C 365/13

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse liidu õiguste kasutamise eeskirjad Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu ning ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepingu rakendamisel ja täitmise tagamisel(COM(2022) 89 final – 2022/0068 (COD))

(COM(2022) 89 final – 2022/0068 (COD))

66

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu 570. istungjärk – Interactio, 15.6.2022–16.6.2022

| 23.9.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 365/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 365/1

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee resolutsioon teemal „Ukraina abistamine ja ülesehitamine: Euroopa kodanikuühiskonna ettepanekud“

(2022/C 365/01)

| Õiguslik alus | Kodukorra artikli 52 lõige 4 |
| --- | --- |
| Vastuvõtmine täiskogus | 16.6.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 570 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 206/2/2 |

Õiguslik alus

Kodukorra artikli 52 lõige 4

Vastuvõtmine täiskogus

16.6.2022

Täiskogu istungjärk nr

570

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

206/2/2

| Põhisõnumid







  1. | ELi kandidaatriigi staatuse andmine Ukrainale. Komitee kutsub Euroopa Ülemkogu üles andma Ukrainale 23.–24. juunil 2022 toimuval kohtumisel ELi kandidaatriigi staatuse. Ukrainale kandidaatriigi staatuse andmine ei tohi kahjustada Lääne-Balkani riikide käimasolevat ühinemisprotsessi. Komitee pooldab järkjärgulise integratsiooni süsteemi kehtestamist, tuginedes liidu õigustiku täitmisele. |
| --- | --- |

Põhisõnumid

1.

ELi kandidaatriigi staatuse andmine Ukrainale. Komitee kutsub Euroopa Ülemkogu üles andma Ukrainale 23.–24. juunil 2022 toimuval kohtumisel ELi kandidaatriigi staatuse. Ukrainale kandidaatriigi staatuse andmine ei tohi kahjustada Lääne-Balkani riikide käimasolevat ühinemisprotsessi. Komitee pooldab järkjärgulise integratsiooni süsteemi kehtestamist, tuginedes liidu õigustiku täitmisele.

| 2. | Euroopa kodanikuühiskond on solidaarne Ukraina riigi ja rahvaga. Kodanikuühiskond on reageerinud kiiresti ja tõhusalt, käivitades ennenägematu kodanike koondamise rohujuure tasandil. Humanitaarabi andmist tuleb suurendada ja see tuleks eraldada kodanikuühiskonna organisatsioonide otseseks toetamiseks. Spetsialiseerunud valitsusvälised organisatsioonid peaksid koos kodanikuühiskonna organisatsioonidega olema reaalselt kaasatud ELi ja riikliku humanitaarabi andmise kavandamisse ja järelevalvesse. |
| --- | --- |

2.

Euroopa kodanikuühiskond on solidaarne Ukraina riigi ja rahvaga. Kodanikuühiskond on reageerinud kiiresti ja tõhusalt, käivitades ennenägematu kodanike koondamise rohujuure tasandil. Humanitaarabi andmist tuleb suurendada ja see tuleks eraldada kodanikuühiskonna organisatsioonide otseseks toetamiseks. Spetsialiseerunud valitsusvälised organisatsioonid peaksid koos kodanikuühiskonna organisatsioonidega olema reaalselt kaasatud ELi ja riikliku humanitaarabi andmise kavandamisse ja järelevalvesse.

| 3. | Anname pagulastele tulevikuväljavaated. Komitee nõuab, et pagulastele antaks tervishoiuteenustele ja tööturule juurdepääsu osas (kvalifikatsioonide tunnustamine, juurdepääs tööhõiveasutuste teenustele, keelekursustele, tervishoiu- ja haridussüsteemidele) ELi kodanikega võrdsed õigused. Need mõlemad aspektid on ülimalt olulised selleks, et vältida pagulaste vaesuse suurenemist. Sotsiaalpartnerid saavad kollektiivläbirääkimiste ja ajutiste meetmete kaudu aidata kaasa töötajate integreerimisele ning vältida nende ekspluateerimist ja sotsiaalset dumpingut. Komitee peab eriti tähtsaks kodanikuühiskonna organisatsioonide rolli haavatavate rühmade kaitsmisel ja taasintegreerimisel. Need rühmad – saatjata alaealised, vanematest eraldatud ja hooldusasutustest pärit lapsed, puuetega inimesed, roma vähemused ja seksuaalvägivalla ohvrid – jäävad tihti tähelepanuta. |
| --- | --- |

3.

Anname pagulastele tulevikuväljavaated. Komitee nõuab, et pagulastele antaks tervishoiuteenustele ja tööturule juurdepääsu osas (kvalifikatsioonide tunnustamine, juurdepääs tööhõiveasutuste teenustele, keelekursustele, tervishoiu- ja haridussüsteemidele) ELi kodanikega võrdsed õigused. Need mõlemad aspektid on ülimalt olulised selleks, et vältida pagulaste vaesuse suurenemist. Sotsiaalpartnerid saavad kollektiivläbirääkimiste ja ajutiste meetmete kaudu aidata kaasa töötajate integreerimisele ning vältida nende ekspluateerimist ja sotsiaalset dumpingut. Komitee peab eriti tähtsaks kodanikuühiskonna organisatsioonide rolli haavatavate rühmade kaitsmisel ja taasintegreerimisel. Need rühmad – saatjata alaealised, vanematest eraldatud ja hooldusasutustest pärit lapsed, puuetega inimesed, roma vähemused ja seksuaalvägivalla ohvrid – jäävad tihti tähelepanuta.

| 4. | Ülesehitamine. Ukraina majanduse täieliku hävimise vältimiseks tuleb anda kohest finantsabi nii Euroopa ja kui ka rahvusvahelisel tasandil. Rahalist toetust tuleb anda VKEdele, Ukraina põllumajandustootjatele järgmise saagikoristuse toetuseks ja Ukraina kodanikuühiskonnale, sealhulgas tööandjate organisatsioonidele ja ametiühingutele, et nende töövõime sõja ajal säiliks. Ülesehitustöö peab lähtuma innovatsioonist. Kodanikuühiskonna organisatsioonid peavad olema aktiivselt kaasatud, et tagada õigusriigi reformide, korruptsioonivastase võitluse ning rohe- ja digipöörde eesmärkide saavutamine. |
| --- | --- |

4.

Ülesehitamine. Ukraina majanduse täieliku hävimise vältimiseks tuleb anda kohest finantsabi nii Euroopa ja kui ka rahvusvahelisel tasandil. Rahalist toetust tuleb anda VKEdele, Ukraina põllumajandustootjatele järgmise saagikoristuse toetuseks ja Ukraina kodanikuühiskonnale, sealhulgas tööandjate organisatsioonidele ja ametiühingutele, et nende töövõime sõja ajal säiliks. Ülesehitustöö peab lähtuma innovatsioonist. Kodanikuühiskonna organisatsioonid peavad olema aktiivselt kaasatud, et tagada õigusriigi reformide, korruptsioonivastase võitluse ning rohe- ja digipöörde eesmärkide saavutamine.

| 5. | Majanduslikud tagajärjed. Sõda ei tohiks õõnestada rohepöörde poliitika rakendamist ELis. Komitee kutsub liikmesriike ja ELi institutsioone üles võtma vajalikke meetmeid, et piirata liigset esmatarbekaupadega spekuleerimist, suurendada turu läbipaistvust ja kõrvaldada ajutiselt kõik tõkked põllumajandustoodete impordilt, et leevendada toiduainete hinnakriisi. Komitee rõhutab, et ei taasterahastu „NextGenerationEU“, selle taaste- ja vastupidavusrahastu komponent ega ka praeguse 2021–2027. aasta mitmeaastase finantsraamistiku paindlikkus ei ole piisavad, et katta Ukraina sõjast tulenevaid rahalisi vajadusi. |
| --- | --- |

5.

Majanduslikud tagajärjed. Sõda ei tohiks õõnestada rohepöörde poliitika rakendamist ELis. Komitee kutsub liikmesriike ja ELi institutsioone üles võtma vajalikke meetmeid, et piirata liigset esmatarbekaupadega spekuleerimist, suurendada turu läbipaistvust ja kõrvaldada ajutiselt kõik tõkked põllumajandustoodete impordilt, et leevendada toiduainete hinnakriisi. Komitee rõhutab, et ei taasterahastu „NextGenerationEU“, selle taaste- ja vastupidavusrahastu komponent ega ka praeguse 2021–2027. aasta mitmeaastase finantsraamistiku paindlikkus ei ole piisavad, et katta Ukraina sõjast tulenevaid rahalisi vajadusi.

| 6. | Kodanikuühiskonna roll. Komiteel on pikaajalised sidemed Ukraina kodanikuühiskonna organisatsioonidega ja tal on oluline roll, et hoida suhtluskanalid avatuna ja võimaldada neil osaleda ELi integratsiooniprotsessis. Komitee kutsub liikmesriike üles märkimisväärselt suurendama Ukraina kodanikuühiskonna organisatsioonide suutlikkuse toetamist ning organisatsioonilist ja rahalist abi. Komitee soodustab ELi ja Ukraina noorteorganisatsioonide vahelisi partnerlusi ning teeb ettepaneku korraldada üritus, mis keskendub noorte aktiivsusele ja selle tähtsusele Ukraina tulevases ülesehitamises. Komitee võtab endale kohustuse tugevdada koostööd ja teabevahetust Ukraina kodanikuühiskonna organisatsioonidega ning toetada jätkuvalt ELi solidaarsuse ja abivalmiduse säilimist Ukraina suhtes. Selleks korraldab komitee 19. juulil Krakówis ürituse Ukraina ja ELi kodanikuühiskonna osalusel.
  Samal ajal rõhutab komitee, et hüljata ei tohi ka Venemaale allesjäänud sõltumatuid kodanikuühiskonna organisatsioone. |
| --- | --- |

6.

Kodanikuühiskonna roll. Komiteel on pikaajalised sidemed Ukraina kodanikuühiskonna organisatsioonidega ja tal on oluline roll, et hoida suhtluskanalid avatuna ja võimaldada neil osaleda ELi integratsiooniprotsessis. Komitee kutsub liikmesriike üles märkimisväärselt suurendama Ukraina kodanikuühiskonna organisatsioonide suutlikkuse toetamist ning organisatsioonilist ja rahalist abi. Komitee soodustab ELi ja Ukraina noorteorganisatsioonide vahelisi partnerlusi ning teeb ettepaneku korraldada üritus, mis keskendub noorte aktiivsusele ja selle tähtsusele Ukraina tulevases ülesehitamises. Komitee võtab endale kohustuse tugevdada koostööd ja teabevahetust Ukraina kodanikuühiskonna organisatsioonidega ning toetada jätkuvalt ELi solidaarsuse ja abivalmiduse säilimist Ukraina suhtes. Selleks korraldab komitee 19. juulil Krakówis ürituse Ukraina ja ELi kodanikuühiskonna osalusel.

Samal ajal rõhutab komitee, et hüljata ei tohi ka Venemaale allesjäänud sõltumatuid kodanikuühiskonna organisatsioone.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

| 1. | on solidaarne Ukraina rahvaga ja mõistab veel kord kindlalt hukka president Vladimir Putini juhitava Venemaa Föderatsiooni põhjendamatu ja provotseerimata agressiooni Ukraina vastu ning juhib tähelepanu oma varasemale, 24. märtsil 2022 vastu võetud resolutsioonile „Sõda Ukrainas ning selle majanduslik, sotsiaalne ja keskkonnamõju“ (1); |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et see Euroopa pinnal toimuv ränk sõda, mis on nüüdseks kestnud peaaegu neli kuud, on toonud kaasa väga suure hukkunute, sh hukkunud tsiviilisikute arvu ning on põhjustanud massilist hävingut ja kannatusi. See on suurendanud vaesust kogu maailmas ning selle tagajärjeks on mõõtmatu sotsiaalne, majanduslik ja keskkonnakahju ning enneolematu pagulaste ja põgenike laine. Komitee nõuab rahvusvahelise humanitaarõiguse järgimist ning Ukraina linnades ja külades sissetungijate toime pandud sõjakuritegude nõuetekohast registreerimist, uurimist ja nende eest vastutusele võtmist; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nõuab kõigilt osapooltelt viivitamatult relvarahu kehtestamist, kordab diplomaatia absoluutset ülimuslikkust ning rõhutab, et kõigi tasandite poliitilistes aruteludes peaks olema prioriteediks püüdlemine rahuvalve ja läbirääkimiste poole, nõudes samal ajal Venemaa vägede täielikku väljaviimist Ukrainast. Komitee nõuab tungivalt, et EL jätkaks Ukraina ja selle rahva abistamist, nagu seda on tehtud sõja esimesest päevast alates. Komitee nõuab Venemaa sõjalise agressiooni tõttu kehtestatud sanktsioonide majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnamõju üksikasjalikku jälgimist; |
| --- | --- |

3.

| 4. | märgib, et sõda ELi idapiiril on vastuolus ELi ajaloo, filosoofia ja identiteediga, ta toonitab, et sõja tagajärjed ohustavad ELi väärtusi, ELi kodanike ja teiste elanike vabadust ja õigusi ning Euroopa sotsiaalse turumajanduse mudelit. Komitee rõhutab, et rahu ja heaolu on Euroopa Liidu alustalad ning et kodanikuühiskonna organisatsioonidel on viimastel aastakümnetel olnud oluline roll rahumeelsuse aktiivsel edendamisel, toetamisel ja säilitamisel Euroopas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab, et tuleb peatada Venemaa Föderatsiooni ja selle praeguste esindajate liikmesus rahvusvahelistes organites ja organisatsioonides, alustades nendest, mille eesmärk on rahu säilitamine, inimõiguste kaitsmine ning kestliku arengu ja turvalise keskkonna tagamine; |
| --- | --- |

5.

Humanitaarolukord

| 6. | märgib, et alates päevast, mil Venemaa sõja vallandas, on Ukrainast põgenenud üle 6,8 miljoni inimese (2) – see on kõige kiiremini kasvav pagulaskriis pärast Teist maailmasõda. Lisaks on Ukrainas riigisiseselt ümber asunud 8 miljonit inimest (3) ning seega on oma kodudest põgenema sunnitud kokku umbes kolmandik Ukraina elanikkonnast; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tunnistab, et Ukraina pagulaste sissevool on tugevalt mõjutanud Euroopa riike, nimelt Poolat, Rumeeniat, Ungarit, Tšehhi Vabariiki, Slovakkiat ja Moldovat (4), ning et need riigid ja eelkõige nende kodanikuühiskonna organisatsioonid on reageerinud kiiresti ja tõhusalt, lükates käima kohalike elanike ennenägematu vabatahtliku tegutsemise; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab, et ELi humanitaarabi vahendeid tuleb suurendada ja need tuleks välja maksta eelkõige kohalikul ja piirkondlikul tasandil, toetades otse kodanikuühiskonna organisatsioone, kes tegelevad pagulaste sotsiaal-majandusliku integreerimisega, ning kaasates neid; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kutsub liikmesriike, ELi piirkondi ja kodanikuühiskonna organisatsioone üles kasutama võimalikult tõhusalt ja kiiresti ära Ukraina pagulaste toetamise võimalusi, mis on loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega, mis käsitleb ühtekuuluvusmeetmeid pagulaste toetamiseks Euroopas (CARE), mille kohta tegi Euroopa Komisjon ettepaneku 8. märtsil 2022, ning REACT-EU määruse läbivaatamisega, mille kohta tegi komisjon ettepaneku 23. märtsil 2022. Komitee rõhutab, et seda toetust tuleks jagada esmajoones kodanikuühiskonna organisatsioonide, sealhulgas spetsialiseerunud valitsusväliste organisatsioonide kaudu ning ELi ja riikide humanitaarabi korraldamisse ja selle järelevalvesse peaksid olema otseselt kaasatud ka kodanikuühiskonna organisatsioonid; |
| --- | --- |

9.

| 10. | soovitab anda uue kasutusotstarbe 2014–2020. aasta mitmeaastase finantsraamistiku ja REACT-EU vahendi raames saavutatud säästudele, samal ajal õigusriigi põhimõtet järgides, et neid saaks suunata kiiresti ja paindlikult ümber pagulaste toetamiseks, ning soovitab luua selleks eraldi fondi, kui praegu olemasolevad vahendid ei ole pagulaste vastuvõtmiseks ning ühiskonda ja tööturule integreerimiseks piisavad, muu hulgas hooldusteenuste, eluaseme, toidu, materiaalse abi, koolitusprogrammide ja avalike tööturuasutuste teenuste jaoks; |
| --- | --- |

10.

| 11. | 11. rõhutab, et kui Euroopa reageeris COVID-19 kriisile, tundsid Euroopa kodanikud, et EL kaitseb neid ja pakub väljavaateid, eelkõige programmi TERA ja taasterahastu „NextGenerationEU“ loomise kaudu. Komitee rõhutab, et ei taasterahastu „NextGenerationEU“, selle taaste- ja vastupidavusrahastu komponent ega ka praeguse 2021–2027. aasta mitmeaastase finantsraamistiku paindlikkus ei ole piisavad, et katta Ukraina sõjast tulenevaid rahalisi vajadusi. Komitee märgib, et nende vahendite ulatus ei olnud kavandatud Venemaa agressioonist ja sissetungist tulenevate uute probleemide lahendamiseks ning samal ajal investeeringute säilitamiseks ELi programmidesse ja poliitikameetmetesse, sealhulgas sellistesse olulistesse prioriteetidesse nagu õiglane üleminek, rohe- ja digipööre; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab, et kiiremas korras on vaja paremat kaardistamist ja koordineerimist kõigi humanitaar- ja arstiabiga seotud sidusrühmade vahel, et tagada abi jõudmine kõigi sõjas kannatavate inimesteni kiiresti ja tõhusalt; |
| --- | --- |

12.

| 13. | rõhutab, et järelevalvemeetmeid ja -tegevust tuleb rakendada mitmes valdkonnas, nagu inimõiguste järgimine ja sõjakuritegude dokumenteerimine, ning väljendab heameelt selle üle, et Euroopa Liit, Ameerika Ühendriigid ja Ühendkuningriik on moodustanud jõhkrate massikuritegude nõuanderühma; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rõhutab, et Ukrainast pärit pagulastele tuleb tagada juurdepääs riiklikule tervishoiusüsteemile ELi kodanikega võrdsetel alustel, samuti on oluline tagada vägistamise ohvritele juurdepääs põhilisele seksuaal- ja reproduktiivtervise abile, hädaabikontratseptiividele ning abordile ja sünnitusabile; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles pöörama erilist tähelepanu saatjata alaealiste, vanematest eraldatud laste ja Ukraina hoolekandeasutustest pärit laste olukorrale, et tagada nende esmavajaduste rahuldamine, nende nõuetekohane tuvastamine ja jälgimine ning andmete jagamine liikmesriikide vahel, et neil oleks võimalik taasühineda oma perekondadega või hiljem taasintegreeruda Ukraina ühiskonda, tagades samal ajal nende kaitse kuritarvitamise ja inimkaubanduse eest; |
| --- | --- |

15.

| 16. | juhib tähelepanu kohutavale olukorrale, milles on puuetega inimesed, kes püüavad Ukraina sõjapiirkondadest lahkuda või kes kogevad vastuvõtvates riikides pagulastena suuri probleeme. Komitee nõuab kõikide pagulaste võrdset kohtlemist, sõltumata nende etnilisest taustast, rahvusest või puudest. Puuetega inimestele tuleb pakkuda piiramatut abi iseseisvale elule aluse panemisel ja neid ei tohiks sundida minema vastuvõtvate riikide hooldusasutustesse; |
| --- | --- |

16.

| 17. | rõhutab, et integratsiooni ja vaesuse vähendamise jaoks on väga oluline tööturul osalemine. Komitee hoiatab, et Ukraina pagulastel on oht olla kõige vähem kaitstud, saada madalaimat palka, töötada oma kvalifikatsioonile mittevastaval ametikohal ja olla tööturul kõige haavatavamas rühmas, ilma et neile laieneks sotsiaalkaitse või ühinemisvabadus ja töötajate õigused. Komitee toonitab sellega seoses vajadust tegeleda vajalikul määral ebavõrdsete töötingimuste probleemiga ja tagada, et töötajatel oleksid samad õigused kui ELi kodanikel ning et nad ei kannataks ekspluateerimise ja sotsiaalse dumpingu all. Komitee kutsub üles koostama nende ukrainlaste jaoks, kes soovivad jääda vastuvõtvasse riiki, keskpikad ja pikaajalised strateegiad, et integreerida nad täielikult ELi tööturule; |
| --- | --- |

17.

| 18. | rõhutab, et sotsiaalpartneritel võib olla otsustav roll tänu kollektiivläbirääkimistele ning ajutistele meetmetele ja kokkulepetele, mille eesmärk on lihtsustada Ukrainast pärit töötajate integreerimist ELi tööturule. Komitee juhib tähelepanu sellele, et tööhõiveametid peaksid osutama pagulastele toetust kõigi oma teenuste kaudu, sealhulgas nõustamine, taotlejate profiilide koostamine, töövahendus ja tugivahendite pakkumine, ning kutsub liikmesriike üles looma või toetama pagulasi ja võimalikke tööandjaid kokkuviivaid teenuseid; |
| --- | --- |

18.

| 19. | rõhutab, et Ukraina pagulaste vastuvõtva riigi tööturule integreerimise ja ebakindlate töötingimuste vältimise oluline eeltingimus on kvalifikatsioonide tunnustamine, ning nõuab tõhusate eeskirjade ja suuniste kehtestamist kvalifikatsioonide kiireks, kuid kvaliteetseks tunnustamiseks, juurdepääsu tagamiseks keelekursustele ning hariduse ja kutseõppe kättesaadavuse tagamiseks Ukraina noorte jaoks; |
| --- | --- |

19.

| 20. | rõhutab, et tuleb võtta kõik vajalikud meetmed, et tagada ELis varjupaika otsivate täiskasvanute ja laste haridustee jätkumine, ning toonitab, et kooli tasandil ei tule erilist tähelepanu pöörata mitte ainult keelebarjääri ületamisele, vaid tegeleda tuleb ka trauma sümptomitega, millel võivad olla pikaajalised negatiivsed tagajärjed; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rõhutab, et Ukrainast pärit pagulastele tuleb tagada ELi kodanikega võrdne juurdepääs sotsiaalkindlustussüsteemile ja sotsiaalteenustele; |
| --- | --- |

21.

Ukraina ülesehitamine ja ELiga liitumise väljavaated

| 22. | tunneb heameelt rahvusvahelise Ukraina ülesehitusplatvormi loomise üle, nagu on ette nähtud komisjoni teatises „Ukraina abistamine ja ülesehitamine“, ning ELi juhtrolli üle Ukrainale rahvusvahelise abi andmisel; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kutsub Euroopa Liitu üles andma Ukraina VKEdele erakorralist rahalist toetust, mis peaks esmajoones aitama neil VKEdel elus püsida ja seejärel kasvada. ELi jõupingutuste üks peamine eesmärk Ukrainas peab olema Ukraina majanduse täieliku hävimise ärahoidmine; |
| --- | --- |

23.

| 24. | rõhutab, et Ukraina ülesehitamine pärast sõda on ainukordne olukord, mis peaks viima tugevama kodanikuühiskonna tekkeni ja sellise uue majanduse arenguni, mis põhineb uusimatel keskkonnahoidlikel ja digitaalsetel tehnoloogiatel ning mille aluseks on ka innovatsioon; |
| --- | --- |

24.

| 25. | toonitab aga, et rõhuasetust õigusriigi reformidele, korruptsioonivastasele võitlusele ning rohe- ja digipöördele ei ole võimalik saavutada ilma kodanikuühiskonna reaalse kaasamiseta, ning nõuab kodanikuühiskonna organisatsioonide aktiivset kaasamist ülesehitustöösse, sh mehhanismi „RebuildUkraine“ kavandamisse ja rakendamisse, sest neil on parimad võimalused edastada Ukraina kodanike vajadusi ning aidata jälgida ülesehitamisel ja ELi õigusaktidega vastavusse viimisel tehtavaid edusamme; |
| --- | --- |

25.

| 26. | rõhutab, et kõnealune konflikt ja selle tagajärjed ei tohi õõnestada ELi rohepöörde meetmeid, vaid peavad pigem kiirendama nende rakendamist; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kutsub nõukogu ja parlamenti üles kaaluma gaasihoidlate kasutamist naabruses asuvates kolmandates riikides, mis annab lisaväärtust varustuskindluse tagamisel, eriti Ukrainas; |
| --- | --- |

27.

| 28. | juhib tähelepanu ülemaailmsele toiduainete hinnakriisile, mida Ukraina sõda süvendab, ning kutsub liikmesriike ja ELi institutsioone üles astuma vajalikke samme, et piirata liigset kaupadega spekuleerimist ja suurendada turu läbipaistvust; |
| --- | --- |

28.

| 29. | rõhutab, et praegu tuleb võtta meetmeid Ukraina põllumajandustootjate toetamiseks järgmist saagikoristushooaega silmas pidades. Lisaks tuleb viivitamata kõrvaldada ajutiselt kõik põllumajandustoodete liikumist tõkestavad halduslikud ja füüsilised takistused, et kiiresti suurendada importi ELi siseturule ja teistesse maailma paikadesse, näiteks Aafrikasse, sellistes sektorites, kus Ukraina saab veel eksportida. Komitee nõuab Ukraina sadamate kiiret taasavamist ja sealsete alade demineerimist ÜRO egiidi all, et võimaldada selliste põllumajandustoodete eksporti nagu mais, päevalilleõli, päevalilleseemned, sojaoad ja mesi; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kutsub Euroopa Ülemkogu üles andma Ukrainale juunis 2022 toimuval kohtumisel ELi kandidaatriigi staatuse; |
| --- | --- |

30.

| 31. | toetab Ukraina ühinemist ELiga, lähtudes riigi saavutustest ja ELiga ühinemise kokkulepitud standarditest. Komitee kutsub üles kohandama ühtekuuluvuspoliitikat ja selle rahastamisvahendeid lähiaastatel nii, et oleks võimalik tulla toime Ukraina sõjajärgse ülesehitamise raskustega, kahjustamata seejuures Lääne-Balkani riikide käimasolevat ühinemisprotsessi (5). Komitee kutsub üles põhjalikult analüüsima Ukraina ühtsele turule integreerimise majanduslikku ja sotsiaalset potentsiaali; |
| --- | --- |

31.

| 32. | märgib, et EL peab säilitama oma liikmesuse standardid, kuid ta võib kehtestada järkjärgulise süsteemi liidu õigustiku täitmiseks. Komitee rõhutab, et mis tahes sõjalise agressiooni korral peab laienemispoliitikas jääma reegliks ELi liikmesriikide vaheline ühtsus. Komitee kutsub üles uurima muid võimalusi, kuidas ELi mittekuuluvad liikmed saaksid ühineda Euroopa julgeolekustruktuuriga, osutades aga, et selliseid partnerlusi või ühendusi ei tohi käsitada ELi liikmesuse alternatiivina; |
| --- | --- |

32.

Kodanikuühiskonna organisatsioonide toetamine

| 33. | rõhutab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee rolli Ukraina kodanikuühiskonna organisatsioonidega suhtlemisel ja nende suhtluskanalite avatuna hoidmisel tänu pikaajalistele kahepoolsetele kontaktidele ELi ja Ukraina kodanikuühiskonna vahel. Komitee toonitab sellega seoses hästitoimivate mehhanismide, eelkõige ELi-Ukraina kodanikuühiskonna platvormi ning ELi-Ukraina assotsieerimislepingu alusel loodud ELi ja Ukraina sisenõuanderühmade saavutusi. Komitee kutsub ELi üles toetama Ukraina kodanikuühiskonna organisatsioonide osalemist ELi kodanikuühiskonna organisatsioonide võrgustikes; |
| --- | --- |

33.

| 34. | rõhutab vajadust suurendada Ukraina kodanikuühiskonna organisatsioonide suutlikkust, et nad saaksid osaleda ELiga integreerumise protsessis ning seda protsessi kujundada ja jälgida; |
| --- | --- |

34.

| 35. | rõhutab vajadust suurendada ELi sihtotstarbeliste vahendite kaudu toetust Ukraina kodanikuühiskonnale, sealhulgas tööandjate organisatsioonidele ja ametiühingutele, et nende töövõime sõja ajal säiliks. Komitee hoiatab katsete eest kasutada sõda ettekäändena, et õigustada meetmeid, mille eesmärk on vähendada töötajate õiguste kaitse ja sotsiaalkaitse taset, sest see süvendab veelgi sõja negatiivseid majanduslikke ja sotsiaalseid tagajärgi; |
| --- | --- |

35.

| 36. | rõhutab rolli, mida etendavad need Euroopa kodanikuühiskonna organisatsioonid, kes otsivad aktiivselt rahuvalve lahendusi ja tegelevad Ukraina kriisi eri mõjudega sotsiaalsest, humanitaarsest, majanduslikust ja poliitilisest vaatenurgast. Komitee rõhutab, et oluline on pakkuda neile igakülgset toetust ja abi spetsiaalselt selleks otstarbeks kavandatud ELi rahastatavate programmide kaudu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | tunnustab ELi liikmesriikide kodanikuühiskonna organisatsioonide panust Ukraina pagulaste toetamisel, mis ulatub kaugemale asjaomaste avaliku sektori asutuste pakutavast abist, ning kutsub liikmesriike üles suurendama märkimisväärselt oma organisatsioonilist ja rahalist toetust nendele organisatsioonidele, muu hulgas ELi vahenditest antavat toetust; |
| --- | --- |

37.

| 38. | soovitab kaasata Ukrainast põgenenud noored ELi ülikoolide vahetusprogrammidesse ning rõhutab, et oluline on mobiliseerida Euroopa väärtusi toetavaid Euroopa noori ja tugevdada nende suutlikkust. Komitee toetab ELi ja Ukraina noorteorganisatsioonide vahelist partnerlust nagu ka ELi ja Ukraina noorte ning noorteorganisatsioonide vahelisi vahetusi. Koostöö võiks hõlmata ürituse korraldamist noorte aktiivsusest ja selle tähtsusest Ukraina tulevases ülesehitamises; |
| --- | --- |

38.

| 39. | nõuab, et toetataks toidupanku, kes etendavad olulist rolli toidu annetamise probleemide ja takistuste ületamisel, sest toiduabi on muutunud Ukraina elanikkonna ja Ukrainast pärit pagulaste hädaabivajaduste rahuldamisel otsustavaks; |
| --- | --- |

39.

| 40. | rõhutab vajadust jätkata rahvusvahelist toetust Ukraina ja teiste riikide kodanikuühiskonna organisatsioonidele, kes võitlevad keskkonnakaitse eest, ning tunnistab, et kõnealusel konfliktil on suur keskkonnamõju; |
| --- | --- |

40.

| 41. | toonitab vajadust suurendada toetust sõltumatule kvaliteetsele meediale ja faktikontrollijatele, sealhulgas ELi naabruses, sest see tegevus on ülioluline selleks, et kindlamini seista vastu propagandale ja desinformatsioonile. Komitee kutsub ELi üles rakendama jõulisemat vastupropagandakampaaniat, eelkõige Aafrikas ja Aasias asuvates kolmandates riikides, et võidelda desinformatsioonisõja vastu; |
| --- | --- |

41.

| 42. | on väga mures Venemaa sõltumatu kodanikuühiskonna olukorra pärast ning sellise meedia ja ajakirjanike olukorra pärast, kes pakuvad Venemaa kodanikele alternatiivseid teabeallikaid, et võidelda Venemaa propaganda vastu. Komitee kutsub ELi üles toetama neid kodanikuühiskonna organisatsioone ja üksikisikuid, kes soovivad jätkata oma tegevust Venemaal, ning andma humanitaarviisasid kodanikuühiskonna aktivistidele, kes soovivad riigist lahkuda. Ta juhib tähelepanu sellele, et mitmed Venemaa organisatsioonid aitavad Venemaale ümberasustatud ukrainlastel jõuda Euroopa Liitu või Ukraina lääneossa ning et need organisatsioonid vajavad eritoetust viisade saamiseks Ukraina pagulastele, kes soovivad Venemaalt lahkuda; |
| --- | --- |

42.

| 43. | võtab endale kohustuse tugevdada koostööd ja teabevahetust Ukraina kodanikuühiskonna organisatsioonidega ning toetada jätkuvalt ELi solidaarsuse ja abivalmiduse säilimist Ukraina suhtes ning on valmis jagama ELi ja Ukraina ametiasutustega oma eksperditeadmisi sotsiaal- ja kodanikuühiskonna dialoogi tugevdamise kohta. Sel eesmärgil korraldab komitee 19. juulil Krakówis ürituse Ukraina ja ELi kodanikuühiskonna osalusel. |
| --- | --- |

43.

Brüssel, 16. juuni 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  ELT C 290, 29.7.2022, lk 1.

1

(2)  ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet – 31. mai 2022.

2

(3)  ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet – 23. mai 2022.

3

(4)  ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet – 31. mai 2022.

4

(5)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee resolutsioon teemal „Sõda Ukrainas ning selle majanduslik, sotsiaalne ja keskkonnamõju“ (ELT C 290, 29.7.2022, lk 1).

5

---

ARVAMUSED

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu 570. istungjärk – Interactio, 15.6.2022–16.6.2022

| 23.9.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 365/7 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 365/7

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Euroopa mööblitööstus: taastumine uuendusliku, keskkonnahoidliku ja ringluspõhise majanduse suunas“

(omaalgatuslik arvamus)

(2022/C 365/02)

| Raportöör: | Anastasis YIAPANIS |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Rolf GEHRING |

Raportöör:

Anastasis YIAPANIS

Kaasraportöör:

Rolf GEHRING

| Täiskogu otsus | 21.10.2021 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Kodukorra artikli 52 lõige 2 |
| | omaalgatuslik arvamus |
| Vastutav tööorgan | tööstuse muutuste nõuandekomisjon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 13.5.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 15.6.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 570 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 207/1/2 |

Täiskogu otsus

21.10.2021

Õiguslik alus

Kodukorra artikli 52 lõige 2

omaalgatuslik arvamus

Vastutav tööorgan

tööstuse muutuste nõuandekomisjon

Vastuvõtmine sektsioonis

13.5.2022

Vastuvõtmine täiskogus

15.6.2022

Täiskogu istungjärk nr

570

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

207/1/2

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa mööblisektor on väga dünaamiline ja ka väga mitmekesine ettevõttete suuruse ja tööprotsesside ning ka disaini seisukohast. Sektor hõlmab kogu olelusringi ning pakub häid võimalusi kestlikkusega arvestamiseks ja ringluspõhistele majandusmudelitele üleminekuks. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Euroopa ettevõtetel tuleb järgida rangeid keskkonna-, toote-, tervise- ja ohutuseeskirju, mis loomulikult suurendavad tegevuskulusid. Rahvusvahelist konkurentsi moonutavad väliskonkurentidele pakutavad valitsuste toetused ja turule pääsemiseks kasutatavad ebaausad tavad, eelkõige Aasia ettevõtete puhul. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee soovib rõhutada, et majanduskasvu, kestlikkuse ja sotsiaalse heaolu vaheline õige tasakaal on ELi mööblisektori tulevikku silmas pidades sobiv eesmärk. Komitee leiab, et ettevõtted vajavad ühtset intellektuaalomandi õigusraamistikku, mis kaitseb nende huve ning valmistab nad ette rohe- ja digipöördeks. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee toetab tungivalt seda, et kõik imporditud mööblitooted peavad rangelt vastama ELi eeskirjadele, sealhulgas tarbijate teavitamise kohustused. Peale selle kutsub komitee üles vastu võtma sidusaid ELi õigusakte, milles kehtestataks kõikidele toodetele standardsed märgistusvormingud. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Kuna mööblitööstuses kasutatakse palju toorainet, on usaldusväärne ja takistusteta juurdepääs kvaliteetsetele ressurssidele ning kindlad väärtusahelad sektori jaoks kriitilise tähtsusega. Pealegi, kuna nõudlus mööblitööstuse peamise tooraine, puidu järele suureneb pidevalt, peab komitee ülioluliseks metsataristu ja selle kestlikkuse laiendamist ja ajakohastamist ning oskuste ja tehnoloogia täiustamist. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee leiab, et Euroopas toodetud puit on väga oluline vara, mida tuleks kasutada kõrge lisandväärtusega toodete tootmiseks. Komitee on veendunud, et puidutoorme eksport ei ole majanduslikus mõttes otstarbekas, ning kutsub üles looma kaubanduse kaitsemeetmeid, mis kaitseksid kohalikke mööblitootjaid. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Lisaks kutsub komitee liikmesriike üles lõpetama toetused ja muud stiimulid, mis soodustavad puidu põletamist energia tootmise eesmärgil, ning edendama kaskaadkasutuse põhimõtet. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee soovib kutsuda üles alandama või kaotama imporditud esmase ja teisese puidutoorme tariife. Lisaks nõuab komitee, et poliitikakujundajad tagaksid kaubanduslepingutes sisalduvate kestlikkuse kriteeriumide täitmise ning et import hõlmaks töötingimusi, ühinemisvabadust ja töötajate õiglast kohtlemist käsitlevaid kontrollikriteeriume. Komitee nõuab tungivalt, et inimõigused peaksid kuuluma hoolsuskohustuse menetluste alla, järgides täielikult ILO inim- ja töötajate õigusi käsitlevaid konventsioone. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Mööblisektor peab olema osa uue Euroopa Bauhausi (1) algatusest ning panustama kestlike ja kaasavate toodete loomisesse uue eluviisi jaoks, kus kestlikkus on kooskõlas elustiiliga. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Sotsiaalpartnerite kokkulepe formaldehüüdi vähendamise kohta paneelide tootmises on suurepärane näide selle kohta, kuidas sotsiaalpartnerite vabatahtlikud kokkulepped Euroopa tasandil võivad samuti aidata vähendada terviseriske. Peale selle kutsub komitee üles kasutama kestlikke ja täielikult ringlusse võetavaid pakendeid ning toetab pakendeid ja pakendijäätmeid käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 1994. aasta direktiivi 94/62/EÜ läbivaatamist (2). |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Komitee arvates on vaja kiiret üleminekut lineaarselt materjali- ja energiavoolt ringluspõhisele mudelile, et võimaldada toodete taasväärtustamist ning tagada majanduskasv ja töökohtade loomine. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Komitee peab oluliseks, et mööblitootjad kavandaksid oma tooted viisil, mis võimaldab taasväärtustamist ning hõlbustab korduskasutamist, parandamist, uuendamist ja ringlussevõttu. Laiendatud tootjavastutuse süsteem mööblisektoris võib suurendada korduskasutamise ja ringlussevõtu alast suutlikkust liidus. Lisaks nõuab komitee, et Euroopa tasandil keelustataks õigusnormidega mööbli prügilatesse ladestamine, et suurendada väärtuslike materjalide taasväärtustamist ja korduskasutamist. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Sektor vajab kõrgelt kvalifitseeritud tööjõudu ja see tuleb noorema põlvkonna jaoks atraktiivsemaks muuta. Sektoris tuleb püüelda töötingimuste pideva parandamise poole, samal ajal luues koolitusvõimalusi ning keskendudes kõrgelt kvalifitseeritud ja digioskustega spetsialistide motiveerimisele mööblitööstusega liituma. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Komitee kutsub Euroopa seadusandjaid üles aktiivselt toetama riikidevahelisi algatusi, mis suurendavad mööblisektoris kõikide töökohapõhiste õppevormide kvaliteeti. Ambitsioonikam töökohapõhistele õppijatele mõeldud programm „Erasmus“ aitaks paremini edasi anda mööblitootmise rikkalikke ja mitmekesiseid traditsioone ja uuenduslikku potentsiaali Euroopas. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Haridusprogramme, elukestva õppe algatusi ja kutseharidust tuleb edendada, kaasates aktiivselt sotsiaalpartnereid, haridusasutusi ja muid asjakohaseid vabaühendusi. Tööjõu ettevalmistamine sektorit ees ootavateks probleemideks on hädavajalik. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Komitee kutsub üles investeerima oskustesse, disaini, loovusesse ja väärtusahela arendamisse ning parandama mööblitootjate juurdepääsu teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni rahastamisprogrammidele. VKEdele tuleb tagada piisavad vahendid, et need saaksid analüüsida oma äritegevuse arengut ringluspõhisel, uuenduslikul ja kestlikul viisil. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Komitee on veendunud, et nõudluse tekitamine kasutatud mööbli järele ning kasutatud mööbli ringlussevõtu- ja väärindamisprotsessiga tegelevate mittetulunduslike osalejate toetamine võib positiivselt mõjutada rohepöörde eesmärke. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | Lõpetuseks kutsub komitee üles välja töötama Euroopa platvormi, mis hõlmaks ettevõtteid, sotsiaalpartnereid, kodanikuühiskonna organisatsioone, teadusasutusi, ülikoole ja muid asjakohaseid sidusrühmi ning mis edendaks mööblitööstuses äritegevuse arengut. |
| --- | --- |

1.18.

2.   Sissejuhatavad märkused

| 2.1. | Euroopa uue tööstusstrateegia (3) keskmes on pöördumatu ja järkjärguline üleminek jätkusuutlikule majandussüsteemile, milles kedagi ei jäeta kõrvale, hõlmatakse digi- ja rohepööre ning luuakse partnerlussuhteid tööstussektorite, sotsiaalpartnerite, ametiasutuste ja asjakohaste kodanikuühiskonna organisatsioonide vahel. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Euroopa mööblisektor on dünaamiline ja ka väga mitmekesine ettevõttete suuruse ja tööprotsesside seisukohast. Sektor on üldiselt töömahukas, selle väärtusahelad on endiselt kohalikud või piirkondlikud ning selles domineerivad tugevalt VKEd ja mikroettevõtjad. Sektor annab tööd umbes 1 miljonile töötajale ja selle toodang moodustab veerandi maailma mööbli kogutoodangust (4). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Sektor hõlmab kogu olelusringi: tooraine, töötlemine, kasutamine, hooldus, korduskasutamine, ringlussevõtt, biomass energia saamiseks. Seetõttu pakub see häid võimalusi kestlikkusega arvestamiseks ja ringluspõhistele majandusmudelitele üleminekuks. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | COVID-19 pandeemia tabas mööblisektorit rängalt, eelkõige piiriüleseid väärtusahelaid, mida mõjutasid tõsiselt kaupade ja inimeste vaba liikumisega seotud arvukad piirangud. See näitas integreeritud ja hästi toimiva ühtse turu tähtsust. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Konkurentsivõimega seotud aspektid

| 3.1. | Liikmesriikide erinevad eeskirjad, standardid, sertifitseerimissüsteemid ja märgistamisnõuded on ELi tootjatele takistuseks ning need põhjustavad ettevõtetele ebaproportsionaalseid kulusid. Standardimine ja kogu ELi hõlmavad ühtlustatud eeskirjad võivad vähendada takistusi ning pakkuda kõigile turul tegutsejatele kindlustunnet ja edendada ühist arusaama. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Hiljutine energiahindade tõus Euroopas avaldab negatiivset mõju sektori konkurentsivõimele ning suurendab ressursside kättesaadavuse probleemi ja tooraine hinnatõusu. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Lisaks üldisele kasvavale konkurentsile rahvusvahelisel turul kasutavad kolmandate riikide ettevõtted mõnikord turule pääsemiseks ebaausaid tavasid, eriti Aasia ettevõtted, mida ka nende valitsused teatud juhtudel toetavad. Peale selle tuleb Euroopa ettevõtetel järgida rangemaid keskkonna-, toote-, tervise- ja ohutuseeskirju, mis loomulikult suurendavad tegevuskulusid. Kolmandate riikide madalad keskkonnastandardid seavad ebasoodsasse olukorda ka pärispuidust valmistatud Euroopa mööblitooted. Komitee leiab, et need aspektid moonutavad kohalike ettevõtete konkurentsivõimet ülemaailmsetel turgudel konkureerimisel. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Seoses ühtse turuga pooldab komitee tungivalt kõikide imporditud mööblitoodete ranget vastavust ELi eeskirjadele, sealhulgas tarbijate teavitamise kohustused, nagu toodete asjakohane märgistamine. Samuti kutsub komitee üles välja töötama sidusaid ELi õigusakte, millega kehtestatakse nõue, et mööblitoodetega peab olema kaasas standardses märgistusvormingus esitatud teave, nt päritoluriik, kasutatud materjal, kõigi tootekomponentide selge märgistus, toote ohutus, vastupidavus, kasutus-, puhastus- ja hooldusjuhised, toote garantii jne. Imporditud mööbli kvaliteedi hindamiseks kasutatavad tõhustatud turujärelevalvemeetmed peavad tagama tarbijate teavitamise ja võrdsed võimalused ELi kohalikele tootjatele. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Komitee väljendab heameelt komisjoni algatus üle elektrooniliste tootepasside kohta, mis on osa tulevasest kestlike toodete algatusest (5). Kui need vahendid on hästi kavandatud ja ühtlustatud, võivad need edendada ringmajandust, edastades teavet toodete kohta väärtusahelates ning muu hulgas stimuleerides ringluspõhist nõudlust ja pakkudes tarbijatele vajalikku teavet teadlike valikute tegemiseks. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Kolmandate riikide tootjad on tehnoloogiliselt järele jõudmas, mistõttu on see ELi konkurentsieelis kaotamas oma tähtsust. Seetõttu on vaja uusi ärimudeleid, milles on ühendatud konkurentsivõime ja kestlikkus ning mis tagavad kohalikele tootjatele turulepääsu. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Sektor on samuti väga tundlik intellektuaalomandi õiguste kaitse suhtes, eelkõige seepärast, et kvaliteet, innovatsioon ja disain on endiselt ELi peamised konkurentsieelised. Komitee leiab, et ettevõtted vajavad sidusat õigusraamistikku, mis kaitseks nende huve ning valmistaks nad ette rohe- ja digipöördeks. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Komitee soovib rõhutada, et majanduskasvu, kestlikkuse ja sotsiaalse heaolu vaheline õige tasakaal on eelkõige ELi mööblisektori, kuid ka üldiselt majanduse tulevikku silmas pidades sobiv eesmärk. |
| --- | --- |

3.8.

4.   Toorainele juurdepääs

| 4.1. | Mööblisektori tootmisprotsessis kasutatakse palju toorainet (näiteks puit, pilliroog, nahk, metall, plast, tekstiilid, klaas, vahtmaterjalid jne). Usaldusväärne ja takistusteta juurdepääs kvaliteetsele toorainele on Euroopa tootjate jaoks ülioluline ning komitee kutsub üles tugevdama väärtusahelaid, mis võimaldaksid tööstusel edeneda. Lisaks nõuab komitee Euroopa turule sisenevate mittepuiduliste materjalide asjakohast märgistamist tarbijate jaoks, et kaitsta Euroopa mööblitööstust kolmandatest riikidest pärit odavate ja sageli mittekestlike toorainete eest. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Puit on üks kergemini kättesaadavatest ja looduslikult taastuvatest toorainetest. Nõudlus kasvab pidevalt, kuid samal ajal tõuseb ka ELi eeskirjadele ja standarditele vastava tooraine hind ning see põhjustab lisasurvet. Suurenenud puidunõudluse lahendamiseks ühtsel turul on ülioluline laiendada ja ajakohastada metsataristut ja selle kestlikkust ning täiustada puiduettevõtjate oskusi, tehnoloogiaid ja logistikat. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Komitee väljendab muret mööblitööstuse peamise tooraine üldiselt väheneva kättesaadavuse ja selle mitmeotstarbelisest kasutusest tingitud hinnatõusu pärast, eelkõige taastuvenergia tootmisel. Komitee on seisukohal, et mööbli- ja puidutöötlemistööstusel on lisandväärtuse ja tööhõive seisukohast palju paremaid eeliseid kui puidu otsesel põletamisel, ning kutsub liikmesriike üles lõpetama toetused ja muud stiimulid, mis soodustavad puidu põletamist energia tootmise eesmärgil. Komitee kutsub taas üles edendama kaskaadkasutuse põhimõtet (toodete valmistamine, korduskasutamine, parandamine ja ringlussevõtt, energiasisalduse hindamine) (6). Samuti soovitab komitee tõhustada Euroopa puidu edendamist siseturul, suurendades pärispuidust toodete ja mööbli tuntust ja kasutamist. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Lisaks moonutavad Euroopast puitu hankivatele ELi-välistele puiduostjatele pakutavad toetused nõudluspoolt. Komitee kutsub üles looma kaubanduse kaitsemeetmeid, mis kaitseksid kohalikke mööblitootjaid, ja on veendunud, et puidutoorme eksport ei ole majanduslikus mõttes otstarbekas. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Seoses puidu impordiga on äärmiselt oluline, et ELi kaubanduslepingud hõlbustaksid juurdepääsu ELi-välistele esmastele puiduressurssidele. Sellega seoses soovib komitee kutsuda üles alandama või kaotama imporditud esmase ja teisese puidutoorme tariife. Lisaks ei ole teatavatest riikidest imporditud puidu sertifitseerimissüsteemid täielikult tõhusad. Komitee nõuab, et poliitikakujundajad tagaksid kaubanduslepingutes sisalduvate kestlikkuse kriteeriumide täitmise ning et import hõlmaks töötingimusi, ühinemisvabadust ja töötajate õiglast kohtlemist käsitlevaid kontrollikriteeriume. Komitee nõuab tungivalt, et inimõigused peaksid kuuluma hoolsuskohustuse menetluste alla, järgides täielikult ILO inim- ja töötajate õigusi käsitlevat konventsiooni. See tagaks turul võrdsed võimalused. |
| --- | --- |

4.5.

5.   Kestlikkus ja rohepööre

| 5.1. | Komitee leiab, et Euroopa Komisjoni teatis uue Euroopa Bauhausi kohta annab mööblitööstusele suurepärase võimaluse aidata kaasa kestlike ja kaasavate toodete loomisele uue eluviisi jaoks, kus kestlikkus on kooskõlas elustiiliga. Sektori üldine üleminek selle kõikides aspektides osutub edukaks üksnes siis, kui suurendatakse töötajate ja nende esindajate aktiivset osalemist. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Komitee märgib kasvavat suundumust tarbijate seas, kes soovivad leida keskkonnasõbralikke tooteid, mille valmistamisel on järgitud inimväärseid töötingimusi. Peale selle saab mööblisektor oma keskkonnamõju parandada, valmistades vastupidavamaid tooteid ning kasutades ringlusse võetud materjale või kestlikku (näiteks tamm, mänd, akaatsia jne) ja taaskasutuspuitu. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Komitee kutsub üles looma sidusat Euroopa õigusraamistikku, mis keelaks kõikides ühtsel turul müüdavates toodetes ohtlike leegiaeglustite kasutamise. Ohtlikud ained tuleks ka edaspidi asendada näiteks veepõhiste vahtmaterjalide, vähem ohtlike liimide või ainetega, mis sisaldavad vähelenduvaid orgaanilisi ühendeid. Sotsiaalpartnerite kokkulepe formaldehüüdi vähendamise kohta paneelide tootmises on suurepärane näide selle kohta, kuidas sotsiaalpartnerite vabatahtlikud kokkulepped Euroopa tasandil võivad samuti aidata vähendada ohtlikest ainetest tulenevaid terviseriske. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Komitee pooldab samuti kestlike ja täielikult ringlusse võetavate pakendite kohustuslikku kasutamist ning nõuab pakendeid ja pakendijäätmeid käsitleva direktiivi 94/62/EÜ läbivaatamist. Komitee leiab samuti, et maksusoodustused võiksid kestliku arengu projektide edendamisel olla olulisel kohal. |
| --- | --- |

5.4.

6.   Ringlus

| 6.1. | Pärast Euroopa rohelise kokkuleppe (7) ja ringmajanduse tegevuskava (8) eesmärkide väljakuulutamist on ELi majanduses täheldatud märke ringluse omaksvõtmisest ja innovatsiooni edendamisest uute jätkusuutlike majandusmudelite suunas. Majanduskasvu lahtisidumine ressursikasutusest on ülioluline, et saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalsus. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Statistilistest andmetest selgub, et 80–90 % ELi tahkete olmejäätmete hulgas olevatest mööblijäätmetest põletatakse või suunatakse prügilasse. Komitee on eriti mures tarbijateabe puudumise ja varuosade puuduliku kättesaadavuse pärast, mis soodustab uue mööbli ostmist ringluse asemel. Mööbli prügilatesse ladestamise keelustamine Euroopa tasandi õigusnormidega suurendaks väärtuslike materjalide taasväärtustamist ja korduskasutamist. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Ainus lahendus kliimamuutuste ja Maa loodusvarade ülekoormamise vastases võitluses on kiire üleminek lineaarselt materjali- ja energiavoolt ringluspõhisele mudelile. Mööblisektoris rakendatavad ringluspõhise majanduse mudelid on suutelised võimaldama toodete taasväärtustamist ning tagavad majanduskasvu ja töökohtade loomise. Komitee rõhutab, et mööbel ja eriti pärispuidust tooted on üliolulised süsiniku sidumiseks ja seega kliimamuutuste vastasesse võitlusesse panustamiseks. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Komitee peab oluliseks, et mööblitootjad kavandaksid oma tooted viisil, mis võimaldab taasväärtustamist ning hõlbustab korduskasutamist, parandamist, uuendamist ja ringlussevõttu. Tootmisprotsessides tuleb keskenduda ressursi- ja energiatõhususe stimuleerimisele ning tootmiskulude vähendamisele. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Laiendatud tootjavastutuse süsteem mööblisektoris võib suurendada korduskasutamise ja ringlussevõtu alast suutlikkust liidus, soodustades tootjate jaoks mõeldud stiimuleid, võtmaks arvesse keskkonnamõju alates toote kavandamisetapist kuni toote olelusringi lõpuni. |
| --- | --- |

6.5.

7.   Haridus, digipööre ja töötingimused

| 7.1. | Hiljutine uuring näitab, et enamikul mööblisektori töötajatel puudub kolmanda taseme haridus ja et nad ei ole kursis ringluspõhise majanduse aspektidega (9). Vajadus kõrgelt kvalifitseeritud tööjõu järele on aga suur, sektor seisab silmitsi töötajaskonna jätkuva vananemisega ning nooremat põlvkonda on keeruline ligi meelitada. Sektori atraktiivsuse suurendamiseks on äärmiselt oluline pidev töötingimuste (töötervishoid ja -ohutus) ja täiendusõppe võimaluste täiustamine ning keskendumine kõrgelt kvalifitseeritud ja digioskustega spetsialistide motiveerimisele mööblitööstusega liituma. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Võrreldes maailma teiste piirkondadega on tööjõukulud ELis mõnevõrra suuremad, kuid samas ollakse ka tootlikkuse ja innovatsiooni vallas teistest piirkondadest ees. Komitee on juba maininud, et tootlikkuse suurendamiseks ja konkurentsis edu saavutamiseks vajab sektor töötajaid, kes on saanud koolituse kõige uuemate oskuste ja tehnoloogiate alal (10). |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Komitee kutsub Euroopa seadusandjaid üles aktiivselt toetama riikidevahelisi algatusi, mis tõstavad mööblisektoris kõikide töökohapõhiste õppevormide kvaliteeti, nagu näiteks Euroopa põhikvalifikatsioonide kontseptsioon (11). |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Oskuste ja uute sektorispetsiifiliste pädevuste edendamiseks tuleb arendada esmakutseõpet ja kutsealast täiendusõpet. Need peavad hõlmama sotsiaalpartnereid, haridusasutusi ja muid asjakohaseid vabaühendusi. Mööblisektori tööjõu tulevik seisneb kõrgtehnoloogias ja teadmistemahukates töökohtades, mis põhinevad usaldusväärsel sotsiaaldialoogil ning kollektiivlepingutel, millega tagatakse inimväärsed palga- ja töötingimused, mis võivad meelitada ligi nooremat põlvkonda. |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | Ambitsioonikam töökohapõhistele õppijatele mõeldud programm „Erasmus“ aitaks samuti paremini edasi anda mööblitootmise rikkalikke ja mitmekesiseid traditsioone ja uuenduslikku potentsiaali Euroopas ning aitaks samavõrra parandada mööblisektori atraktiivsust nii noorte seas kui ka ühiskonnas tervikuna. Lisaks soovitab komitee edendada kvalifikatsioonide vastastikust tunnustamist toetavaid valideerimissüsteeme. |
| --- | --- |

7.5.

8.   Rahastamine ja investeeringud

| 8.1. | Euroopa ettevõtted vajavad juurdepääsu teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni rahastamisprogrammidele, mis aitavad neil laieneda, parandada tootlikkust ning üle minna ringlusele ja uutele tehnoloogiatele. Investeerida tuleb ka ringluse, toodete kasutusea, nende parandamise või taastamise ja ringlussevõtu alase suutlikkuse edendamisse. Pealegi, nõudluse tekitamine kasutatud mööbli järele ning kasutatud mööbli ringlussevõtu- ja väärindamisprotsessiga tegelevate mittetulunduslike osalejate toetamine võib positiivselt mõjutada rohepöörde eesmärke. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Rahastamisvõimalused on endiselt üks märkimisväärsemaid nõrkusi selles VKEde poolt domineeritavas sektoris. On äärmiselt oluline, et VKEdel oleks piisavalt vahendeid, et analüüsida oma äritegevuse arengut ringluspõhisel, uuenduslikul ja kestlikul viisil, ning neid tuleks toetada ajutiste maksusoodustustega ja madalamate käibemaksumääradega uuendatud ja taastatud mööblile. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Paremad omadused, nagu mööblitoodete disain, kvaliteet, funktsioon, vastupidavus või ergonoomika, suudavad tasakaalustada madala palgatasemega riikide tootjate pakutavat hinnaeelist. Lisaks pakuvad materjalikasutusega seotud innovatsioon ja kõrgtehnoloogilised tootmisrajatised täiendavat konkurentsivõimet. Seetõttu kutsub komitee üles investeerima disaini, loovusesse, oskustesse ja väärtusahela arendamisse. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | Lõpetuseks kutsub komitee üles välja töötama Euroopa platvormi, mis edendaks mööblitööstuses äritegevuse arengut ja uue tehnoloogia sotsiaalse mõju ennetavat hindamist. Platvorm peaks hõlmama ettevõtteid, sotsiaalpartnereid, kodanikuühiskonna organisatsioone, teadusasutusi, ülikoole ja muid asjakohaseid sidusrühmi ning toetama sektori majanduskasvu, nagu teeb Euroopa ringmajanduse sidusrühmade platvorm, (12) mis on selles valdkonnas suurepärane näide. |
| --- | --- |

8.4.

Brüssel, 15. juuni 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  „Uus Euroopa Bauhaus. Kaunis, kestlik, kaasav“, COM(2021) 573 final.

1

(2)  ELT L 365, 31.12.1994, lk 10.

2

(3)  Euroopa uus tööstusstrateegia, COM(2020) 102 final.

3

(4)  Euroopa Komisjon – ühtne turg, tööstus, ettevõtlus ja VKEd.

4

(5)  Kestlike toodete algatus.

5

(6)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Euroopa konkurentsivõimelisema puidutöötlemis- ja mööblitööstuse võimalused ja väljakutsed“ (omaalgatuslik arvamus) (ELT C 24, 28.1.2012, lk 18),

6

(7)  COM(2019) 640 final.

7

(8)  COM(2020) 98 final.

8

(9)  Innovatsioon mööblitööstuses ringluspõhise majanduse ajastul.

9

(10)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Euroopa konkurentsivõimelisema puidutöötlemis- ja mööblitööstuse võimalused ja väljakutsed“ (omaalgatuslik arvamus) (ELT C 24, 28.1.2012, lk 18).

10

(11)  Euroopa mööblisektori erialad.

11

(12)  Euroopa ringmajanduse sidusrühmade platvorm.

12

---

III Ettevalmistavad aktid

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu 570. istungjärk – Interactio, 15.6.2022–16.6.2022

| 23.9.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 365/13 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 365/13

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemadel a) „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa digiõiguste ja -põhimõtete deklaratsiooni koostamine digikümnendiks““

(COM(2022) 27 final)

ja b) „Digiõigused ja -põhimõtted“

(ettevalmistav arvamus)

(2022/C 365/03)

| Raportöör: | Philip VON BROCKDORFF |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Violeta JELIĆ |

Raportöör:

Philip VON BROCKDORFF

Kaasraportöör:

Violeta JELIĆ

| Konsulteerimistaotlus | a) | Euroopa Komisjon, 2.5.2022 |
| --- | --- | --- |

Konsulteerimistaotlus

a)

Euroopa Komisjon, 2.5.2022

| b) | Eesistujariik Tšehhi Vabariik, 26.1.2022 |
| --- | --- |

b)

Eesistujariik Tšehhi Vabariik, 26.1.2022

Õiguslik alus

| a) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| --- | --- |

a)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

| b) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| --- | --- |

b)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

1.6.2022

Vastuvõtmine täiskogus

15.6.2022

Täiskogu istungjärk nr

570

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

181/0/2

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Komitee viitab tugevale seosele programmi „Tee digikümnendisse“ ning digiõiguste ja -põhimõtete deklaratsiooni vahel, mille puhul esimeses keskendutakse kvantitatiivsetele eesmärkidele ja teises peamiselt kvalitatiivsetele eesmärkidele. Komitee leiab, et mõlemad on ühiskonna ja majanduse digiülemineku lihtsustamiseks väga olulised. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee leiab, et deklaratsioon peaks toimima kestliku arengu kui terviku nimel. Digiülemineku edu on kombinatsioon majanduslikust, sotsiaalsest ja keskkonnaalasest kasust, mis tuleneb selle panusest suuremasse konkurentsivõimesse, jõukusse, töökohtadesse, heaolusse ning üleminekust ringmajandusele ja kliimaneutraalsele majandusele, millega kaasneb soovimatute riskide, mida see võib ühiskonnale kaasa tuua, ennetamine ja minimeerimine. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee leiab, et digioskuste, digitaristu, digiettevõtluse ja digitaalsete avalike teenustega tegelemine on äärmiselt oluline, et toetada Euroopa majanduse taastumist ja majanduskasvu, tagades samal ajal, et edusamme tehakse kooskõlas põhiõigustega ning inimkesksel ja kaasaval viisil, jätmata kedagi kõrvale. Komitee soovitab arvesse võtta ka Euroopa tuleviku konverentsi järeldusi digiülemineku kohta. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Deklaratsioon on küll mõeldud looma kindlaid poliitilisi kohustusi, kuid see ei hakka mõjutama praegusi juriidilisi õigusi. Komitee on seisukohal, et digitaalsed õigused tulenevad olemasolevatest põhiõigustest ja on määratletud nendest lähtuvalt osana ELi väärtustest ja põhimõtetest, kus erinevad õigused ja vabadused põimuvad ja kus väärtused on piiritletud üksteisega. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Deklaratsiooni eelnõus kirjeldatud erinevad põhimõtted ja õigused kattuvad mitmel viisil ning põhimõtete ja õiguste läbisegi kasutamine raskendab peamise sisu mõistmist. Seepärast on ilmtingimata vaja edendada teadlikkust põhimõtete praktilisest tähendusest. See kehtib ettevõtjate, töötajate, tarbijate ja elanikkonna kohta üldiselt. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ELi põhiõigused ja -väärused on olulised nii inimeste kui ka ettevõtjate seisukohast. Deklaratsioonis tuleks seega tunnistada, et enamik neist, eriti VKEd, seisavad digitaalse maailmaga kohanemisel silmitsi enam-vähem samade probleemidega kui inimesed üldiselt. Komitee juhib tähelepanu ka sellele, et tuleb vältida digitaalset lõhet seoses vananevate ja maapiirkondade elanike juurdepääsuga avalikele ja erateenustele. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee peab väga oluliseks ühenduvuse, oskuste ja turvalisuse põhimõtteid, mis on olulised nii inimeste kui ka ettevõtjate ning samuti üldise majandusliku ja ühiskondliku arengu jaoks. Venemaa ja Ukraina vaheline sõda on toonud selle veelgi selgemalt esile ning sõda on võimendanud ka vajadust arendada inimeste oskusi ja vahendeid, et nad tunneksid ära väärinfo ja oskaksid selle vastu võidelda. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee rõhutab digitaalse arengu mõõtmise ja seire tähtsust ning soovitab selle valdkonna töövahendeid mitte mitmekordistada. Deklaratsiooni eesmärke tuleb mõõta konkreetsete näitajate alusel programmi „Tee digikümnendisse“ raames ning digikümnendi aastaaruannet tuleks kasutata Euroopa poolaastas. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Sujuvalt toimival ja õiglasel ühtsel turul on oluline roll ELi digitaalses arengus. Seepärast leiab komitee, et vabaduste põhiolemust ühtsel turul tuleb täiel määral kaitsta. Andmete vaba liikumine ja omandiõigus on muutumas üha tähtsamaks, kuna see ei puuduta mitte ainult andmete ühtset turgu kui sellist, vaid see on lahutamatult seotud ka kapitali-, kaupade ja teenuste turgudega. Deklaratsioonis tuleks tunnustada ka innovatsiooni ja intellektuaalomandi ning ettevõtlusvabadusega seotud põhimõtteid. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Ühtne turg on ka ELi hüppelauaks välisturgude ja tarneahelate kasutamise laiendamisele ning sellele, et olla mõjukas ja jõuline ülemaailmne osaleja. Deklaratsiooni tuleks aktiivselt tutvustada rahvusvahelises kontekstis mitmesuguste vahendite abil alates sotsiaalpartnerite poolt hargmaistes ettevõtetes sõlmitud ülemaailmsetest kokkulepetest kuni diplomaatilise tegevuse, innovatsioonialase koostöö, kaubandus- ja investeerimislepingute ning rahastamistingimusteni. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Arvamuse taust

| 2.1. | Möödunud aasta kõnes olukorrast Euroopa Liidus esitles Euroopa Komisjoni president poliitikaprogrammi „Tee digikümnendisse“ (1). Selle kavaga tahetakse digitaliseerida oskused, taristu, ettevõtjad ja avalikud teenused, et saavutada 2030. aastaks meie ühiskonna ja majanduse digiüleminek. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Samal ajal töötab komisjon selle nimel, et esitada lõppversioon ettepanekust Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni digipõhimõtete teemalise ühisdeklaratsiooni kohta, et tagada Euroopa väärtuste ja õigustega arvestamine digiruumis. See võimaldab kõigil saada kasu digitehnoloogia pakutavatest võimalustest, nagu kõigi juurdepääs internetile, põhiõigusi austavad algoritmid, mille tagamiseks viivad sõltumatud kolmandad isikud läbi algoritmide korrapärast auditeerimist, ning turvaline ja usaldusväärne küberruum. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Selleks et tagada Euroopa kiire liikumine digikümnendi eesmärkide suunas, nähakse kavandatud juhtimisraamistikuga ette täiustatud digitaalmajanduse ja -ühiskonna indeksil (DESI) põhinev seiresüsteem ning Euroopa digiülemineku iga-aastaseks hindamiseks kasutatakse digikümnendi aastaaruannet. Selles aruandes i) määratakse kindlaks valdkonnad, kus on vaja võtta täiendavaid meetmeid, (ii) analüüsitakse investeerimis- ja muude ressursside puudujääke ning tuuakse esile meetmed, mida on vaja võtta ELi digitaalse suveräänsuse suurendamiseks ning iii) hinnatakse asjakohaste seadusandlike ettepanekute rakendamist ning ELi ja liikmesriikide tasandil võetud meetmeid. Aruanne annab ka võimaluse teha kokkuvõte selle kohta, mil määral järgitakse tulevases deklaratsioonis sätestatavaid digipõhimõtteid. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | Komitee leiab, et programm „Tee digikümnendisse“ on oluline samm digiülemineku toetamisel ELis, kuna selles võetakse arvesse kiiremini vahetuvaid trende ja kasvavaid vajadusi digitaliseerimise järele, mida on esile toonud ka pandeemia. Endiselt on murekohaks lõhede kõrvaldamine Euroopa digisuutlikkuses, samuti on vaja kasutada ühtsemat lähenemisviisi ning investeerida suuremahulistesse digiprojektidesse, et saada osa digiüleminekuga kaasnevast kasust. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Komitee leiab, et tähelepanu pööramine digioskustele, digitaristule, digiettevõtlusele ja avalikele teenustele on äärmiselt oluline, et toetada Euroopa majanduse taastumist ja majanduskasvu, mis on sissetulekute, elatustaseme ja töötingimuste parandamise seisukohast määrava tähtsusega. Eriti tuleks keskenduda ELi vananevale ja maapiirkondade elanikkonnale tagamaks, et nad ei jääks digiüleminekust kõrvale. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Pealegi viib edukas digiüleminek Euroopa ülemaailmsetes arengusuundumustes esirinda, toetab konkurentsivõimet ja lihtsustab universaalsete standardite kehtestamist. Lisaks on digitehnoloogial täita ELi jaoks oluline roll rohelise kokkuleppe kestlikkuse eesmärkide saavutamisel. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Komiteel on heameel selle üle, et komisjon ja liikmesriigid teevad tihedat koostööd digikümnendi sihtide ja eesmärkide saavutamiseks. Kohe pärast poliitikaprogrammi „Tee digikümnesse“ kehtestamise otsuse jõustumistmääravad nad esimese sammuna ühiselt kindlaks ELi tasandi edasised trajektoorid iga eesmärgi tarvis. Need trajektoorid võimaldavad hinnata eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Komitee on teadlik sellest, et liikmesriigid vastutavad oma riiklike trajektooride lisamise eest digitaalsetesse strateegilistesse tegevuskavadesse, samuti praeguste või kavandatavate poliitikameetmete või vahendite eest, mida nad kavatsevad kasutada. Loomulikult ei nõua mitte kõik digikümnendi eesmärgid kõikidelt liikmesriikidelt võrdseid jõupingutusi. Mõned neist on juba teinud märkimisväärseid edusamme. Mitmed eesmärgid nõuavad aga mõnedelt liikmesriikidelt sihipäraseid jõupingutusi. Komitee tunnistab, et liikmesriikide potentsiaalne panus ELi tasandil seatud eesmärkide saavutamisse on mõnel juhul väga erinev, mida tuleb samuti arvesse võtta. Sellega seoses kutsub komitee üles kehtestama riiklikul tasandil konkreetsed peamised tulemusnäitajad, et jälgida edusamme ja tagada eesmärkide saavutamine. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Komitee ootab nende kaalutluste lisamist komisjoni iga-aastasesse digikümnendi aruandesse. Sellega seoses on tal heameel kohustuse üle, mille kohaselt teevad komisjon ja liikmesriigid viie kuu jooksul pärast aruande avaldamist tihedat koostööd, et tuvastada valdkonnad, kus edusammud ei ole piisavad, ning lepivad kokku meetmetes, millega tagatakse eesmärkide saavutamine. Ka siinkohal on liikmesriigid vastutavad oma riiklike strateegiliste tegevuskavade kohandamise eest, et võtta arvesse aruandes esitatud soovitusi. On väga oluline, et liikmesriigid võtaksid endale kohustuse võtta parandusmeetmeid ja/või algatada projekte, nt mitut riiki hõlmavaid projekte. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Komiteel on heameel ka kõigi kavandatud otsustamisvahendite üle, millega tagatakse, et liikmesriikide võetud meetmed on piisavad edusammude tegemiseks digikümnendi eesmärkide saavutamisel. Need vahendid, mis sisaldavad vastastikust eksperdihinnangut, komisjoni soovitusi, võimalikke edasisi meetmeid ELi tasandil ja sihipärast dialoogi, näivad olevat tõhususe seisukohast väga paljulubavad, seda loomulikult eeldusel, et kõiki soovitusi järgitakse. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Mis puudutab aruandlust, siis komitee rõhutab vajadust siduda digikümnendi eesmärgid Euroopa poolaastaga. Digiaspektid Euroopa poolaasta kontekstis ja ELis digiüleminekul tehtavate edusammude seire on äärmiselt olulised ning komitee toetab ettepanekut, et digikümnendi aastaaruannet kasutataks Euroopa poolaastas. Deklaratsiooni eesmärkide saavutamise seiret tuleks teostada konkreetsete näitajate abil, millega mõõdetakse näiteks edusamme kutsealaste digioskuste vallas ja seoses internetis valeteabe tuvastamise oskustega, samuti digilõhe vähendamist ja toetust inimestele, kellel puudub juurdepääs veebipõhistele teenustele. Sellega seoses tuleks arvesse võtta ka taaste- ja vastupidavusrahastuga seotud aspekte. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Komitee kordab oma asjaomases arvamuses avaldatud pooldavat seisukohta selliste mitut riiki hõlmavate projektide suhtes, mille puhul on tegu ELi digiülemineku eesmärke toetavate suuremahuliste projektidega. Asjakohane on koordineeritud investeeringute juhtimise lähenemisviis, millesse on kaasatud vähemalt kolm liikmesriiki ja vajaduse korral muud avaliku või kodanikuühiskonna sidusrühmad (2). |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Need projektid toetavad Euroopa majanduse tootlikkust ja vastupanuvõimet ning seetõttu on vaja sõnastada selged suunised selle kohta, kuidas teha rahalised vahendid kättesaadavaks mitut riiki hõlmavate projektide jaoks. Võimalikud rahastamisallikad sisaldavad nii ELi kui ka liikmesriikide poolset rahastamist. Euroopa poole pealt võime mainida taaste ja vastupidavusrahastut, programmi „Digitaalne Euroopa“, Euroopa ühendamise rahastut, programmi „InvestEU“, programmi „Euroopa horisont“ ning Euroopa Regionaalarengu Fondi ja ühtekuuluvusfonde. Siiski soovitab komitee liikmesriikidel tungivalt panustada mitut riiki hõlmavatesse projektidesse, mida peab tõhusama ja koordineerituma Euroopa digiülemineku seisukohast äärmiselt oluliseks. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Komitee usub, et mitut riiki hõlmavate projektide elujõulisust tuleks korrapäraselt hinnata ning tal on heameel ettepaneku üle, mille kohaselt komisjon on valmis nõustama ja andma vajaduse korral asjakohaseid suuniseid, et toetada mitut riiki hõlmavate projektide rakendamist. |
| --- | --- |

3.11.

4.   Konkreetsed märkused

| 4.1. | Komisjoni ettepanekud annavad Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile aluse ja argumentatsiooni ühisdeklaratsiooni koostamiseks ja allkirjastamiseks. Deklaratsioon, mis koondab ühte dokumenti digiüleminekuga seotud erinevad põhimõtted, oleks komitee arvates kasulik võrdlusalus digikompassi ja poliitikaprogrammi „Tee digikümnendisse“ rakendamisel. Parimal juhul suurendaks see deklaratsioon inimeste ja ettevõtjate usaldust. Selleks peavad tekst ja teavitamine olema selged ja kergesti mõistetavad. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Kuigi selline deklaratsioon oleks poliitilist laadi ja ei oleks õiguslikult siduv, oleks see kindlaks võrdlusaluseks ja suuniseks tulevaste poliitikameetmete võtmisel. Nagu teatises märgitud, ei mõjutaks deklaratsioon praegusi juriidilisi õigusi. Seepärast tuleks deklaratsioonil põhinevate teiste meetmete puhul võtta nõuetekohaselt arvesse olemasolevaid õiguslikke ja muid vahendeid. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Samuti on oluline tugevdada mitmeid vahendeid ja meetmeid, mis aitavad kaasa deklaratsiooni rakendamisele. Näiteks on ilmtingimata vaja suurendada teadlikkust põhimõtete praktilisest tähendusest ja edendada nende mõistmist. See kehtib ettevõtjate, töötajate, tarbijate ja inimeste kohta üldiselt. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Mõistlik on kasutada olemasolevaid mehhanisme, et jälgida, kuidas neid põhimõtteid rakendatakse praegu ja tulevikus. Sellega seoses on kõige asjakohasem programmis „Tee digikümnendisse“ ette nähtud juhtimismehhanism ja selle üldeesmärgid. Lisaks on kasulik jälgida kodanike suhtumise arenguid Eurobaromeetri uuringute abil. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Komitee on mitmes oma varasemas arvamuses rõhutanud, et oluline on digiülemineku läbiviimine inimkesksel, kaasaval ja kestlikul viisil ning deklaratsioon toetaks kindlalt seda lähenemist. Vastavad eesmärgid on lisatud ka programmi „Tee digikümnendisse“ ning komitee usub, et need loovad kvalitatiivse raamistiku käesolevas dokumendis ja digikompassi puudutavates dokumentides seatud kvantitatiivsete eesmärkide saavutamiseks (3). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Deklaratsiooni eelnõus kirjeldatud erinevad põhimõtted ja õigused kattuvad mitmes küsimuses ning igaüks neist sisaldab erinevaid aspekte, millest mõned on üsna üksikasjalikud. Seetõttu on teksti sisu põhiolemust raske hoomata. Põhimõtete ja õiguste läbisegi kasutamine hägustab seda sisu veelgi. Komisjoni poolt algselt konsulteerimiseks avaldatud digipõhimõtted olid selgemad ja arusaadavamad ning seega oli see eelistatav lähenemisviis, mille raames kasutati ära konsultatsiooni käigus kogutud kasulikku teavet. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Komitee on seisukohal, et digiõigused tulenevad olemasolevatest põhiõigustest ja on määratletud nendest lähtuvalt. Need on osa ELi väärtustest ja põhimõtetest, mis moodustavad mitmetasandilise ja mitmemõõtmelise terviku, kus eksisteerivad koos erinevad õigused ja vabadused ning kus väärtused seavad piirid ja kindlustavad asjakohase tasakaalu. Nii on see näiteks väljendusvabaduse ja mittediskrimineerimise põhimõtete puhul vaenukõne kontekstis, mis on internetis üha kasvav nähtus. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Komitee on seisukohal, et digipõhimõtted peaksid teenima kõige huve, mida mõeldakse kestliku arengu all. Kuid näib, et deklaratsiooni eelnõus sisalduva kestlikkuse põhimõttega viidatakse esmajoones keskkonnaalasele kestlikkusele, samas kui ülejäänud viie põhimõtte puhul keskendutakse peamiselt sotsiaalsele kestlikkusele. Komitee on seisukohal, et digitehnoloogia arendamisel ja kasutamisel tuleks kestlikkusega arvestada kahel viisil: minimeerides tehnoloogiate kahjulikku ja maksimeerides nende positiivset mõju majandusele ja ühiskonnale. Digiülemineku edu on seega kombinatsioon majanduslikust, sotsiaalsest ja keskkonnaalasest kasust, mis tuleneb selle panusest suurema konkurentsivõime, jõukuse, töökohtade ja heaolu loomisse ning üleminekust ringmajandusele ja kliimaneutraalsele majandusele. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | ELi põhiõigused ja -väärtused on olulised nii inimeste kui ka ettevõtjate seisukohast. Enamik projektis sisalduvatest aspektidest ei ole olulised mitte ainult inimeste jaoks üldiselt, vaid ka ettevõtjate, sealhulgas sotsiaalsete ettevõtete ja kodanikuühiskonna organisatsioonide jaoks. Deklaratsioonis tuleks seega tunnistada, et enamik neist, eriti VKEd, seisavad digitaalse maailmaga kohanemisel silmitsi enam-vähem samade probleemidega kui elanikkond üldiselt. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Komitee on seisukohal, et suuremat rõhku tuleks panna ka digiüleminekust saadava kasu, sealhulgas majanduslikule jõukuse suurendamisele. See toonitab ühenduvuse, oskuste ja turvalisusega seotud põhimõtete tähtsust, mis on olulised sotsiaal-majandusliku arengu jaoks. Lisaks deklaratsiooni eelnõus esitatud põhimõtetele on digimaailmas tegutsevate ettevõtjate jaoks väga olulised innovatsiooni ja intellektuaalomandi ning ettevõtlusvabadusega seotud põhimõtted ning neid tuleks deklaratsioonis välja tuua. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Venemaa ja Ukraina vaheline sõda on näidanud, kui olulised on nõuetekohaselt toimivad digitaalsed ühendused ja küberturvalisus ühiskonna kõigil tasanditel ja kõigis sektorites nagu ka rahvusvahelistes ühendustes. Samuti on see suurendanud vajadust arendada inimeste oskusi ja vahendeid, et nad tunneksid ära desinformatsiooni ja oskaksid selle vastu võidelda. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Komitee on juba rõhutanud digitaalse suveräänsuse kui Euroopa majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnaalase arengu keskse samba tähtsust ning on ka toonitanud, et see suveräänsus peab põhinema üleilmsel konkurentsivõimel ja tuginema liikmesriikidevahelisele tugevale koostööle. See on oluline eeltingimus, et EList saaks rahvusvahelisel areenil võrdlusalus, sealhulgas seoses digitehnoloogia usaldusväärsusega. Eelkõige seoses eurooplaste andmete veebimajutusega rõhutab komitee vajadust viia lõpule Euroopa pilveprojekt Gaia-X, mis suurendaks Euroopa elanikkonna usaldust ja edendaks seeläbi andmete liikumist (4). |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Sujuvalt ja õiglaselt toimival ühtsel turul on oluline roll ELi digitaalses arengus. Seepärast leiab komitee, et vabaduste põhiolemust ühtsel turul tuleb täiel määral kaitsta. Andmete vaba liikumine ja omandiõigus on muutumas üha tähtsamaks, kuna see ei puuduta mitte ainult andmete ühtset turgu kui sellist, vaid see on lahutamatult seotud ka kapitali-, kaupade ja teenuste turgudega. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Ühtne turg on ELile ka lähtepunktiks ja hüppelauaks välisturgude ja tarneahelate kasutamise laiendamisele ning sellele, et olla mõjukas ja jõuline ülemaailmne osaleja. Seega tuleks deklaratsiooni aktiivselt tutvustada ka rahvusvahelisel areenil. Kuigi väärtusi ei ole võimalik „eksportida“, on ELil potentsiaali avaldada ülemaailmset mõju mitmesuguste vahendite abil alates sotsiaalpartnerite poolt hargmaistes ettevõtetes sõlmitud ülemaailmsetest kokkulepetest kuni diplomaatilise tegevuse, innovatsioonialase koostöö, kaubandus- ja investeerimislepingute ning rahastamistingimusteni. See kehtib nii kahe- kui ka mitmepoolsete välissuhete kohta. |
| --- | --- |

4.14.

Brüssel, 15. juuni 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2021) 574 final.

1

(2)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega luuakse 2030. aasta poliitikaprogramm „Tee digikümnendisse““ (ELT C 194, 12.5.2022, lk 87).

2

(3)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega luuakse 2030. aasta poliitikaprogramm „Tee digikümnendisse““ (ELT C 194, 12.5.2022, lk 87).

3

(4)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega luuakse 2030. aasta poliitikaprogramm „Tee digikümnendisse““ (ELT C 194, 12.5.2022, lk 87).

4

---

| 23.9.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 365/18 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 365/18

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ühtlustatud õigusnormide kohta, millega reguleeritakse õiglast juurdepääsu andmetele ja andmete kasutamist (andmemäärus)“

(COM(2022) 68 final – 2022/0047 (COD))

(2022/C 365/04)

| Raportöör: | Marinel DĂNUȚ MUREŞAN |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Maurizio MENSI |

Raportöör:

Marinel DĂNUȚ MUREŞAN

Kaasraportöör:

Maurizio MENSI

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Parlament, 23.3.2022 |
| --- | --- |
| | nõukogu, 29.3.2022 |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114 |
| Vastutav sektsioon | ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 1.6.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 15.6.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 570 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 184/0/2 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Parlament, 23.3.2022

nõukogu, 29.3.2022

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114

Vastutav sektsioon

ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

1.6.2022

Vastuvõtmine täiskogus

15.6.2022

Täiskogu istungjärk nr

570

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

184/0/2

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee peab andmemäärust kiiduväärseks ja rõhutab vajadust rakendada seda neid inimesi diskrimineerimata, kellel on raskusi internetile või andmetele juurdepääsuga. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee on seisukohal, et isikuandmete, digiidentiteedi ja eraelu puutumatuse kaitse peaksid olema andmehalduse põhiaspektid, mis on otseselt seotud inimväärikuse ja põhiõiguste järgimise küsimusega. Seetõttu on tarneahelate erinevate tegevusvaldkondade jälgitavus, koostalitlusvõime ja mitmeliigilisus vajalik, et tagada selge koostoime rohelise kokkuleppe näitajate ja kestliku arengu eesmärkidega. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee peab oluliseks tagada ohutus- ja eetikastandardite järgimine, mitmekülgsed ja piisavad tingimused andmete funktsionaalsuseks, küberturvalisuse menetlused ja andmete nõuetekohane säilitamine ELi territooriumil. Seejuures on eeldus, et üksikisikud peaksid saama kontrollida enda loodud andmeid kooskõlas strateegilise autonoomia ja tehnoloogilise sõltumatuse eesmärkidega. Kuna selle tohutu andmemahu haldamine kulutab märkimisväärsel hulgal energiat, soovitame lisada õigusakti andmesalvestuse eest vastutavate üksuste jaoks nõue kasutada peamiselt taastuvallikatest saadavat energiat. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee on seisukohal, et ausa konkurentsi ning kulude ja lisaväärtuse õiglase jaotuse tagamine andmetarneahelas, mis hõlmab kõiki osalejaid, on asjakohane ja oluline. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee juhib tähelepanu sellele, et kodanike õiguste kaitse on ELi sotsiaalsüsteemi alus ja majanduslik konkurentsivõime tuleb tagada järgmiste aspektide kaudu: eraelu puutumatuse ja turvalisuse kõrge tase, ohutus- ja eetikastandardite järgimine ning mitmekülgsed ja piisavad tingimused andmete funktsionaalsuseks, küberturvalisuse menetlused ja andmete nõuetekohane säilitamine ELi ruumides ja sertifitseeritud kohtades. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee soovitab hinnata määruse kohaldamisala laiendamist, et hõlmata kõik füüsilised tooted, mille abil hangitakse, toodetakse või kogutakse andmeid seoses nende toimivuse, kasutamise või keskkonnaga ning mis on võimelised neid andmeid edastama üldkasutatava elektroonilise side teenuse kaudu. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee on seisukohal, et kasutajatel ja andmesaajatel peaks olema takistusteta juurdepääs andmetele, mis on olulised ühendatud toodete ja nendega seotud teenuste toimimiseks, parandamiseks või hooldamiseks. See hõlmaks kõiki toorandmeid ja metaandmeid, aga ka muid asjakohaseid töödeldud, täpsustatud või koondatud andmete kogumeid. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Taust

| 2.1. | Euroopa Komisjon teeb ettepaneku algatada andmemäärus, mille eesmärk on tagada andmetest saadud väärtuse õiglane jaotamine ning andmete parem ja tõhusam kasutamine ja andmetele juurdepääs. Andmetele juurdepääsu ja nende kasutamise reguleerimine on peamine eeltingimus selleks, et kasutada ära võimalusi, mida pakub digiajastu, milles me elame. Lisaks kirjeldatakse ettepanekus, kuidas kohaldatakse asjakohaseid õigusi, suurendatakse tarbijate ja ettevõtjate juurdepääsu andmetele ning tagatakse vajaduse korral avalik-õiguslike asutuste juurdepääs andmetele. Selle eesmärk on teha kättesaadavaks Euroopas ühendatud toodete loodud andmete väärtus, kõrvaldades andmetele juurdepääsu tõkked nii era- kui ka avaliku sektori asutuste jaoks, tagades samal ajal nende loojatele tasakaalustatud kontrolli andmete üle ja säilitades nii stiimulid andmete loomisse investeerimiseks. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Ettepanek on komisjoni andmestrateegia viimane horisontaalne nurgakivi ja sellega lõimitakse ELi üldine digipoliitika õigustik, sealhulgas isikuandmete kaitse üldmäärus, avaliku sektori teabe direktiiv, andmete vaba liikumise määrus ja käimasolevad läbirääkimised tehisintellekti käsitleva õigusakti, e-privaatsuse määruse ja digiteenuste õigusakti üle. Selle eesmärk on ka luua väärtuse õiglasem jaotamine, tegeledes olukordadega, kus andmeid kasutavad eranditult vähesed osalejad. Komitee soovitab määratleda selgemalt kasutajad ja andmekategooriad ning tagada kasutajaõigused. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Ettepaneku eesmärk on tagada õiglus digikeskkonnas, võimaldades tarbijatel ja ettevõtjatel oma andmeid rohkem kontrollida, selgitades kes ja millistel tingimustel neile juurde pääseb; stimuleerida konkurentsivõimelist andmeturgu, tehes kättesaadavaks mahukad tööstusandmed; avada võimalused andmepõhiseks innovatsiooniks ja muuta andmed kõigile juurdepääsetavamaks. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Ettepanekus esitatud eesmärkide hulka kuuluvad ka selge ja tõhusa koostoime hõlbustamine pilv- ja servtöötluse teenuste vahel, kaitsemeetmed ebaseadusliku, teavitamiseta andmeedastuse vastu pilvteenuse osutajate poolt ning koostalitlusstandardite väljatöötamine eri sektorites taaskasutatavate andmete jaoks. Üks põhieesmärkidest on ka suurendada andmekogule andme- ja andmetöötlusest tulenevat lisaväärtust ning motiveerida eri osalejaid panustama andmemajanduse arengu toetamisse. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Ettepanekul on laiaulatuslik mõju nii kodanikele, ettevõtjatele kui ka avaliku sektori asutustele ELis ja väljaspool ning see võib põhjalikult muuta andmeid käsitlevat Euroopa õigusraamistikku. See hõlmab õiguskindluse suurendamist seoses toodete või teenuste kasutamisest saadud andmete jagamisega ning eeskirjade kasutuselevõtmist, et tagada andmete jagamise lepingute õiglus. Sellega luuakse prognoositav ja asjakohane raamistik andmete jagamiseks ettevõtjate ning tarbijate ja ettevõtjate vahel ja kehtestatakse andmevaldajate juriidilised kohustused andmete kättesaadavaks tegemisel. Sellega reguleeritakse ebaõiglasi tingimusi, mis on seotud andmetele juurdepääsu ja andmete kasutamisega turuosaliste vahel. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Andmemääruses käsitletakse järjekindlalt isikustamata andmete kaitsemeetmeid rahvusvahelises kontekstis ja koostalitlusvõimet ning eri tõkete vähendamist andmete kasutamisel ja taaskasutamisel. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | Komitee peab andmemäärust kiiduväärseks ja toetab seda, kuna selles selgitatakse kes ja millistel tingimustel saab sellistest andmetest väärtust luua, tagatakse õiglus andmete väärtuse jaotamisel andmemajanduse osalejate vahel ja nende lepingutes, austades andmetoodetesse ja -teenustesse investeerivate ettevõtjate ja üksikisikute õigustatud huve. Uued eeskirjad suurendavad tarbijate ja ettevõtjate mõjuvõimu, andes neile sõnaõiguse seoses sellega, mida saab teha nende ühendatud toodete loodud andmetega. Viimastel aastatel on andmepõhised tehnoloogiad kiirelt arenenud. Neid kasutatakse paljudes majandussektorites, tagades ja korraldades seega kohandatud ja asjakohase juurdepääsu andmetele. Lisaks andmebaasi loodud lisaväärtusele on andmemäärus oluline uuendusliku ja eetilise majanduskasvu tagamiseks, mis suudab luua võimalusi kõigile. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Praegu puudub paljudel VKEdel juurdepääs andmetele, mille loomisele nad on kaasa aidanud, kasutades asjade interneti seadmeid või seotud teenuseid, mida nad omavad, rendivad või liisivad. Lisaks ei suuda uuenduslikud VKEd ja idufirmad luua asjade interneti seadmete kasutajatele lisaväärtust uudsete toodete ja lisateenuste kujul, sest nad ei ole võimelised hankima nende seadmete väljastatavaid andmeid. See vähendab digitaalse ühtse turu toimivust. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Seadusandliku ettepaneku eesmärk on suurendada andmete väärtust majanduses, tagades, et suurem hulk sidusrühmi saab kontrolli oma andmete üle ja et uuenduslikuks kasutamiseks on saadaval rohkem andmeid. Seda tehes arvestatakse ettepanekus erinevate uuenduslike vahenditega andmetöötlusteenuste ümberpaigutamiseks Euroopa tasandil. Samuti muudetakse põhjalikult olemasolevaid võimustruktuure, mis soosivad suuri andmeturgu valitsevaid ettevõtjaid Euroopa väiksemate osalejate arvel. Ettepaneku eesmärk on pöörata ümber hiljutised turusuundumused, mis on viinud digimajanduse konsolideerumiseni ja tekitanud andmemonopole eri sektorites, nagu tervishoid ja autotööstus. Selline andmete pidev suurenemine vajab tähelepanu ja andmekasutuse ebaõiglaste tingimuste ulatuse reguleerimist. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Ettepanekuga parandatakse tingimusi, mille alusel ettevõtjad ja tarbijad saavad ELis pilv- ja servtöötluse teenuseid kasutada, kuna need lihtsustavad andmete ja rakenduste ühelt pakkujalt teisele liikumist ilma kulusid tekitamata. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Komitee on seisukohal, et andmemajanduse ja andmehalduse konsolideerimiseks tuleb teha suuremaid jõupingutusi. Eelkõige on andmepädevuse suurendamine ja toetamine väga vajalik andmemajanduse konsolideerimiseks ja arendamiseks, et inimesed ja ettevõtjad oleksid teadlikud ja motiveeritud oma andmetele juurdepääsu pakkuma ja võimaldama kooskõlas asjakohaste õigusnormidega. See on kestliku andmeühiskonna alus, kus järgitakse põhiõigusi, töötajate õigusi, demokraatia põhimõtteid ning avatud ja kaasavaid õigusi. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Komitee peab kiiduväärseks VKEsid käsitlevaid sätteid. VKEd on nüüd kaitstud ebaõiglaste lepingutingimuste eest tänu ühepoolselt kehtestatud loetelule lepingutingimuste kohta, mida peetakse ebaõiglaseks või eeldatakse, et need on ebaõiglased. Tingimused, mis seda ebaõigluse kontrolli ei läbi, ei ole VKEdele siduvad. Sellega seoses töötab komisjon välja ja soovitab mittesiduvaid näidislepingutingimusi, mis aitavad VKEdel pidada läbirääkimisi õiglasemate ja tasakaalustatud andmete jagamise lepingute üle ettevõtjatega, kellel on oluliselt tugevam läbirääkimispositsioon. EL ja liikmesriigid peaksid pöörama rohkem tähelepanu Euroopa ettevõtjate, eelkõige VKEde ja idufirmade suuremale suutlikkusele osaleda andmemajanduses ja anda sellesse oma panus Euroopas ja kogu maailmas. See nõuab rohkem investeeringuid haridusse ja koolitusse, teadus- ja arendustegevusse ning ühistesse andmeruumidesse, mis on andmepõhise väärtuse loomise alus. Väga oluline on tagada, et VKEdel oleksid vahendid ebaõigluse kontrolli kasutamiseks ja enda kaitsmiseks ebaõiglaste lepingutavade eest. Komisjoni esitatud näidislepingutingimused on siinkohal vajalik vahend, kuid seda tuleb täiendada riiklike pädevate asutuste muude toetusvormidega. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Komitee on seisukohal, et rohelise kokkuleppe näitajate ja kestliku arengu eesmärkidega parema koostoime saavutamiseks on vaja rohkem sektoripõhist lähenemisviisi lisaväärtuse loomisel ning andmete kasutamisel ja taaskasutamisel. Sektoreid, mis on digitehnoloogiate integreerimisel maha jäänud, tuleks stimuleerida ja toetada. Määruse läbipaistev ja tõhus kohaldamine oleks oluline tarneahelate eri tegevusvaldkondade jälgitavuse, koostalitlusvõime ja mitmeliigilisuse tagamiseks, näiteks transpordisektoris. Sellega seoses oleks kasulik võtta vastu konkreetsed suunised, et hõlbustada määruse ühtset tõlgendamist liikmesriikides. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Komitee toetab avaliku sektori asutuste õigust andmetele hädaolukorras juurde pääseda, kui see on seadusega lubatud. Küll aga tuleks seda hoolikalt jälgida, et ära hoida kuritarvitamist või demokraatlike väärtuste ja õigusriigi põhimõtte ohustamist. Vastupidavuse suurendamine ja ausa konkurentsi tagamine, austades samal ajal inimõigusi, on tegurid, mida tuleb hädaolukorras arvesse võtta. Üldiselt lubatakse avaliku sektori asutustel andmetele juurde pääseda, kui see on vajalik üldise huvi kaitsmiseks. See peab toimuma proportsionaalsel viisil, mis minimeerib üksikisikutele või juriidilistele isikutele langevat koormust. Kasulik oleks toetada selliste sõltumatute usaldusväärsete asutuste loomist, mille ülesanne oleks edendada andmete vabatahtlikku või kohustuslikku jagamist ettevõtjate ja valitsuste vahel tehnilisest, lepingulisest, operatiivsest ja rahalisest seisukohast. Need organisatsioonid võiksid tegutseda ka vaidluste lahendamise organitena. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Komitee on seisukohal, et andmemääruse ettepanekus tuleks arvestada tööturule avalduva mõjuga. Arvesse tuleb võtta seda, et puudu on uutest oskustest ja pädevustest, eriti mikro-, väikese ja keskmise suurusega ettevõtjate töötajate puhul. Töötingimuste parandamine, töö stabiilsuse tagamine ja karjääri prognoositavus on elemendid, mis võivad tagada andmemajanduse konsolideerumise tulevikus ja millega tuleks pidevalt arvestada. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Komitee kiidab heaks kõnealuse ettepaneku peamise eesmärgi, milleks on tagada diskrimineerimiseta juurdepääs andmemajandusele ja andmeturule ning pakkuda juurdepääsuvõimalusi kõigile ettevõtjatele ja isikutele, olenemata piirkonnast. Seetõttu tuleks võtta nõuetekohaselt arvesse kiirete lairiba- ja suure võimsusega võrkude tagamist ELis ning mitmeid piirkondi hõlmavate internetitaristute ehitamist andmete kogumiseks, kasutamiseks ja taaskasutamiseks. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Komitee on seisukohal, et murranguline kasv ja digiriskide suurenemine koos digitehnoloogiaid kasutavate avalike ja erataristutega on olulised stiimulid, et parandada andmemääruse nõuetekohase rakendamise kontrolli eriti andmehalduse vallas. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Komitee leiab, et isikuandmete, digiidentiteedi ja eraelu puutumatuse kaitse on andmehalduse põhiaspektid, mis on otseselt seotud inimväärikuse austamise ja põhiõiguste järgimisega. Seepärast oleks oluline tunnistada isikuandmete omandiõigusi ja need õigused tagada, et võimaldada Euroopa kodanikel kontrollida oma andmete kasutamist (1). Veebitegevust tuleks jälgida ainult siis, kui asjakohaste õigusnormide kohaselt on olemas teadlik ja sõnaselge nõusolek nende andmete edasise kasutamise kohta. |
| --- | --- |

3.12.

4.   Erimärkused

| 4.1. | Komitee kiidab digimajanduse vajadusi arvesse võttes heaks ettepaneku kõrvaldada tõkked hästi toimiva andmete siseturu teelt ja edendada õiglast vahetust ühtlustatud raamistiku loomise kaudu. Sellega seoses oleks vaja järgida ELi julgeoleku- ja küberturvalisuse eeskirju kooskõlas ELi strateegilise autonoomia ja tehnoloogilise sõltumatuse eesmärkidega. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Andmemajanduse võimalustest kasu saamiseks tuleks toetada ja abistada majanduslikult ka ebasoodsas olukorras olevaid rühmi ja piirkondi, mis on eraldatud ja kus juurdepääs internetile on halb. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Komitee rõhutab, et liikmesriikidel on vaja veelgi parandada jõupingutusi ettevõtjate, eriti VKEde toetamiseks, et luua, konsolideerida ja kasutada andmetaristuid, töötajate pädevust ja teadmisi, kasutades ELi struktuurifonde ja taasterahastut „NextGenerationEU“. Et toimuks digiüleminek VKEde tegevuses, tuleks parandada VKEde koolitust. Sellega seoses võiksid liikmesriigid pakkuda ka toetusi ja maksusoodustusi. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Andmemajandus võib mitte ainult pakkuda kvaliteetseid töövõimalusi eelkõige noortele, vähekaitstud rühmadele või noortele, kes ei tööta, ei õpi ega osale koolitusel, vaid ka parandada töötingimusi. See aitab vähendada digitaalset ebavõrdsust ja suurendada andmemajanduse konkurentsivõimet Euroopa tasandil. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Komitee on seisukohal, et ausa konkurentsi tagamine Euroopa turu eri osalejate vahel ja andmetele juurdepääs on ülioluline. Eelkõige on asjakohane ja tähtis kulude ja lisaväärtuse õiglane jaotamine andmetarneahelas, mis hõlmab kõiki osalejaid. Erinevate kuritarvituste kõrvaldamiseks tuleks kontrollida suurettevõtjaid, eriti pilvteenuste ettevõtjaid, kelle käes on suur turuvõim. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Komitee leiab, et andmemääruse nõuetekohase rakendamise tagamiseks on tarvis investeerida pädevate avaliku sektori asutuste juhtimis- ja tegevussuutlikkusse. Pädevatele asutustele tuleks eraldada vajalik hulk rahalisi vahendeid, et tagada piisavad inim-, tehnilised ja rahalised ressursid. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Komitee tunnistab andmeid haldavate ja vahetavate ühistute mudeli tähtsust, eesmärgiga anda eelis mikro-, väikese ja keskmise suurusega ettevõtjatele, füüsilisest isikust ettevõtjatele ja vabade kutsete esindajatele (2). |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Komitee juhib tähelepanu sellele, et ELi majandusliku konkurentsivõime tagamisel on oluline on säilitada kodanike õiguste täielik kaitse. Eriti oleks vaja tagada eraelu puutumatuse ja turvalisuse kõrge tase, ohutus- ja eetikastandardite järgimine ning mitmekülgsed ja piisavad tingimused andmete funktsionaalsuseks, küberturvalisuse menetlused ja andmete nõuetekohane säilitamine ELi territooriumil (ja ELi omanduses) ruumides ja sertifitseeritud kohtades. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Komitee soovitab hinnata määruse kohaldamisala laiendamist, et hõlmata kõik füüsilised tooted, mille abil hangitakse, toodetakse või kogutakse andmeid seoses nende toimivuse, kasutamise või keskkonnaga ning mis on võimelised neid andmeid edastama üldkasutatava elektroonilise side teenuse kaudu. Lisaks asjade interneti seadmete laiale valikule peaks see määratlus hõlmama ka personaalarvuteid, tahvelarvuteid, nutitelefone ja muid sarnaseid ühendatud seadmeid. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Komitee on seisukohal, et kasutajatel ja andmesaajatel peaks olema takistusteta juurdepääs andmetele, mis on olulised ühendatud toodete ja nendega seotud teenuste toimimiseks, parandamiseks või hooldamiseks. Seejuures peavad nad järgima intellektuaalomandi õiguste ja/või ärisaladuste nõudeid. |
| --- | --- |

4.10.

Brüssel, 15. juuni 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa andmehalduse kohta (andmehaldust käsitlev õigusakt)“ (COM(2020) 767 final) (ELT C 286, 16.7.2021, lk 38).

1

(2)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa andmehalduse kohta (andmehaldust käsitlev õigusakt)“ (2020) 767 final) (ELT C 286, 16.7.2021, lk 38).

2

---

| 23.9.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 365/23 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 365/23

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Kiibimäärus Euroopa jaoks““

(COM(2022) 45 final)

(2022/C 365/05)

| Raportöör: | Heiko WILLEMS |
| --- | --- |

Raportöör:

Heiko WILLEMS

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Komisjon, 2.5.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 1.6.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 15.6.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 570 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 203/0/6 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Komisjon, 2.5.2022

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

1.6.2022

Vastuvõtmine täiskogus

15.6.2022

Täiskogu istungjärk nr

570

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

203/0/6

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Komitee peab kiiduväärseks Euroopa Komisjoni eesmärki tugevdada pooljuhiökosüsteemi, et märkimisväärselt parandada vastupanuvõimet ja varustuskindlust ning vähendada sõltuvust välistest tarnijatest. Kiibimäärus annab kõigile ELi liikmesriikidele ainulaadse võimaluse tegutseda üheskoos tugeva tehnoloogilise aluse loomisel kogu Euroopale. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Lisaks tõsiasjale, et tegu on väga väikeste komponentidega (< 2 nm), tuleb arvesse võtta ka tööstusklientide vajadusi ja Euroopa pooljuhtide tööstuse tugevaid külgi, eelkõige oluliselt suuremate võimsuspooljuhtide ja andurite puhul. Asjatundlikkus väikeste komponentide valdkonnas ei ole ainus pooljuhiökosüsteemi edu määrav tegur. Mikroelektroonika spetsiifilised nõuded muutuvad tulevikus üha erisugusemaks ja vaja läheb ka üha laiemat valikut kiibilahendusi, mis on olenemata kiipide suurusest murrangulised ja innovatiivsed. Seetõttu soovitab komitee terviklikku lähenemisviisi, mis põhineb peamiselt innovatiivsel pooljuhiökosüsteemil. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Pooljuhtide nappuse leevendamiseks pikas perspektiivis on tähtsal kohal tooraine kättesaadavus, teadus- ja arendustegevuse asutused, intellektuaalomand ja tehnoloogiline oskusteave, aga ka oskustööjõu olemasolu. Selleks on vaja erainvesteeringuid ja märkimisväärset toetust avalikult sektorilt. Komitee kutsub komisjoni üles täpsustama oma investeerimiskavasid, eelkõige mis puudutab investeeringute rahastamise viisi. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee tunnistab, et pooljuhtide tööstuse edendamine on ELi jaoks väga oluline ja strateegiline tulevikuprojekt, millel on innovatsioonikeskuse ja ettevõtluskeskkonnana otsustav tähtsus varustuskindluse ja Euroopa tuleviku seisukohalt. Siiski tuleb kindlustada selliste rajatiste majanduslik elujõulisus vähemalt keskpikas perspektiivis, et tagada avaliku sektori investeeringute tõhusus ja kestlikkus. Vältida tuleb võidujooksu toetusrahale ning rahalisi vahendeid tuleb kulutada tõhusalt, tekitamata liigset tootmisvõimsust ja turumoonutusi. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee on veendunud, et avatud strateegilise autonoomia saavutamiseks tuleks tugevdada Euroopa pooljuhiökosüsteemi. Pooljuhtide väärtusahel on üks globaliseerunumaid. Kuna pooljuhtide turgu iseloomustab suur rahvusvaheline vastastikune sõltuvus, ei oleks igas maailma osas suletud väärtusahela loomine majanduslikult otstarbekas. Tehnoloogiasegmendid, mis on eriti haavatavad kas geopoliitiliste probleemide või oma strateegilise tähtsuse tõttu, peaksid siiski saama vajalikku toetust. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Sellist rahvusvahelist vastastikust sõltuvust tuleb arvesse võtta ka kavandatavate erakorraliste meetmete puhul. Euroopa vastupanuvõime suurendamiseks peaks Euroopa Komisjon tugevdama ka rahvusvahelisi partnerlusi. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee peab mõjuhinnangu puudumist kahetsusväärseks. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee soovib juhtida tähelepanu oma asjakohastele arvamustele (1). |
| --- | --- |

1.8.

2.   Üldised märkused

| 2.1. | Üha enam digitaliseeruvas maailmas on pooljuhid paljude eri majandussektorite ja eluvaldkondade oluliseks osaks nii tööstussektori kui ka tarbijate jaoks. Kogu maailmas müüdavate kiipide väärtus on viimastel aastatel jõudsalt suurenenud ja 2022. aastal peaks müük kasvama 11 % (2). Pealegi ei saa rohe- ja digipöörde eesmärke saavutada ilma pooljuhtideta. Tehnoloogia areng selles valdkonnas võimaldab valdkonnaülest innovatsiooni kogu väärtusahela ulatuses. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Samuti suureneb pooljuhtide geopoliitiline tähtsus. Pooljuhtide väärtusahel on üks globaliseerunumaid. Ükski riik ei ole kogu väärtusloome protsessis täiesti sõltumatu. Hoopis suured kulud ja keerukad tootmisetapid tingivad tööjaotuse ning riikide ja piirkondade vastastikkuse sõltuvuse väga kõrge taseme. Seetõttu on komitee kindlalt veendunud, et igas maailma osas suletud väärtusahela loomine ei oleks majanduslikult otstarbekas. Pigem peaks Euroopa pooljuhiökosüsteemi tugevuste ja nõrkuste üksikasjalikku analüüsi aluseks võttes pidama aru selle üle, kuidas saaksid sihipärased investeeringud suurendada Euroopa vastupanuvõimet. Samal ajal peaks Euroopa Komisjon tugevdama koostoime loomiseks rahvusvahelisi partnerlusi pooljuhiökosüsteemis. Tehnoloogiasegmendid, mis on eriti haavatavad kas geopoliitiliste probleemide või oma strateegilise tähtsuse tõttu, peaksid aga saama vajalikku toetust nii rahaliselt kui ka poliitiliselt. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Võttes arvesse suurenevaid geopoliitilisi pingeid ja kitsaskohti pooljuhtide väärtusahelas, tehakse mõnes majanduspiirkonnas juba praegu tohutuid investeeringuid. USA kavatseb 2021.–2026. aastal Ameerika kiibiseaduse (CHIPS for America Act) kaudu investeerida 52 miljardit USA dollarit ja kaotada kriitilise sõltuvuse (3). Hiina peab pooljuhtide sektorit oma strateegilise orientatsiooni võtmeks ja kavatseb 2025. aastaks sellesse suunata hinnanguliselt 150 miljardit USA dollarit (4). Tema eesmärk on selleks ajaks katta 70 % oma vajadustest. Siiski annab aeg arutust, kas see eesmärk on realistlik. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Geopoliitilist olukorda arvesse võttes tunnistab komitee, et EL peab selles valdkonnas kiiresti tegutsema, et vähendada strateegilist ja majanduslikku sõltuvust. Komisjon seadis digikompassis (5) eesmärgi tagada, et tehnoloogia viimasele sõnale vastavate kestlike pooljuhtide tootmine Euroopas moodustaks 2030. aastaks vähemalt 20 % maailma toodangust. Seda eesmärki kinnitati uuesti ettepanekus 2030. aasta poliitikaprogrammi „Tee digikümnendisse“ kohta (6). Komitee peab kiiduväärseks Euroopa Komisjoni eesmärki tugevdada pooljuhiökosüsteemi, et märkimisväärselt parandada vastupanuvõimet ja varustuskindlust ning vähendada sõltuvust välistest tarnijatest, ning toetab eesmärki täita kogu maailmas pooljuhiökosüsteemi valdkonnas juhtivat rolli. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Komitee märgib, et Euroopa Komisjoni investeeringuteks kavandatud 43 miljardit eurot ei ole nn uus raha. Suurem osa eelarvest on juba eraldatud näiteks programmide „Euroopa horisont“ ja „Digitaalne Euroopa“ kaudu ning see ainult jaotatakse ümber. 43 miljardit eurot on võimalik saavutada üksnes suurte erainvesteeringute abil, mis ei ole veel kindlad. See vastandub teravalt USA eraldatud 52 miljardile USA dollarile. Samal ajal rõhutab komitee, et tuleb vältida võidujooksu toetusrahale ja raha tuleb kulutada tõhusalt. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Komitee väljendab kahetsust, et teatise ja sellega seotud ettepanekute kohta puudub mõjuhinnang. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Konkreetsed märkused

| 3.1. | Selles punktis hindab komitee Euroopa kiibistrateegia strateegiliste eesmärkide konkreetseid aspekte. |
| --- | --- |

3.1.

3.2.   Poliitikapõhised investeeringud

| 3.2.1. | Kiibistrateegia eesmärkide saavutamiseks kavatseb Euroopa Komisjon eraldada ligikaudu 43 miljardit eurot avaliku ja erasektori investeeringuteks. See sisaldab 11 miljardit eurot avaliku sektori investeeringuid Euroopa kiibialgatuse raames. Lisaks kavatseb komisjon kombineerida mitmesuguseid meetmeid, näiteks omakapitalitoetus, 2 miljardi euro suurune kiibifond, Euroopa Investeerimispanga laenud, samuti vahendeid taaste- ja vastupidavuskavades sisalduvate mikroelektroonikaga seotud meetmete kaudu ning riiklikest või piirkondlikest fondidest. Komisjon mainib samuti rakendusuuringute ja innovatsiooni toetamist üleeuroopalist huvi pakkuvate tähtsate projektide kaudu. Põhimõtteliselt toetab komitee kaugeleulatuvaid investeerimiskavasid. Siiski jääb selgusetuks, kuidas neid rahastatakse. Komitee kutsub komisjoni üles neid kavasid täpsustama. |
| --- | --- |

3.2.1.

3.3.   Teadusuuringute edendamine ja tehnoloogiline juhtpositsioon

| 3.3.1. | Programmi „Euroopa horisont“ teadusuuringute raamprogrammis on juba seatud eesmärk edendada järgmise põlvkonna tehnoloogiaid. Komitee toetab kindlalt seda eesmärki. Euroopa Komisjoni hinnangul aitab kiipide ühisettevõtte raames toetatav edaspidine teadustegevus paremini rahuldada vertikaalsete tööstusharude tulevasi vajadusi ning tagada ühiskonna- ja keskkonnaprobleemide lahendamise. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Komisjon kavatseb teadusuuringutes keskenduda tehnoloogiale, mille abil saavutatakse transistoride suurus alla 2 nm, murrangulisele tehisintellektitehnoloogiale, üliväikese energiatarbega energiatõhusatele protsessoritele, uudsetele materjalidele ning eri materjalide heterogeensele ja 3D-integreerimisele, samuti kujunemisjärgus projekteerimislahendustele. Põhimõtteliselt peab komitee seda lähenemisviisi kiiduväärseks ja toetab seda. Euroopal on head võimalused olla teaduskeskus. Tootespetsiifilise intellektuaalomandi loomine Euroopa pooljuhtide väärtusahela jaoks, sealhulgas avatud lähtekoodiga RISC-V andmetöötlusarhitektuuri lähenemisviisi alusel, peaks veelgi parandama pooljuhilahendusi puudutavaid oskusi paljudes olulistes sektorites. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Komitee nõustub kavatsusega edendada põhifunktsioonide integreerimist, säästvat energiatarbimist, suuremat andmetöötlusvõimsust ja murrangulisi tehnoloogiaid, näiteks neuromorfsed ja sisseehitatud tehisintellektikiibid, integreeritud fotoonika, grafeen ja muud 2D-materjalidel põhinevad tehnoloogiad. Lisaks tõsiasjale, et tegu on väga väikeste komponentidega (< 2 nm) tuleb arvesse võtta tööstusklientide vajadusi ja Euroopa pooljuhtide tööstuse tugevusi, eelkõige kui tegemist on oluliselt suuremate võimsuspooljuhtide ja anduritega. Kuigi sellised tehnoloogiad nagu tehisintellekt, masinõpe, 5G/6G ja kõrgjõudlusega andmetöötlus nõuavad kuni 5 nm suuruseid kiibilahendusi, on tööstuslikus tootmises jätkuvalt laialdane vajadus palju suuremate spetsiaalsete kiipide järele. Seetõttu ei peaks Euroopa keskenduma üksnes kõige väiksematele komponentidele. Komitee on kindlalt veendunud, et asjatundlikkus väikeste komponentide (< 10 nm) valdkonnas ei ole ainus pooljuhiökosüsteemi edu määrav tegur. Mikroelektroonika spetsiifilised nõuded muutuvad tulevikus hoopis üha erisugusemaks ja vaja läheb üha laiemat valikut kiibilahendusi, mis on olenemata oma suurusest ka murrangulised ja innovatiivsed. Seetõttu soovitab komitee terviklikku lähenemisviisi, mis põhineb peamiselt pooljuhiökosüsteemi innovatsioonipotentsiaalil. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Komitee toetab kvantkiipidega seotud teadusuuringuid ja peab kiiduväärseks rahastamise tagamist programmi „Euroopa horisont“ kvanttehnoloogia juhtalgatuse kaudu. |
| --- | --- |

3.3.4.

3.4.   Juhtpositsioon projekteerimises, tootmises ja pakendamises

| 3.4.1. | Komitee väljendab heameelt eesmärgi üle tugevdada pooljuhitehnoloogiat ja innovatsioonisuutlikkust ELis ning elujõulist ja vastupidavat pooljuhiökosüsteemi. Positiivseks saab pidada sellist terviklikku lähenemisviisi, milles ei keskenduta üksnes tehnoloogiainnovatsiooni sidusrühmadele, vaid ka tarnimisele ja kasutajatööstusele. Komitee rõhutab kogu pooljuhtide väärtusahela ja pooljuhiökosüsteemi tugevdamise vajadust, kuna uue pooljuhitehnoloogia loomise võimaldamisel on oluline roll mitte üksnes kiipidel, vaid ka materjalide ja protsessidega seotud oskustel, sealhulgas pakendamisel. Oluline on tihe koostöö pakkumis- ja nõudluspoole sidusrühmade vahel, mille puhul protsessori- ja pooljuhttehnoloogiate tööstusliit täidab koos teiste sidusrühmadega nõuandvat rolli. Komitee soovitab algatusega kiiresti edasi minna. Lõppkokkuvõttes määrab aga meetmete tegelik rakendamine selle, kas need osutuvad tulemuslikuks ja kas loodetud investeeringuid ka reaalselt tehakse. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Euroopa Komisjon kavatseb luua integreeritud pooljuhitehnoloogia projekteerimistaristu. See taristu on kättesaadav kõigile huvitatud sidusrühmadele, sealhulgas VKEdele. Komitee peab kiiduväärseks selgete intellektuaalomandieeskirjade kohaldamist, mis on otsustava tähtsusega sellise platvormi edu seisukohast, kus investeeritakse märkimisväärselt teadusuuringutesse. Komitee leiab samuti, et osalemine ja eelkõige projekteerimislahenduste pakkumine peaks olema vabatahtlik. Koostöö ja koostoime loomise kontseptsioon, sealhulgas rahvusvahelisel tasandil, on väga tervitatav. Siiski on siingi ülioluline tegelik rakendamine. Platvorm saab olla edukas üksnes siis, kui eri sidusrühmad akadeemilistest ja teadusringkondadest, ülikoolidest, arendus- ja tööstussektorist näitavad üles tugevat osalemistahet. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Komitee peab kiiduväärseks kava luua prototüüpide jaoks innovaatilised katseliinid, mis tuginevad olemasolevatele katseliinidele. Samuti on otstarbekas siduda need projekteerimistaristu platvormiga. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | Pooljuhtide tööstuses toodetakse mitmesuguseid kõrgtehnoloogilisi tooteid, mis on olulised paljude rakenduste jaoks. Seda liiki tooted on omased rahvusvahelistele turgudele. Seepärast rõhutab komitee, et kõik sertifitseerimise kasutuselevõtu püüded peaksid põhinema rahvusvahelistel eeskirjadel ja standarditel. Sellega seoses on oluline tihe koostöö tootjate, kasutajate ja rahvusvaheliste partneritega. Viimasel ajal on pooljuhtide tööstus olnud piirkondlike kaubanduspingete ja tarneahelahäirete keskmes. Kui siia lisada uute turuosaliste eesmärgid, toob see rahvusvaheliste standardite kehtestamise ja nendega seotud sertifitseerimissüsteemide puhul kaasa erinevad riiklikud ja piirkondlikud standardimise käsitlused ning pinged ametlikus standardimises rahvusvahelisel tasandil. EL peaks tegema kõik endast oleneva, et töötada välja turupõhised standardid, mida saaks kasutada rahvusvaheliste standarditena. Selleks on äärmiselt oluline teha koostööd nii ELi piires kui ka rahvusvaheliste partneritega. |
| --- | --- |

3.4.4.

| 3.4.5. | Komitee nõustub Euroopa Komisjoniga, et erainvesteeringud kõrgtehnoloogilistesse pooljuhirajatistesse nõuavad tõenäoliselt avaliku sektori märkimisväärset toetust. Komisjon kavatseb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohastes riigiabi hindamistes arvesse võtta ka seda, kas tootmisrajatised oleksid esimesed omataolised, ning märgib, et isegi 100 % tõendatud rahastamispuudujäägist võidakse katta avaliku sektori vahenditest, kui vastasel juhul kõnealuseid rajatisi Euroopas ei eksisteeriks. Komitee tunnistab, et pooljuhtide tööstuse edendamine on ELi jaoks väga oluline ja strateegiline tulevikuprojekt, millel on innovatsioonikeskuse ja ettevõtluskeskkonnana otsustav tähtsus varustuskindluse ja Euroopa tuleviku seisukohalt. Samal ajal juhib komitee tähelepanu asjaolule, et märkimisväärse riigiabi andmine kuni 100 % ulatuses, mida rahastavad maksumaksjad, võib viia majanduslikult mittetasuvate investeeringuteni ja sellel võib olla turule negatiivne mõju. Kui vastav toetuse osa ja rahalised vahendid on liiga suured ja katavad kõik majandusriskid, võib see kaasa tuua ebaõiglased konkurentsitingimused. Komitee toob samuti esile ohu, mis on seotud kuluka rahvusvahelise võidujooksuga toetusrahale, eriti kui kõrgtehnoloogilise pooljuhirajatise jaoks valitud koht ei ole optimaalne. Komitee juhib tähelepanu Euroopa Komisjoni teatisele „Konkurentsipoliitika, mis toetab uute probleemide lahendamist“, (7) milles selgitatakse, et sellise abi suhtes tuleb kohaldada rangeid kaitsemeetmeid ning et kasu tuleb laialdaselt ja diskrimineerimiseta jagada kogu Euroopa majanduses. Komitee märgib, et põhimõte „esimene omataoline“ loob ümberpaigutamiseks atraktiivsed raamtingimused, millel võib olla innustav mõju ka teistele ettevõtjatele. Lõppkokkuvõttes tuleb siiski kindlustada selliste rajatiste majanduslik elujõulisus vähemalt keskpikas perspektiivis, et tagada avaliku sektori vahenditest tehtavate investeeringute tõhusus. See on ainus viis vältida halvimat võimalikku stsenaariumi alakasutusega pooljuhtide tehase puhul, mis läheks maksma miljoneid eurosid päevas. |
| --- | --- |

3.4.5.

3.5.   Erainvesteeringute võimaldamine

| 3.5.1. | Komitee peab kiiduväärseks kiibifondi loomist, eriti kui see lihtsustab ettevõtjate, eelkõige VKEde ja idufirmade jaoks piisavate rahaliste vahendite hankimist. |
| --- | --- |

3.5.1.

3.6.   Tegelemine oskuste nappuse suure probleemiga

| 3.6.1. | Digipööre ja tehnoloogilised muutused nõuavad pidevat täiendusõpet ja -koolitust. Komitee kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegelema oskuste nappusega peamistes digivaldkondades, et rahuldada suurt nõudlust oskustööliste järele, eelkõige teaduse, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika valdkonnas. See peab saama alguse koolis. Õppe- ja karjäärinõustamise loomisel tuleb rajada alus ka elukestvale õppele. Eriti oluline on edendada struktuurselt ka naiste suuremat esindatust IT-sektoris digioskuste parandamise programmide kaudu. Ettevõttedki peaksid andma oma osa, võimaldades naistel parandada oma IT-oskusi mitmesuguste digioskuste programmide ja koolituskursuste kaudu. Head näited on ELi tasandi ja liikmesriikide algatused, mille eesmärk on kaasata rohkem naisi digipöördesse, näiteks Women TechEU (8) ja SheTransformsIT (9). Riiklike ja Euroopa algatuste vahelist koostööd tuleks tõhustada. |
| --- | --- |

3.6.1.

3.7.   Ülemaailmsete tarneahelate mõistmine ja tulevaste kriiside ennetamine

| 3.7.1. | Komitee kiidab heaks strateegilise lähenemisviisi võimalike puudujääkide tuvastamiseks ja hindamiseks pooljuhtide tarneahelas. Seire on oluline vahend suundumuste ja sündmuste hindamiseks ja prognoosimiseks, mis võivad viia häireteni tarneahelas. Euroopa Komisjonil on juba teoksil pooljuhiökosüsteemi käsitlev sidusrühmade uuring, (10) et koguda teavet kiipide ja pooljuhtplaatide praeguse nõudluse kohta, aga ka konkreetsete majandusprognooside kohta seoses nõudlusega tulevikus. See toetab ka kiibimääruse kolmandat sammast ja erakorralisi meetmeid eelnevates etappides. Siiski kutsub komitee komisjoni üles hoidma selle uuringu tulemused rangelt konfidentsiaalsena, kuna pooljuhtide tegeliku tootmise kohta küsimustele vastamine hõlmab tundlike andmete ja tõenäoliselt ka ärisaladuste avaldamist. Seetõttu on oluline, et sellised uuringud oleksid vabatahtlikud ja et tundlikke andmeid käsitletaks äärmise konfidentsiaalsusega. |
| --- | --- |

3.7.1.

| 3.7.2. | Komitee leiab, et häiretega toimetuleku meetmed on äärmiselt kaugeleulatuvad. Elutähtsate sektorite tellimuste prioriseerimine, ühised ostukavad ja ekspordikontroll on ulatuslikud turusekkumised, mida tuleb rakendada üksnes erandolukorras. Turupõhise ökosüsteemi, globaliseerunud väärtusahelate ja maailma eri piirkondade suure vastastikuse sõltuvuse taustal peab riigi sekkumine piirduma vaid vajaliku miinimumiga. Komisjon peaks kavandatud meetmete eeltingimusi üksikasjalikumalt kirjeldama. Komitee suhtub kriitiliselt ka sellesse, et meetmete üle otsuseid tegev Euroopa pooljuhtide nõukogu koosneb eranditult liikmesriikide ja komisjoni esindajatest, kaasamata asjakohaseid turuosalisi ja sotsiaalpartnereid. |
| --- | --- |

3.7.2.

3.8.   Rahvusvaheline koostöö

| 3.8.1. | Pooljuhiökosüsteemi ülemaailmse vastastikuse sõltuvuse tõttu tuleks pooljuhtide tööstuse tugevdamiseks tehtavaid jõupingutusi koordineerida rahvusvahelisel tasandil, näiteks G7 ja G20 kaudu, et toetada kogu pooljuhtide väärtusahelat ja luua koostoime. Komitee toetab võrdset turulepääsu ja võrdseid võimalusi. See hõlmab investeerimistõkete vastastikust kõrvaldamist ja vastumeetmena uute kaubanduspiirangute kasutamise vältimist. Tihedas koostöös tööstussektori ja sotsiaalpartneritega tuleks välja töötada ühisstrateegiad, et kaitsta pooljuhtide tarneahelat. Strateegiad peaksid hõlmama muu hulgas pooljuhtide seadmeid, materjale ja toorainet. Turupõhiste ja konsensusel põhinevate Euroopa standardite väljatöötamine eesmärgiga kasutada neid rahvusvahelisel tasandil ning rahvusvaheline standardimisalane koostöö on samuti otsustava tähtsusega mastaabisäästu saavutamisel, tuues lõppkasutajatele kasu taskukohaste ja kvaliteetsete toodete näol. |
| --- | --- |

3.8.1.

Brüssel, 15. juuni 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse meetmete raamistik Euroopa pooljuhiökosüsteemi tugevdamiseks (kiibimäärus)“ (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 34), Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) 2021/2085, millega luuakse ühisettevõtted programmi „Euroopa horisont“ raames, seoses kiipide ühisettevõttega“ (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 40) ja Tööstuse muutuste nõuandekomisjoni (CCMI) arvamus teemal „Kiibimäärus Euroopa jaoks: Euroopa kiibimääruse mõju kaitse- ning lennundus- ja kosmosetööstusele“ (käesolevat arvamust täiendav arvamus).

1

Euroopa Liidu Teataja

Euroopa Liidu Teataja

(2)  IC Insights: https://www.icinsights.com/news/bulletins/2022-Semiconductor-Sales-To-Grow-11-After-Surging-25-In-2021/.

2

(3)  „Senate Passage of USICA Marks Major Step Toward Enacting Needed Semiconductor Investments“ – Semiconductor Industry Association (semiconductors.org).

3

(4)  „A new world under construction: China and semiconductors“ | McKinsey.

4

(5)  COM(2021) 118.

5

(6)  COM(2021) 574.

6

(7)  COM(2021) 713 final.

7

(8)  Women TechEU (europa.eu).

8

(9)  „Digitalisierung braucht mehr Frauen“ | SheTransformsIT.

9

(10)  https://ec.europa.eu/growth/news/stakeholder-survey-european-chip-demand-2022-02-16_en.

10

---

LISA

Tööstuse muutuste nõuandekomisjoni (CCMI) arvamus teemal „Kiibimäärus Euroopa jaoks: Euroopa kiibimääruse mõju kaitse- ning lennundus- ja kosmosetööstusele“

(arvamust INT/984 täiendav arvamus)

| Raportöör: | Maurizio MENSI |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Jan PIE |

Raportöör:

Maurizio MENSI

Kaasraportöör:

Jan PIE

| Täiskogu otsus | 18.1.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | kodukorra artikli 37 lõige 2 |
| | (täiendav arvamus) |
| Vastutav sektsioon | tööstuse muutuste nõuandekomisjon (CCMI) |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 13.5.2022 |

Täiskogu otsus

18.1.2022

Õiguslik alus

kodukorra artikli 37 lõige 2

(täiendav arvamus)

Vastutav sektsioon

tööstuse muutuste nõuandekomisjon (CCMI)

Vastuvõtmine sektsioonis

13.5.2022

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on seisukohal, et pooljuhid on tänapäevase geopoliitika ning tehnoloogilise ja tööstusliku juhtpositsiooni alus. Euroopa tipptasemel pooljuhiökosüsteemi ja vastupanuvõimeliste tarneahelate edendamine on seega Euroopa Liidu strateegilise sõltumatuse, tehnoloogilise suveräänsuse, vastupanuvõime ja tööstuse konkurentsivõime jaoks ülioluline, seda ka strateegilise kaitse- ja lennundussektoris. Seetõttu toetab komitee täielikult Euroopa kiibimääruse kaugeleulatuvaid eesmärke. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee arvates on ELil pooljuhtide valdkonnas oma suurte eesmärkide saavutamiseks vaja praegu kavandatust rohkem vahendeid. Et piiratud ressursse kõige paremini ära kasutada, peaks EL kaaluma ka konkreetsete tehnoloogiate või väärtusahela segmentide eelistamist ja täiendavate jõupingutuste tegemist sarnaselt meelestatud partneritega. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ning lennundus- ja kosmosetööstusele lähtuvalt nende strateegilisest olulisusest ja staatusest elutähtsate sektoritena ning olenemata nende turu suurusest. See peaks kajastuma algatuse kõigis sammastes, soodustades muu hulgas uusi kiipide projektilahendusi, mis vastavad kaitse- ning lennundus- ja kosmosevaldkonna erinõuetele. Erimeetmetega kaasneks eelisjärjekorras juurdepääs katseliinidele ja võimalus seada väljaspool kriisiolukorda esikohale elutähtsate sektorite tellimused integreeritud tootmisrajatistele ja ELi avatud pooljuhitehastele. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee arvates peaksid pooljuhtide ja elutähtsate järgmise etapi sektorite tööstuse sidusrühmad olema Euroopa pooljuhtide nõukoja ja selle allorganite täisliikmed, et tagada maksimaalne kooskõlastamine poliitikakujundajate ning eelneva ja järgneva turuetapi osaliste vahel. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee peab vajalikuks investeeringuid nii kõrgtehnoloogiliste kui ka väljakujunenud kiipide tootmisse Euroopas, et tagada kaitse- ning lennundus- ja kosmosetööstuse vastupidavad tarneahelad, ning leiab, et innovatsiooni tuleks toetada kõigi pooljuhiliikide puhul, mida Euroopa tööstus vajab. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee leiab, et ELi strateegia peaks sisaldama konkreetseid meetmeid, mille abil lahendada toorainetega varustamise küsimused. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee arvates tuleks kahjuliku subsideerimisralli ärahoidmiseks rahastamist võimalikult suurel määral koordineerida ELi tasandil. Samuti tuleks ELi toimimise lepingu artikli 107 kohast riigiabi kontrollimehhanismi kohandada, et tagada hindamise prognoositavus ja kooskõla teiste ELi eesmärkidega. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee on arvamusel, et integreeritud tootmisrajatistele ja ELi avatud pooljuhitehastele, millest saavad otsest kasu mitmed liikmesriigid, tuleks anda riigiabi ning et avaliku sektori toetus võiks olla suunatud algatustele, mis on tihedalt seotud keskkonnahoidlike rakendustega. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee on seisukohal, et tarneahelate jälgimiseks ja tulevaste kriiside ennetamiseks peaks andmete kogumisega tegelema üksainus ELi tasandi asutus. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komitee pooldab sobivat andmehaldusraamistikku, mis käsitleks andmete läbipaistvust, koostalitlusvõimet, jagamist, turvalisust ja neile juurdepääsu. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Komitee leiab, et sertifitseerimismenetluste väljatöötamisel tuleks seada esikohale kaitse- ning lennundus- ja kosmosevaldkonnad kui strateegilised sektorid ning Euroopa kiibialgatus võiks toetada ühiste sõjaliste ja tsiviilstandardite väljatöötamist Euroopa standardimisstrateegia raames. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Komitee arvates peab Euroopa kiibimäärus olema kooskõlas ja selgelt seotud kõigi teiste ELi ja riiklike poliitikavahenditega, millel on samalaadsed eesmärgid, näiteks protsessori- ja pooljuhttehnoloogiate tööstusliit, elutähtsa tehnoloogia ELi vaatluskeskus ja Euroopa tooraineliit. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Komitee väljendab Euroopa kiibimääruse üle heameelt ja kutsub üles alustama kiibialgatuse üle viivitamata läbirääkimisi ning seda kiiresti, julgelt ja tõhusalt rakendama. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Arvamuse taust

| 2.1. | Üha enam digitaliseeruvas maailmas on pooljuhid paljude erinevate majandussektorite ja eluvaldkondade oluliseks osaks. Pooljuhid muudavad võimalikuks digitaaltehnoloogiat kasutavate toodete töötamise, nad võimaldavad luua olulisi tulevikutehnoloogiaid, nagu tehisintellekt, 5G ja pilv-/servtöötlus, ning hoiavad üleval meie ühiskonda toetavaid elutähtsaid taristuid. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Pooljuhid on olulised ka kaitse- ning lennundus- ja kosmosetööstuse jaoks. Keerukad süsteemid, millest Euroopa sõjavägi ja teised lõppkasutajad üha enam sõltuvad, sisaldavad mitmesuguseid kiipe, lisaks leidub kiipe kaubanduslikes toodetes. Kui kiipide kaubanduslik tootmine keskendub kulutõhususele suurte koguste juures, siis kaitse ning lennundus- ja kosmosetööstuse jaoks on vaja väikseid koguseid ning rõhutakse vastupidavusele, usaldusväärsusele ja infoturbele. Kaitse- ning lennundus- ning kosmosesektor koos moodustasid 2020. aastal umbes 1 % ülemaailmsest kiibiturust (1). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Digipöörde ülemaailmne kiirenemine suurendab kõigis tööstussektorites üha kasvavat nõudlust igat liiki pooljuhtide järele ja see nõudlus peaks 2030. aastaks kahekordistuma. Koroonaviiruse pandeemia puhkemine suurendas nõudlust ja häiris üleilmseid tarneahelaid ning suured tarneprobleemid mõjutavad siiani järgmise etapi tööstust igas sektoris üle maailma. See on põhjustanud pikki tarneviivitusi, tellimuste tühistamist ja tehaste sulgemist, tuues kaasa tõsised majanduslikud tagajärjed. Näiteks euroala tootjate uusi tellimusi kajastava ostujuhtide indeksi ja tarnijate tarneaegade suhtarv on aastatel 2019–2021 enam kui kolmekordistunud, eriti tööstusharudes, kus pooljuhte kasutatakse tootmises (nt autotööstus, tehnoloogiaseadmed), samas kui euroala mootorsõidukite tootmine vähenes 2020. aasta novembrist 2021. aasta märtsini 18,2 % (2). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | See areng on toonud esile Euroopa sõltuvuse mõnest üksikust välismaisest kiipide ja komponentide tarnijast ning sellest tuleneva nõrkuse tarneahela häirete suhtes. Seda nõrka kohta on teravalt tundnud eelkõige ELi kaitse- ning lennundus- ja kosmosetööstus. Kiipide tootjad ei suuda vastata kasvavale ülemaailmsele nõudlusele ja seavad turuloogika tõttu esikohale kodumaised turud ja suuremahulised tööstusharud, jättes ülejäänud osaliselt teenindamata. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Kuna kiibid on meie majanduse keskmes, kujutavad tarneahela häired endast majanduslikku ja võimalik, et ka sotsiaalset väljakutset. Strateegilistes sektorites, nagu kaitse- ning lennundus- ja kosmosevaldkond, muutub selline sõltuvus aga ka julgeolekuprobleemiks, sest see ohustab kaitse- ning lennundus- ja kosmosetoodete tarnimist ELis. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | See on äärmiselt problemaatiline seoses kasvavate poliitiliste pingetega ja kuna kaubandus- ja tehnoloogiavooge kasutatakse relvana, mis on muutnud pooljuhid geopoliitiliselt ülimalt tähtsaks. Selle tulemusena teevad suured juhtivad majanduspiirkonnad intensiivseid jõupingutusi, et suurendada oma tootmisvõimsust ja vähendada seda sõltuvust. Näiteks kavatseb USA investeerida oma pooljuhiökosüsteemi 2026. aastani 52 miljardit USA dollarit, Hiinal on kavas kasutada 150 miljardit USA dollarit, et saavutada 2025. aastaks 70 % omavarustatusest, ning Lõuna-Koreal on plaanis 2030. aastaks kaasata kuni 450 miljardit USA dollarit erainvesteeringuid. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Seda arvesse võttes peab EL kiiresti vähendama sõltuvust, suurendama konkurentsivõimet ja tugevdama kiipide varustuskindlust, parandades oma positsiooni ülemaailmses tarneahelas. See eesmärk on eriti oluline selliste strateegiliste sektorite puhul nagu kaitse- ning lennundus- ja kosmosetööstus. Samas suur keerukus, kulud ja turule sisenemise tõkked muudavad täieliku majandusliku sõltumatuse pooljuhtide tootmisel ebarealistlikuks ja ebasoovitavaks. Seetõttu on rahvusvaheliste partnerluste tugevdamine Euroopa varustuskindluse suurendamiseks äärmiselt tähtis. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | 2020. aasta tööstusstrateegias tunnistas Euroopa Komisjon pooljuhte strateegilise tööstusvaldkonnana, kus tuleks lahendada Euroopa sõltuvuse probleem. 2021. aasta digikompassis esitati eesmärk kahekordistada 2030. aastaks Euroopa osakaalu tipptasemel kestlike kiipide tootmises, et see moodustaks 20 % maailma toodangust. Oma 2021. aasta kõnes olukorrast Euroopa Liidus kuulutas komisjoni president Ursula von der Leyen välja Euroopa kiibimääruse, mille eesmärk on luua tipptasemel Euroopa kiipide ökosüsteem. Euroopa Ülemkogu kinnitas 2022. aasta märtsis veel kord selle algatuse tähtsust, kutsudes üles vähendama ELi strateegilist sõltuvust väga tundlikes valdkondades, sealhulgas pooljuhtide sektoris. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Üldised märkused

3.1.   Visioon

| 3.1.1. | Kuigi Euroopa on kiipide väärtusahela mõnes segmendis (nt teadus- ja arendustegevus, tootmisseadmed) tugev, peab ta kindlustama oma positsiooni kogu ahela ulatuses. Seetõttu väljendab komitee heameelt Euroopa Komisjoni eesmärgi üle kasutada ära olemasolevaid tugevaid külgi, et toetada teadmiste ülekannet laborist tehasesse. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Komitee tunneb muret selle pärast, et Euroopa strateegias ei käsitleta piisavalt toorainete teemat, mis on varustuskindluse seisukohast ülimalt oluline ja mille puhul Euroopa sõltub teatavate sisendite (nt fotoresist, ränimetall) osas kolmandatest riikidest. Euroopa kiibimääruses tuleks sätestada konkreetsed meetmed selle riski vähendamiseks, sealhulgas näha ette seosed Euroopa tooraineliiduga. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Komitee toetab täielikult eesmärki suurendada tipptasemel kestlike pooljuhtide tootmist Euroopas. Elutähtsad sektorid, sealhulgas kaitsetööstus ning lennundus- ja kosmosetööstus, vajavad aga ka vanema põlvkonna kiipe. Seepärast leiab komitee, et vastupanuvõimeliste tarneahelate tagamiseks on vaja investeerida nii kõrgtehnoloogiliste kui ka väljakujunenud kiipide tootmisse. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Komitee on kindlalt veendunud, et hädavajalik on aktiivselt kaasata kogu ökosüsteem, sh idufirmad, kasvufirmad ja VKEd, samuti suuremad ettevõtjad, et toetada suures mahus tehnoloogilise suutlikkuse suurendamist ja innovatsiooni kogu liidus. |
| --- | --- |

3.1.4.

3.2.   Investeerimine

| 3.2.1. | Kiibistrateegia eesmärkide saavutamiseks kavandab Euroopa Komisjon 2030. aastani ligi 43 miljardi euro suurust poliitikapõhist investeeringut, sealhulgas 11 miljardi euro suurust avaliku sektori investeeringut Euroopa kiibialgatuse raames. Siiski on vaja palju suuremat selgust rahastamise allikate ja summade, olemasolevate eelarveassigneeringute kasutamise ning iga eelarvereaga toetatavate eesmärkide kohta. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Komitee on skeptiline selle suhtes, kas ELi kiibistrateegias ette nähtud avaliku sektori investeeringute summad, millest mõned olid juba eraldatud mikroelektroonika valdkonna meetmeteks, vastavad selle ambitsioonitasemele. ELi konkurendid tööstuses on pakkunud ja pakuvad jätkuvalt suuremat toetust oma pooljuhiökosüsteemidele, mis ülemaailmses väärtusahelas on juba paremas positsioonis. Seetõttu leiab komitee, et algatuse kõrgete eesmärkide saavutamiseks on vaja leida praegu kavandatust rohkem vahendeid nii turuosa kui ka ajakava osas. Nendele ressurssidele juurdepääsu takistava halduskoormuse vähendamist tuleks käsitleda prioriteedina. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Et piiratud ressursse kõige paremini ära kasutada, peaks EL kaaluma ka konkreetsete tehnoloogiate või väärtusahela segmentide eelistamist. Kooskõlastamine sarnaselt meelestatud partneritega võiks tagada vastastikuse täiendavuse ja ära hoida jõupingutuste kattuvuse. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Komitee arvates ei tohiks programmide „Euroopa horisont“ ja „Digitaalne Euroopa“ eelarvevahendite ümberjaotamine tuua kaasa eelarvevahendite nappust konkreetsete eesmärkide saavutamiseks muudes prioriteetsetes valdkondades, nagu kosmosetööstus, tehisintellekt ja küberturvalisus. Lisaks ei tohiks ümber jaotada Euroopa Kaitsefondi vahendeid, sest see vähendaks juba niigi piiratud vahendeid strateegilise kaitsesektori toetamiseks. |
| --- | --- |

3.2.4.

3.3.   Elutähtsad sektorid

| 3.3.1. | Euroopa kiibimääruses tunnistatakse elutähtsate sektorite, sh kaitsesektori ning lennundus- ja kosmosesektori tähtsust ning nähakse ette nende eelistamine oluliste tarnehäirete korral. Komitee tervitab seda strateegilist lähenemisviisi, sest see kajastab nende sektorite üliolulist rolli meie ühiskonna julgeolekus ja vastupanuvõimes. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Komitee leiab siiski, et elutähtsate sektorite mõiste peaks kajastuma algatuse kõigis sammastes. Eelkõige peaks Euroopa kiibialgatus sisaldama elutähtsate sektorite toetamiseks erimeetmeid, mille hulgas on ka eelisjärjekorras juurdepääs katseliinidele. Samal ajal peaksid integreeritud tootmisrajatised ja ELi avatud pooljuhitehased reserveerima miinimumi kogu oma tootmisvõimsusest, et katta nende sektorite nõudlust. |
| --- | --- |

3.3.2.

3.4.   Kaitse- ning lennundus- ja kosmosetööstuse strateegiline tähtsus

| 3.4.1. | Komitee on kindlalt veendunud, et Euroopa kiibimäärusega tuleks toetada eelkõige kaitse- ning lennundus- ja kosmosetööstust lähtuvalt nende strateegilisest olulisusest ja staatusest elutähtsate sektoritena. Toetuse andmisel tuleks arvesse võtta nende sektorite eripära, sealhulgas nende väikest turuosa ning piiratud võimet mõjutada seotud investeeringuid ja turuvalikuid. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Neid iseärasusi arvesse võttes on nende sektorite varustuskindluse tagamiseks vaja sobivat tasakaalu turupõhise käsituse, mahupõhise lähenemisviisi ning strateegilisel elutähtsusel põhineva käsituse vahel. See tasakaal peaks kajastuma eelkõige selles, et tootmisrajatistele esitatud tellimused seatakse suhtelisse tähtsusjärjekorda ja tooteid jaotatakse pärast ühisoste, sest kaitsetööstus ning lennundus- ja kosmosetööstus konkureerivad palju suuremate tööstusharudega. |
| --- | --- |

3.4.2.

3.5.   Keskkond

| 3.5.1. | Komitee on seisukohal, et Euroopa kiibimäärus peaks olema täielikult kooskõlas ELi strateegilise eesmärgiga saavutada 2030. aastaks keskkonnahoidlik ja kestlik ELi majandus ning seda toetama. Selleks tuleks läbi viia rohkem teadusuuringuid pooljuhtide algatuste keskkonnamõju kindlaks tegemiseks, et saada põhjalik ülevaade kogu väärtusahela keskkonnamõjust, mitte ainult lõpptoote keskkonnatoimest. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Sellest tulenevalt peaks avaliku sektori toetus keskenduma sellistele pooljuhtide algatustele, mis on tihedalt seotud keskkonnahoidlike rakendustega. Näiteks võiks selliseid tooteid arendavatele ettevõtjatele võimaldada paremaid tingimusi avaliku sektori toetuse saamiseks. |
| --- | --- |

3.5.2.

3.6.   Juhtimine

| 3.6.1. | Tööstuse sidusrühmadel on turusuundumuste jälgimiseks ja tarnehäirete võimalike parandusmeetmete hindamiseks paremad võimalused kui kellelgi teisel. Seepärast on komitee veendunud, et sellised sidusrühmad, eelkõige pooljuhisektorist ja elutähtsatest sektoritest, peaksid olema tihedalt kaasatud kiibistrateegia juhtimisse, sealhulgas pooljuhtide nõukoja ja selle allrühmade täisliikmetena. Järgmise etapi ja eelneva etapi sektorite kaasamine parandab ka nende koordineerimist, võimaldades tööstusel toime tulla tarnehäiretega ilma ulatusliku turusekkumiseta. |
| --- | --- |

3.6.1.

3.7.   Sidusus

| 3.7.1. | Juba praegu keskendutakse kiipidele mitme ELi tasandi poliitikavahendi raames, nagu programm „Euroopa horisont“, programm „Digitaalne Euroopa“, protsessori-ja pooljuhttehnoloogiate tööstusliit ning elutähtsa tehnoloogia ELi vaatluskeskus. Euroopa tooraineliit tegeleb ka seotud teemadega. Üldise tulemuslikkuse ja tõhususe maksimeerimiseks peavad need vahendid ja Euroopa kiibimäärus olema täielikult kooskõlas ja selgelt seotud. Vaja on kooskõlastamist ELi tasandi algatuste ja liikmesriikides aktiivselt arendatavate riiklike projektide vahel. |
| --- | --- |

3.7.1.

4.   Konkreetsed märkused

4.1.   Teadusuuringute edendamine ja tehnoloogiline juhtpositsioon

| 4.1.1. | Komiteel on hea meel, et Euroopa Komisjonil on kavas toetada järgmise põlvkonna tehnoloogiaid, nagu alla 2 nm suurused transistorid, murrangulised tehisintellektitehnoloogiad ja kvantkiibid. Neil tehnoloogiatel on suur potentsiaal strateegiliste tööstusharude, sealhulgas kaitse- ning lennundus- ja kosmosetööstuse tulevaste vajaduste rahuldamiseks, mistõttu on äärmiselt oluline neis valdkondades kiiresti arendada ja kaitsta Euroopa intellektuaalomandit. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Samal ajal vajavad Euroopa järgmise etapi tööstusharud, sealhulgas kaitse- ning lennundus- ja kosmosetööstus, jätkuvalt spetsiaalseid suuremaid kiipe. Seetõttu ei peaks Euroopa kiibimäärus keskenduma üksnes kõige väiksematele kiipidele, vaid edendama innovatsiooni kõigi vajalike kiibitüüpide puhul. |
| --- | --- |

4.1.2.

4.2.   Juhtpositsioon projekteerimises, tootmises ja pakendamises

| 4.2.1. | Komitee peab tervitatavaks, et Euroopa kiibialgatuse rõhuasetus on tihedal koostööl pakkumise ja nõudluse poole osalejate vahel ning protsessori- ja pooljuhttehnoloogiate liidu kavandataval nõuandval rollil, mis mõlemad aitavad tagada kooskõlastatud jõupingutusi. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Komitee on kindlalt veendunud, et Euroopa kaitse- ning lennundus- ja kosmosetööstuse vastupanuvõime ja sõltumatuse jaoks on eriti oluline, et ELil oleks suutlikkus projekteerida tulevikuelektroonikat, sealhulgas küberkaitse, tehisintellekti võimekuse, modulaarsuse ja taaskasutamise vallas. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Komitee toetab täielikult prototüüpide jaoks uuenduslike katseliinide loomist. Et edendada koostoimet kaubandusliku tootmise ning strateegiliselt olulise kaitsetööstuse ning lennundus- ja kosmosetööstuse vahel, tuleks selles kontekstis välja töötatud kiipide projekteerimisel arvesse võtta nende kahe sektori ainulaadseid nõudeid. Kaitse- ning lennundus- ja kosmosealaste vajaduste katmiseks kavandatud projektidel peaks olema eelisjuurdepääs ka katseliinidele. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Komitee leiab, et strateegiliste sektoritena tuleks sertifitseerimismenetluste väljatöötamisel seada esikohale kaitse- ning lennundus- ja kosmosetööstus. Standardite väljatöötamine on otsustava tähtsusega. Koostoime potentsiaali maksimeerimiseks võiks Euroopa kiibialgatus toetada ühiste sõjaliste ja tsiviilstandardite väljatöötamist Euroopa standardimisstrateegia raames. |
| --- | --- |

4.2.4.

4.3.   Euroopa ökosüsteemi edendamine ja varustuskindluse tagamine

| 4.3.1. | Komitee nõustub, et Euroopa tootmisvõimsuse suurendamiseks vajalike suurte erainvesteeringute stimuleerimiseks on vaja märkimisväärset ja kiiret avaliku sektori toetust. Nende investeeringute ligimeelitamisel on keskse tähtsusega õiguskindluse tagamine ja bürokraatia võimalikult suur vähendamine. Seetõttu on oluline selgelt panna paika kriteeriumid, mille alusel määrata integreeritud tootmisrajatised ja ELi avatud pooljuhitehased, lubada riigiabi ja lihtsustada haldusmenetlusi. Samuti tuleks määrata kriteeriumid olemasolevate eri toetusmeetmete kooskõlastamiseks, et tagada riigiabi eeskirjade tõhus ja mittediskrimineeriv kohaldamine. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Komitee peab positiivseks asjaolu, et põhimõtte „esimene omalaadne“ kohaselt toetatakse innovatsiooni mitte ainult tehnoloogiasõlme, vaid ka protsessitehnoloogia, jõudluse ja kestlikkuse valdkonnas. Kasutusele võiks võtta täiendava, kogu ELi hõlmava põhimõtte, et tunnustada rajatisi, millest saavad otsest kasu mitmed riigid (nt kohustudes varustama mitmest liikmesriigist pärit ettevõtjaid võrdsetel alustel). |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Et ära hoida kulukat subsideerimisrallit liikmesriikide vahel, soovitab komitee koordineerida avaliku sektori rahastamist võimalikult suurel määral ELi tasandil (nt kasutades ühisettevõtte ja üleeuroopalist huvi pakkuvate tähtsate projektide raamistikku ning koordineerides riiklike taaste- ja vastupidavuskavade digivaldkonna peatükke, mis peaksid kulutama digiüleminekule 20 % ehk 145 miljardit eurot). ELi toimimise lepingu artikli 107 kohase riigiabi kontrollimehhanismi rakendamise kohandamine on samuti põhjendatud, et võimaldada avaliku sektori toetuse kiiremat ja prognoositavamat hindamist. Sellega seoses tuleb märkida, et näiteks COVIDi ajutine raamistik osutus edukaks õigeaegse ja piisava toetuse tagamisel, samuti olid asjakohased lairibaühenduse toetamise suunised. Kuigi avaliku sektori toetust integreeritud tootmisrajatistele ja ELi avatud pooljuhitehastele saab toetada kuni 100 % ulatuses rahastamispuudujäägist, on edasised suunised analüüsi kohta väga teretulnud. Näiteks võivad integreeritud tootmisrajatised ja ELi avatud pooljuhitehased, mis vastavad ka kogu ELi hõlmavale kriteeriumile, saada abi ja loa kiiremini. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | Komitee arvates peaks komisjon riigiabi hindamisel arvesse võtma täiendavaid sihtmärke, näiteks eesmärki edendada strateegilisi sektoreid, nagu kaitse- ning lennundus- ja kosmosetööstust, ja tagada kooskõla ELi kestlikkuse eesmärkidega. |
| --- | --- |

4.3.4.

4.4.   Tegelemine oskuste nappuse suure probleemiga

| 4.4.1. | Digioskused on võtmetähtsusega, et saavutada Euroopa eesmärgid pooljuhtide vallas, ning nõudlus nende järele kasvab jätkuvalt. Seepärast väljendab komitee heameelt selle üle, et tähelepanu pööratakse Euroopa digioskuste nappuse kõrvaldamisele, ning nõuab kavandatud sellekohaste algatuste jõulist rakendamist. |
| --- | --- |

4.4.1.

4.5.   Ülemaailmsete tarneahelate mõistmine ja tulevaste kriiside ennetamine

| 4.5.1. | Komiteel on hea meel näha, et strateegiline tähelepanu keskendub tarneahelate kaardistamisele ja jälgimisele ning häiretega seotud riskide kindlakstegemisele. Kaitse- ning lennundus- ja kosmosesektoris on teatud riskid eriti olulised, sealhulgas keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimispoliitika mõju tarnijatele, ELi määrused, nagu kemikaalimäärus REACH, ning välistarnijate koduriikide välis- ja ekspordipoliitika (nt USA rahvusvahelise relvakaubanduse eeskiri (ITAR) ja USA ekspordihalduse eeskiri (EAR)). |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | See ülesanne eeldab lähenemisviisi, mis kajastaks tarneahelate keerulist piiriülest olemust ning tagaks teabe sidususe. Seepärast nõuab komitee, et andmete kogumisega tegeleks tsentraliseeritult üks ELi tasandi määratud asutus, kellele ettevõtjad kogu liidus annaksid aru selgete ja ühtlustatud nõuete alusel. Tööstuse esitatud tundliku teabe konfidentsiaalsuse tagamiseks tuleks kehtestada asjakohased mehhanismid. |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.5.3. | Samuti on oluline, et kriisiolukorras kohaldatavad eeskirjad oleksid selged. Näiteks kuna enamikku kiibitüüpe kasutatakse mitmetes eri tööstusharudes, vajavad mitme elutähtsa sektori ettevõtjad tõenäoliselt juurdepääsu samadele toodetele ja tootmisvõimsusele. Seetõttu on vaja selgeid kriteeriume tellimuste eelisjärjekorras täitmiseks ja toodete jaotamiseks pärast ühisoste. |
| --- | --- |

4.5.3.

4.6.   Rahvusvaheline koostöö

| 4.6.1. | Ülemaailmne pooljuhiökosüsteem on keeruline, spetsialiseerunud ja üksteisest väga sõltuv. Seepärast peab ELi tasandil tootmisvõimsuse ja vastupanuvõime suurendamiseks tehtavatele jõupingutustele lisanduma ka koostöö sarnaselt meelestatud rahvusvaheliste partneritega. Iga partneri tugevate külgede võimendamine ja kooskõlastatud strateegiate väljatöötamine arendab koostoimet, väldib topelttööd ja suurendab tõhusust kogu väärtusahela ulatuses.
  Partneritega koostöö tegemisel kiipide valdkonnas peaks EL parimal viisil ära kasutama olemasolevaid foorumeid, nagu ELi-USA kaubandus- ja tehnoloogianõukogu, ning seejuures kaasama tööstuse sidusrühmi, arvestades nende eksperditeadmisi ja rolli projektide elluviimisel kohapeal. |
| --- | --- |

4.6.1.

Partneritega koostöö tegemisel kiipide valdkonnas peaks EL parimal viisil ära kasutama olemasolevaid foorumeid, nagu ELi-USA kaubandus- ja tehnoloogianõukogu, ning seejuures kaasama tööstuse sidusrühmi, arvestades nende eksperditeadmisi ja rolli projektide elluviimisel kohapeal.

Brüssel, 13. mai 2022

Tööstuse muutuste nõuandekomisjoni esimees

Pietro Francesco DE LOTTO

---

(1)  TechNavio, „Semiconductor Market in Military and Aerospace Industry by Product and Geography – Forecast and Analysis 2021-2025“, november 2021; Gartner, pressiteade „Worldwide Semiconductor Revenue Grew 10,4 % in 2020“, 12. aprill 2021.

1

(2)  Attinasi, Maria Grazia, et al.„The semiconductor shortage and its implication for euro area trade, production and prices“, ECB Economic Bulletin, 4/2021, aprill 2021.

2

et al.

---

| 23.9.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 365/34 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 365/34

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse meetmete raamistik Euroopa pooljuhiökosüsteemi tugevdamiseks (kiibimäärus)“

(COM(2022) 46 final – 2022/0032 (COD))

(2022/C 365/06)

| Raportöör: | Dirk BERGRATH |
| --- | --- |

Raportöör:

Dirk BERGRATH

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Parlament, 7.3.2022
  nõukogu, 17.3.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | ELi toimimise lepingu artikkel 114, artikli 172 lõige 3, artikli 182 lõige 1 ja artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 1.6.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 15.6.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 570 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 205/0/5 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Parlament, 7.3.2022

nõukogu, 17.3.2022

Õiguslik alus

ELi toimimise lepingu artikkel 114, artikli 172 lõige 3, artikli 182 lõige 1 ja artikkel 304

Vastutav sektsioon

ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

1.6.2022

Vastuvõtmine täiskogus

15.6.2022

Täiskogu istungjärk nr

570

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

205/0/5

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Kavatsus muuta Euroopa tööstus vastupidavamaks ja tugevdada liidu pooljuhitööstust on igati tervitatav. Ennekõike peaks kiibimääruse keskmes olema eesmärk saavutada suurem läbipaistvus ja koostöö kogu väärtusahela ulatuses ning vähendada sihipärase edendamise abil globaalseid sõltuvusi projekteerimise, tootmise, pakendamise, katsetamise ja kokkupaneku valdkonnas. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Kuid kiibimääruses ei võeta samas ulatuses arvesse kogu ökosüsteemi, vaid keskendutakse selgelt pooljuhisegmendile, mis on küll oluline tuleviku tööstuse jaoks, kuid mida praegu kasutatakse minimaalselt. Tööstuses tegelikult vajatavates kiibisegmentide tuleks teha parandusi ja sellele täiendavalt keskenduda. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Kiibimäärus ei aita lahendada olemasolevaid tarneahelaga seotud probleeme, mille mõju avaldub praegu näiteks autotööstuses ja masinaehitussektoris. Seepärast tuleks olemasolevate Euroopa tööstusharude jaoks vajalike kiibisegmentidega tegeleda täiendavate ja konkreetsete meetmete abil, et muuta need segmendid kriisidele vastupidavamaks. Lisaks sellele, et see tugevdab praegust pooljuhitootmist Euroopas ja toetab selle moderniseerimist, on see tänu paremale varustuskindlusele kasulik ka kiipidest sõltuvale Euroopa töötlevale tööstusele. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Seega ei peaks tööstuspoliitika suuna määramisel olema määravaks mitte ainult kiipide suurus, vaid ka sihipärane tööstustarbijate vajaduste analüüs, et tagada kavandatud toetusmeetmete sihipärasus. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Arvesse tuleks võtta lisakriteeriume, näiteks kiipide energiatõhusus, tootmiseks kasutatava tooraine liik ja võimalikult ulatuslik ringtootmine. Seepärast peaksid komisjon, liikmesriigid ja tööstusvaldkond koos arutama, kuidas mitmekesistada tarneallikaid ja eelkõige seda, kuidas võtta mikroelektroonikas tööstusliku ringmajanduse käigus paremini ringlusse kriitilise tähtsusega tooraineid. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Eelkõige ei tohiks Euroopa Liidu kiibistrateegia piirduda ainult protsessoritega, vaid peaks käsitlema kõiki integraallülituste liike ning hõlmama ka passiivseid komponente ja pakkematerjale ning masinate tootmist. Komisjoni esitatud põhimõte „laborist tehasesse“ ei ole piisav, sest väärtusahel ei lõpe tehases. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Selleks, et tagada tööstuspoliitika toetusmeetmete rakendamiseks vajalike oskustööliste olemasolu, teeb komisjon ettepaneku võtta mitmeid koolitusmeetmeid. Siiski on märgata, et rõhuasetus on eelkõige kõrgelt kvalifitseeritud töötajatel. See on ülioluline, et õnnestuks tehnoloogiline hüpe pooljuhisegmendile < 10 nm. See ei tohiks aga jätta tähelepanuta asjaolu, et tööstuse ökosüsteemi paremaks kinnistumiseks Euroopas tuleb eelkõige hõlbustada ka nende töötajate juurdepääsuvõimalusi, keda ei peeta kõrgelt kvalifitseeritud töötajateks. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Sissejuhatus ja üldised märkused

| 2.1. | ELi kiibimääruses tehakse ettepanek tugineda Euroopa tugevatele külgedele, kõrvaldada senised puudused ning arendada välja edukas pooljuhiökosüsteem ja vastupidav tarneahel, nähes samal ajal ette meetmed tarneahelas edaspidi esineda võivateks häireteks valmisoleku tagamiseks, nende ennetamiseks ja neile reageerimiseks. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse meetmete raamistik Euroopa pooljuhiökosüsteemi tugevdamiseks (kiibimäärus)“, (1) täiendab teatist „Kiibimäärus Euroopa jaoks“ (2). |
| --- | --- |

2.2.

3.   Üldised märkused

3.1.   Ettepaneku kokkuvõte

| 3.1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kiidab heaks ettepaneku ning eelkõige asjaolu, et käsitletakse tuvastatud vajadust võtta meetmeid tarneahela turvalisuse, läbipaistvuse ja koostöö valdkonnas kogu väärtusahela ulatuses. Kiibimääruses käsitletakse tarnekindlust, mis on rohe- ja digipöörde edukuse seisukohalt ülioluline. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Komitee tunneb heameelt, et sõltuvust kolmandate riikide tarnijatest peetakse problemaatiliseks, eriti projekteerimise, tootmise, pakendamise, katsetamise ja kokkupaneku valdkonnas. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Komitee arvates ei aita kiibimäärus lahendada tarneahelaprobleeme, mille mõju on praegu näha näiteks autotööstuses. Kiipe kasutatakse praegu ja tulevikus peamiselt autotööstuses, kuid ka kodumasinate sektoris ja masinaehituses, st eelkõige pooljuhtides, mille mõõtmed on > 16 nm. Seepärast tuleks seda kiibisegmenti käsitleda täiendavate ja konkreetsete meetmetega, et muuta see kriisidele vastupidavamaks. Lisaks sellele, et see tugevdab praegust pooljuhitootmist Euroopas ja toetab selle moderniseerimist, on see tänu paremale varustuskindlusele kasulik ka kiipidest sõltuvale Euroopa töötlevale tööstusele. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Komitee tunneb heameelt eesmärgi üle tugevdada Euroopa turupositsiooni, parandades võrgustumist kogu väärtusahelas ja keskendudes eelkõige nendele segmentidele, mis on eriti kulumahukad ja riskantsed. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Komitee kiidab kavandatavad meetmed ning liikmesriikidele ja tööstusele esitatavad nõuded põhimõtteliselt heaks. |
| --- | --- |

3.1.5.

| 3.1.6. | Komitee avaldab kahetsust, et eelkõige viimati nimetatud tootmisetapid, st pakendamine, katsetamine ja kokkupanek, ei ole kiibimääruses piisavalt tähelepanu saanud ja on seega jätkuvalt haavatavad punktid ökosüsteemis. |
| --- | --- |

3.1.6.

| 3.1.7. | Komitee avaldab kahetsust asjaolu üle, et mikroelektroonika ökosüsteem ei ole kiibimääruses piisavalt esindatud, kuna keskendutakse pigem tippsegmendile. |
| --- | --- |

3.1.7.

| 3.1.8. | Komitee on seisukohal, et elemendi suuruse küsimus, st eelkõige nimetatud nanomeetri number, muutub vähemoluliseks. Kuna märgitud suurus nanomeetrites ei kirjelda enam niikuinii reaalset füüsilist mõõdet, (3) tuleks uuesti arutada, kas ainuüksi nanomeetritele keskendumine on endiselt mõistlik, või tuleks selle kõrval kasutada muid kriteeriume, mis on rohkem orienteeritud tööstusklientide konkreetsetele vajadustele, mis kajastavad ka rohe- ja digipöörde eesmärke. |
| --- | --- |

3.1.8.

| 3.1.9. | Vastav strateegia peaks seetõttu keskenduma küsimusele, milliseid tööstuse vajadusi tuleb järgnevatel kümnenditel rahuldada, et säilitada ja laiendada Euroopa tööstuse konkurentsivõimet. Eelkõige ei tohiks strateegia piirduda ainult protsessoritega, vaid peaks käsitlema kõiki integraallülituste liike ning hõlmama ka passiivseid komponente, pakkematerjale ja masinate tootmist ning esindama seega kogu ökosüsteemi. Strateegia peaks hõlmama ka üldist logistikat, samuti põhimaterjalide ja kriitilise tähtsusega toorainete varustuskindlust. Kuna mikroelektroonikaturud on väga dünaamilised, tuleks strateegia korrapäraselt koos asjaomaste sidusrühmade foorumitega läbi vaadata, et tagada selle ajakohasus. |
| --- | --- |

3.1.9.

| 3.1.10 | . Komitee kiidab heaks asjaolu, et ettepanekus keskendutakse ka pooljuhisegmentidele, mis vähendavad energiatarbimist tulevikku suunatud sektorites (nt IKT sektor), eelkõige andmekeskuste ja pilveteenuste osutajate jaoks. |
| --- | --- |

3.1.10

| 3.1.11. | Komitee kiidab heaks integreeritud tootmisrajatiste ja ELi avatud pooljuhitehaste määratlemise. Komisjonil palutakse siiski täpsemalt määratleda, milliseid näitajaid kasutatakse, et mõõta, kas neil on „selge positiivne mõju liidu pooljuhtide väärtusahelale seoses varustuskindluse tagamise ja kvalifitseeritud tööjõu suurendamisega“. |
| --- | --- |

3.1.11.

| 3.1.12. | Komitee kiidab heaks ka võimaluse vastava otsuse tühistamiseks, kui selgub, et sellise staatuse taotlemine põhines ebaõigel teabel või vananenud andmetel. Komisjon peaks tagama nõuete täitmise katkematu järelevalve. |
| --- | --- |

3.1.12.

| 3.1.13. | Komitee kiidab põhimõtteliselt heaks asjaolu, et liikmesriikide määratud asutustele antakse volitused koguda sektorilt teavet, mis võimaldab neil saada ülevaate tarne- ja väärtusahelatest ning nende peamistest osalejatest. Oleks tervitatav, kui päringud muudetaks kogu ELis ühtseks, et ettevõtted ei peaks tegema igas liikmesriigis ümberkorraldusi. See vähendaks halduskoormust. Seega on mõttekas pidada nii integreeritud tootmisrajatisi kui ka ELi avatud pooljuhitehaseid avaliku huvi objektideks. Samuti on mõistlik, et liikmesriike julgustatakse looma riiklikke toetusprogramme ja akrediteerimismenetlusi. Kuna saadud teave võib olla tundlik, on oluline käsitleda seda konfidentsiaalsena. Eelkõige on vaja läbipaistvust selle kohta, mida tehakse taotletud andmetega. |
| --- | --- |

3.1.13.

| 3.1.14. | Komitee kiidab heaks tõsiasja, et konkreetselt käsitletakse oskuste nappuse probleemi, keskendudes eelkõige vajadusele muuta pooljuhiökosüsteem noortele talentidele atraktiivsemaks ning asjaolule, et sektori olemasoleva tööjõu hulgas on selge vajadus täiendus- ja ümberõppe järele, et vähendada tehnoloogilist lõhet. Viimati nimetatud rühma jaoks kavandatud meetmed ei lähe siiski piisavalt kaugele ning tööhõive tagamiseks tuleks kehtestada sihipärasemad programmid. |
| --- | --- |

3.1.14.

| 3.1.15. | Komitee avaldab heameelt Euroopa kiibitaristu konsortsiumi loomise üle ning kutsub koordinaatorit ja komisjoni üles jälgima konsortsiumi koosseisu puhul selle esindavust ja eelkõige seda, et esindatud oleksid kõik pooljuhiökosüsteemi osad. |
| --- | --- |

3.1.15.

3.2.   Reageerimine kriisiolukorrale: läbipaistvus ja toodete prioriseerimine kui kasulikud vahendid turvalise tarneahela toetamiseks

| 3.2.1. | Komitee kiidab põhimõtteliselt heaks ettepaneku võtta kasutusele vahendid, et tagada vastupanuvõime maailmaturu kõikumiste suhtes. Need sobivad läbipaistvuse loomiseks kogu väärtusahela ulatuses ja aitavad seega parandada varustuskindlust. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Eelkõige aitab varajase hoiatamise süsteem ennetada kitsaskohti ja valmistada ette asjakohaseid vastumeetmeid juhul, kui kõik pooled täidavad oma kohustusi ja valitseb vajalik usaldus teabe hoolika käitlemise suhtes. Sellega seoses tuleks tagada, et aruandlusvõimalused oleksid olemas kõigis sektorites ja sidusrühmadel ning eelkõige, et asjakohased mehhanismid oleksid kättesaadavad ka ettevõtjate ja sotsiaalpartnerite jaoks. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Asjakohane vahend varustuskindluse tagamiseks võib olla võimalus seada prioriteediks strateegiliselt tähtsad tellimused integreeritud tootmisrajatistes ja ELi avatud pooljuhitehastes, samuti tootmisrajatistes, mis on sellega riigiabi eest nõustunud, kuid samal ajal on see sekkumine turukorraldusse. Seepärast palutakse komisjonil täpsemalt määratleda, millistes olukordades on see asjakohane ja oodatav. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Riigihangete puhul võivad ühishankeprojektid olla kasulik täiendus ning teha kättesaadavaks toorained ja lõpptooted, mis ei pruugi iga liikmesriigi puhul olla kättesaadavad või on kättesaadavad ainult piiratud ulatuses. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | Lisaks kõnealustele mehhanismidele peaksid komisjon ja liikmesriigid siiski kaaluma kriitilise tähtsusega toorainete ja läbipaistvate kriteeriumide alusel valitud kiibitüüpide strateegilist varumist, et tagada varustuskindlus kriitilise tähtsusega valdkondades. Kiipide puhul kehtivate erinevate nõuete ja tehnoloogia kiire arengu tõttu peaks komisjon välja töötama selged ja läbipaistvad kriteeriumid, mille alusel otsustada, kas strateegiline varumine on mõttekas ja kui see on nii, siis millal peaks seda tegema. |
| --- | --- |

3.2.5.

3.3.   Terviklik riskihindamine peab hõlmama kogu ökosüsteemi

| 3.3.1. | Komitee kiidab heaks asjaolu, et riskianalüüs hõlmab kõiki ökosüsteemi valdkondi ja kogu väärtusahelat, st eelkõige ka kolmandatest riikidest pärit tooraineallikaid. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Komitee rõhutab siiski, et lahendustele orienteeritud riskihindamine tähendab ka kriitilise sõltuvuse strateegiliselt juhitud vähendamist, et muuta Euroopa Liit vastupidavamaks. Komitee peaks seetõttu koos liikmesriikidega arutama, kuidas mitmekesistada tarneallikaid ja eelkõige seda, kuidas võtta mikroelektroonikas tööstusliku ringmajanduse käigus paremini ringlusse kriitilise tähtsusega tooraineid. Selleks tuleb arutada, kuidas luua vajalik taristu, näiteks demonteerimisrajatised, millised tootenõuded on vajalikud võimalikult ulatuslikuks ja tööstuslikuks ringlussevõtumajanduseks ning millised sertifikaadid on mõistlikud ja kasutatavad, et võimaldada tooraine võimalikult kiiret ja täiemahulist ringlussevõttu. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Samuti rõhutab komitee, et Euroopa tootmisrajatiste edendamine aitab saavutada Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärke. Lühemaks ei muutu mitte ainult tarneahelad ja transporditeed, vaid nüüdisaegsesse tootmistehnoloogiasse investeerides vähendatakse keskkonnamõju ning pööratakse tähelepanu nii tooraine optimaalsele kasutamisele kui ka jäätmete võimalikult ulatuslikule ringlussevõtule ja joogivee tõhusale töötlemisele. Seega keskendutakse uusima põlvkonna kiipide puhul nii nende suuremale energiatõhususele kui ka väiksemale ökoloogilisele jalajäljele. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Samuti toonitab komitee, et Euroopa tootmisrajatiste edendamine tugevdab sotsiaalsete miinimumstandardite, näiteks Euroopa sotsiaalhartas või Euroopa põhiõiguste hartas sätestatud standardite järgimist ja parandab seega ka sotsiaalset jalajälge. |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | Komitee rõhutab, et Euroopa tööstuse strateegilise vastupidavuse saavutamiseks tuleb arvesse võtta kogu pooljuhiökosüsteemi. Komisjoni esitatud põhimõte „laborist tehasesse“ ei ole piisav, sest väärtusahel ei lõpe tehases. Seetõttu sobib see põhimõte vaid piiratud määral selleks, et muuta Euroopa turg ülemaailmsetest riskidest sõltumatumaks. Kui väärtusahela lõppfaasi ei käsitleta konkreetselt, jääb ebaproportsionaalselt suureks loodusõnnetuste või katkenud transporditeede risk, mis on soodustanud praegust tarnekriisi. Nagu on komisjoni kiibimääruses märgitud, on ELi turuosa pakendisegmendis ainult umbes 5 %, mis on isegi oluliselt väiksem kui kogu tööstuse turuosa. |
| --- | --- |

3.3.5.

| 3.3.6. | Komitee rõhutab, et ökosüsteemi terviklik käsitlus, mis hõlmab ka lõppfaasi protsesse, aitab samuti kaasa Euroopa rohelise kokkuleppe saavutamisele. Näiteks ei ole keskkonna seisukohalt mõistlik hoida tootmise algfaasi Euroopas ning seejärel saata tooted kolmandatesse riikidesse katsetamiseks ja pakendamiseks, et need seejärel tagasi liitu importida. Peale ökoloogilise tasakaalu aspekti on selliselt laiendatud tarneahelad oluliselt vastuvõtlikumad palju suurematele riskidele. Siin tuleb avatud strateegilise autonoomia osas leida õige tasakaal, et EL saavutaks vastupidavuse, sattumata samal ajal maailmaturust eemaldumise ohtu. |
| --- | --- |

3.3.6.

| 3.3.7. | Seetõttu soovitab komitee eelkõige teatavate väga kasumlike või kulukate turusegmentide soovimatu geograafilise segmenteerimise või koondumise vältimiseks paremini selgitada kogu tarneahela rolli ja eelkõige seda, et pooljuhistrateegias pöörataks rohkem tähelepanu lõppfaasi-protsessidele ELis. |
| --- | --- |

3.3.7.

| 3.3.8. | Seepärast soovitab komitee uurida ja võtta täiendavaid meetmeid, et keskenduda kõrgtehnoloogilisele pakendamistehnoloogiale, mida saaks Euroopas kulu- ja energiatõhusalt kasutada, et muuta Euroopa Liit sõltumatumaks ülemaailmsetest riskidest ja turukõikumistest. |
| --- | --- |

3.3.8.

3.4.   Kaasrahastamine kui arukas meede riskide ja kulude vähendamiseks

| 3.4.1. | Komitee kiidab heaks asjaolu, et riigiabi võimaldatakse eespool nimetatud kriteeriumide alusel, eelkõige juhul, kui asjaomaseid rajatisi ei oleks muidu liidus piisavalt või need oleksid kättesaadavad ainult piiratud ulatuses ning kui need pakuvad erilist strateegilist huvi. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Komitee pooldab ka asjaolu, et eelkõige tuleb eeldada asjaomaste rajatiste pikaajalist elujõulisust ilma täiendava riigiabita, samuti kindlat kohustust panustada ka pikaajaliselt liidu pooljuhiökosüsteemi innovatsiooni. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Komitee rõhutab, et stimuleeriv mõju peab olema tegelikult mõõdetav ja et tuleb vältida juba kavandatud ettevõtmiste kaasrahastamist, tagamaks, et eraldatud rahalised vahendid avaldaksid tõepoolest positiivset mõju innovatsioonile ja tööhõivele kogu pooljuhiökosüsteemis. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | Komitee sooviks näha ka täiendavaid kriteeriume, eelkõige kuna tõendatud rahastamispuudujäägid tuleb katta kuni 100 % ulatuses. Siinkohal peaks arvestama sotsiaalpoliitilisi kriteeriume, nagu asjaomase ettevõtja suhtumine sotsiaaldialoogi ja kollektiivläbirääkimistesse, liidus asuvate tarnijatega koostöö eelistamine, aga ka investeeringutega loodud täiendavate kestlike töökohtade arv ja töötingimuste kvaliteet. |
| --- | --- |

3.4.4.

| 3.4.5. | Samuti soovitab komitee rahastamisel mitte keskenduda pooljuhiökosüsteemi üksikutele segmentidele, vaid et peale eespool nimetatud kriteeriumide tuleks tähelepanu pöörata tasakaalustatud rahalisele toetusele kogu väärtusahela ulatuses. |
| --- | --- |

3.4.5.

3.5.   Oskused ja koolitusmeetmed kui täiendavad innovatsioonitegurid

| 3.5.1. | Komitee tunneb heameelt, et kiibimääruses keskendutakse oskustele ja kvalifikatsioonile. Sihtotstarbelised riiklikud investeeringud haridusse ja koolitusse ning eelkõige oskuste arendamisse ja ümberõppesse on eduka rohe- ja digipöörde seisukohalt eriti olulised. Siiski on märgata, et rõhk on väga suurel määral kõrgelt kvalifitseeritud töötajatel ja eelkõige kraadiõppekavadel. See on kahtlemata ülioluline, kui tahta, et tehnoloogiline hüpe < 10 nm pooljuhisegmendile oleks edukas. See ei tohiks aga jätta tähelepanuta asjaolu, et tööstuse ökosüsteemi paremaks kinnistumiseks Euroopas tuleb eelkõige hõlbustada ka nende töötajate juurdepääsuvõimalusi, keda ei peeta kõrgelt kvalifitseeritud töötajateks. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Pooljuhiökosüsteem tuleb muuta töötajate jaoks atraktiivsemaks. Peale atraktiivsete kraadiõppekavade tuleks soovitada lähenemisviisi, milles arvestataks kogu haridussüsteemi. Juba keskkoolis tuleks ökosüsteemi reklaamida, näiteks loodusainete õppekavade läbivaatamise teel, et käsitleda ökosüsteemi erivajadusi. See võimaldab varakult karjääri planeerida ja valida sobiv suund. Sektori atraktiivsust võivad veelgi suurendada lihtsustatud juurdepääs kvaliteetsetele, vajaduspõhistele ja tasustatud praktikakohtadele, töövarju- ja juhendamisprogrammidele tööstusvaldkonnas ning ajakohastatud karjääriinfole. |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | Samuti tuleb koolitada ka neid, kes juba praegu töötavad pooljuhiökosüsteemis, et nad tuleksid toime uute tootmismeetodite ning < 10 nm pooljuhtide projekteerimise ja tootmise erinõuetega, et võimaldada sujuvat üleminekut järgmise põlvkonna tehnoloogiale. Sellega seoses tuleb tunnustada Euroopa pädevuskeskuste võrgustiku loomist, kusjuures tuleks võtta sihipäraseid meetmeid, et pakkuda täiendkoolitust neile, kes juba praegu selles tööstusharus töötavad. |
| --- | --- |

3.5.3.

| 3.5.4. | Eduka rohe- ja digipöörde tagamiseks tuleks eritähelepanu pöörata nende töötajate täiend- ja ümberõppele, kes töötavad tööstusharudes ja piirkondades, kus toimuvad praegu või tulevikus struktuurimuutused. Aktiivse tööstuspoliitika eesmärk peaks olema eriline arvestamine piirkondadega, mida mõjutab deindustrialiseerumine ja tööealiste inimeste ebaproportsionaalne väljaränne, ning investeerimisstiimulite loomine nendesse piirkondadesse investeerimiseks. Samuti tuleks arutada, kuidas kombineerida täiendus- ja ümberõppemeetmeid lühendatud ajaga töötamise või töötushüvitistega ning kuidas anda asjaomastele töötajatele võimalus osaleda asjakohastes ümberõppemeetmetes, vajaduse korral üleminekuäriühingutee kaudu. |
| --- | --- |

3.5.4.

| 3.5.5. | Liikmesriike tuleks samuti julgustada koostama vastavaid riiklikke kavasid ja kinnistama need oma riiklikesse kvalifikatsioonistrateegiatesse. |
| --- | --- |

3.5.5.

Brüssel, 15. juuni 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2022) 46 final.

1

(2)  COM(2022) 45 final.

2

(3)  https://ieeexplore.ieee.org/stamp/stamp.jsp?tp=&arnumber=9063714.

3

---

| 23.9.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 365/40 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 365/40

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) 2021/2085, millega luuakse ühisettevõtted programmi „Euroopa horisont“ raames, seoses kiipide ühisettevõttega“

(COM(2022) 47 final – 2022/0033 (NLE))

(2022/C 365/07)

| Raportöör: | Stoyan TCHOUKANOV |
| --- | --- |

Raportöör:

Stoyan TCHOUKANOV

| Konsulteerimistaotlus | nõukogu, 16.3.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 1.6.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 15.6.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 570 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 207/0/5 |

Konsulteerimistaotlus

nõukogu, 16.3.2022

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

1.6.2022

Vastuvõtmine täiskogus

15.6.2022

Täiskogu istungjärk nr

570

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

207/0/5

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Pooljuhid on oluliste geopoliitiliste huvide keskmes, kuna need võimaldavad riikidel tegutseda sõjalises, majanduslikus ja tööstusvaldkonnas ning edendada digi- ja rohepööret. Pooljuhid on olulised strateegilise ja tööstusliku autonoomia jaoks. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Seetõttu toetab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee strateegilist eesmärki suurendada Euroopa pooljuhiökosüsteemi tugevust ning nõustub, et Euroopa peab ligi meelitama investeeringuid tipptasemel kiipide projekteerimiseks ja tootmiseks. Samas leiab ta, et tugevust oleks parem saavutada, kui Euroopa teadlasi, insenere ja kvalifitseeritud tööjõudu julgustataks jääma Euroopasse, pakkudes selleks muu hulgas rahalisi stiimuleid ja konkurentsivõimelisi karjäärivõimalusi võrreldes Aasias või USAs pakutavatega. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Võttes arvesse kiireloomulist vajadust tegutseda, ei koostatud mõjuhinnangut ega nähtud ette avalikku veebikonsultatsiooni. Komitee kasutab siinkohal võimalust, et väljendada muret ettepaneku mõjuhinnangu puudumise pärast. Komitee mõistab, et standardse pikkusega tehnilise mõju hindamise dokumendi koostamine oleks kiireloomulise olukorra tõttu võtnud liiga palju aega, kuid leiab, et komisjon oleks pidanud esitama vähemalt aruka maatriksi dünaamilise simulatsiooni jaoks, et aidata kaasseadusandjatel ja kodanikuühiskonnal hinnata ettepaneku võimalikku mõju. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee muret kiipide ühisettevõttele eraldatud eelarve pärast suurendab mõjuhinnangu puudumine, sest kodanikuühiskond ei saa kujundada oma arvamust põhimõtete või metoodika kohta, mida komisjon kasutas eelarve määratlemisel. Kiibimäärusele lisatud finantsselgitus ei ole piisav. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee on seisukohal, et intellektuaalomand on ELi novaatorite investeeringute ja teadusuuringutega seotud jõupingutuste kompenseerimiseks oluline element, mis rahuldab samas ka rakendajate ja kasutajate vajadusi. Samuti võimaldab intellektuaalomand uuenduslike pooljuhtide edasiarendamist ja tugeva tipptasemel Euroopa kiipide ökosüsteemi loomist ning seepärast tuleks intellektuaalomandit mainida ettepaneku sätetes, mitte ainult seletuskirjas, millel ei ole õiguslikult siduvat mõju. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Kavandatava kiipide ühisettevõtte eesmärk on eelkõige vähendada tööstuse jaoks riske ja ebakindlust, mis on seotud investeerimisega teadus- ja innovatsioonitegevusse ning uutesse tehnoloogiatesse, jagades riske ja tagades investeeringute prognoositavuse. Üks Ameerika Ühendriikide kiibitootja avaldas kava investeerida Euroopas kuni 88 miljardit USA dollarit osana kaugeleulatuvast laienemisest, mille eesmärk on vähendada tasakaalustamatust ülemaailmses pooljuhtide tarneahelas. See näitab investorite positiivset reaktsiooni kavandatavale ELi kiibimäärusele. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Sissejuhatus

| 2.1. | Viimastel kuudel on paljudes sektorites esinenud tarneviivitusi – probleemid puudutavad autosid, arvuteid, nutitelefone, rakendusi ja taristuid tervishoius, energeetikas, julgeolekus, kommunikatsioonis ja tööstuse automatiseerimises Selle põhjuseks on pooljuhtide – meie tehnoloogilistes seadmetes kasutatavate väga väikesete komponentide – nappus. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Pooljuhid on oluliste geopoliitiliste huvide keskmes, kuna need võimaldavad riikidel tegutseda sõjalises, majanduslikus ja tööstusvaldkonnas ning edendada digi- ja rohepööret. Venemaa sõjaline sissetung Ukrainasse avaldab keskpikas ja pikas perspektiivis tõenäoliselt palju kõrvalmõjusid pooljuhtide tööstusele, mis on ELi digitaalse suveräänsuse peamine prioriteet. See olukord mõjutab neooni, pallaadiumi ja C4F6 tootmist – need kolm materjali on üliolulised ja asendamatud mikrokiipide valmistamisel. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Pooljuhtide projekteerimises on domineerival positsioonil Ameerika Ühendriigid ning lisaks võttis USA Kongress 2021. aasta jaanuaris vastu seaduse „Creating Helpful Incentives to Produce Semiconductors (CHIPS) for America Act“, millega luuakse USA-le kasulikke stiimuleid pooljuhtide tootmiseks. Aasias on tootmine koondunud eelkõige Taiwani ning sealne toodang moodustab umbes 70 % kogutoodangust ja 90 % tehnoloogiliselt kõige arenenumatest kiipidest. Kuigi praegune nappus on osaliselt tingitud COVID-19 pandeemiast, ei tohiks tähelepanuta jätta Washingtoni ja Pekingi vahelisi majanduslikku konkurentsi. Selline konkurents asetab Taiwani kahe riigi tehnoloogilises konkurentsis eesliinile. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Antud kontekstis on kavandatava määruse eesmärk luua ühiselt tipptasemel Euroopa kiipide ökosüsteem, mis hõlmab ka tootmist. Määrusega muudetakse praegusi ettepanekuid, et lähtuda Euroopa tugevatest külgedest ja tegeleda lahendamata vajakajäämistega, arendada välja edukas pooljuhiökosüsteem ja vastupanuvõimeline tarneahel, kehtestades samal ajal meetmed tarneahela tulevasteks häireteks valmisolekuks, nende prognoosimiseks ja neile reageerimiseks. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Ettepanek koostada nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EL) 2021/2085, millega asutatakse ühisettevõtted programmi „Euroopa horisont“ raames, täiendab kiibimääruse ettepanekut. Kavandatud kiibimääruse üks eesmärke on luua Euroopa kiibialgatus, et toetada ulatuslikku suutlikkuse suurendamist. Kiibialgatuse raames võetavaid meetmeid rakendatakse peamiselt kiipide ühisettevõtte kaudu, s.t olemasoleva peamiste digitehnoloogiate ühisettevõtte kaudu, mida on muudetud ja mis kannab uut nime. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | ELi eelarvest toetatakse Euroopa kiibialgatust kokku kuni 3,3 miljardi euroga, sealhulgas 1,65 miljardi euroga programmi „Euroopa horisont“ kaudu ja 1,65 miljardi euroga programmi „Digitaalne Euroopa“ kaudu. Sellest kogusummast rakendatakse 2,875 miljardit eurot kiipide ühisettevõtte kaudu. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Üldised märkused

3.1.   Inimkapital

| 3.1.1. | Komitee märgib, et eesmärk ei ole saada sõltumatuks, sest see ei ole saavutatav, kuna ELi ja kolmandate riikide vastastikune sõltuvus tarneahelates on endiselt suur. Eesmärk on pigem kiirendada ELi ühise tööstuspoliitika tugevdamise kaudu strateegilise autonoomia ja tehnoloogilise suveräänsuse saavutamist ning reformida ülemaailmset konkurentsiraamistikku. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Komitee toetab strateegilist eesmärki suurendada Euroopa pooljuhiökosüsteemi tugevust ning nõustub, et Euroopa peab ligi meelitama investeeringuid tipptasemel kiipide projekteerimiseks ja tootmiseks. Samas leiab ta, et tugevust oleks parem saavutada, kui Euroopa teadlasi, insenere ja kvalifitseeritud tööjõudu julgustataks jääma Euroopasse, pakkudes selleks muu hulgas rahalisi stiimuleid ja konkurentsivõimelisi karjäärivõimalusi võrreldes Aasias või USAs pakutavatega. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Kiibimääruse paketi üks eesmärke on toetada ulatuslikku suutlikkuse arendamist, investeerides piiriülestesse teadusuuringutesse, et võimaldada tipptasemel ja järgmise põlvkonna pooljuhttehnoloogiate arendamist, sealhulgas rõhuasetust idu- ja kasvufirmadele. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Ettepanekus keskendutakse investeeringute toetamisele Euroopa Liidus loodud piiriülestesse ja avatud juurdepääsuga teadus-, arendus- ja innovatsioonitaristutesse. Komitee märgib, et nende eesmärkide saavutamiseks peab EL saama toetuda inimkapitalile ja teadlastele, sest nemad on ainsad, kes saavad arendada ELi innovatsioonipotentsiaali. Komitee soovib teada, milliseid konkreetseid meetmeid võetakse tagamaks, et ELi teadlased sooviksid jääda ELi ja neil saaks olla aktiivne roll ettenähtud pädevuskeskuste võrgustikus kogu Euroopas. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Teadlased ja noored insenerid leiavad üldiselt, et töötasu ja karjääri edenemine on kolmandates riikides parem. Sellega seoses küsib komitee, kas komisjonvõiks avaldada sellekohase statistika, mis võimaldaks hinnata suundumusi seoses ajude äravooluga teistesse teadus- ja pädevuskeskustesse. Välismaiste spetsialistide tunnustamise kiirendamise programmi abil võib leida projekti täiendavaid ressursse. Kui teadlased, insenerid ja kvalifitseeritud tööjõud ei ole valmis ELis töötama ja siia jääma, ei ole ettepaneku eesmärkidel mingit mõtet. |
| --- | --- |

3.1.5.

3.2.   Mõjuhinnang

| 3.2.1. | Võttes arvesse kiireloomulist vajadust tegutseda, ei koostatud mõjuhinnangut ega nähtud ette avalikku veebikonsultatsiooni. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Kiireloomulisust ei saa eitada. Alates 2020. aasta lõpust on tootjatel olnud puudus komponentidest, eelkõige pooljuhtidest. See puudujääk on tingitud mitmest kumulatiivsest tegurist:






  — | COVID-19 tervisekriisiga seotud liikumispiirangud, mis peatasid tootmise, põhjustades viivitusi tarnetes; |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

—

COVID-19 tervisekriisiga seotud liikumispiirangud, mis peatasid tootmise, põhjustades viivitusi tarnetes;

| — | kliimatingimused: tõsised põuad Taiwanis on mõjutanud pooljuhtide tootmist, mis nõuab palju vett; |
| --- | --- |

—

kliimatingimused: tõsised põuad Taiwanis on mõjutanud pooljuhtide tootmist, mis nõuab palju vett;

| — | suurenenud nõudlus elektroonikaseadmete (arvutid jne) järele; |
| --- | --- |

—

suurenenud nõudlus elektroonikaseadmete (arvutid jne) järele;

| — | elektrisõidukite arvu suurenemine; |
| --- | --- |

—

elektrisõidukite arvu suurenemine;

| — | kasvav huvi sellise krüptovääringu kaevandamise vastu, mis nõuab pooljuhtidest koosnevaid graafikaprotsessoreid; |
| --- | --- |

—

kasvav huvi sellise krüptovääringu kaevandamise vastu, mis nõuab pooljuhtidest koosnevaid graafikaprotsessoreid;

| — | selliste 5G-seadmete kasutuselevõtt, mis vajavad pooljuhte välisseadmetes; |
| --- | --- |

—

selliste 5G-seadmete kasutuselevõtt, mis vajavad pooljuhte välisseadmetes;

| — | tehaste automatiseerimine tööstuse 4.0 projektide raames, kus kasutatakse pooljuhte. |
| --- | --- |

—

tehaste automatiseerimine tööstuse 4.0 projektide raames, kus kasutatakse pooljuhte.

| 3.2.3. | Komitee leiab, et kiireloomulisus ei ole ainus tähelepanu nõudev murepunkt, probleem seisneb selles, et 70 % pooljuhtidest toodetakse ettevõtetes TSMC ja Samsung Electronics. Suure nõudlusega silmitsi seistes peavad nad andma eelistuse teatud klientidele ning uue tootmistehase ehitamiseks kulub kaks kuni kolm aastat (1). |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Komitee kasutab siinkohal võimalust, et väljendada muret ettepaneku mõjuhinnangu puudumise pärast. 2021. aasta aprillis võttis Euroopa Komisjon kasutusele parema õigusloome tegevuskava, et minna „ühendatud jõududega parema õigusloome poole“ (2). Sellega võetakse kasutusele põhimõte „üks sisse, üks välja“, millest saab alates 2022. aastast ELi poliitika põhisuund. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | Komitee mõistab, et standardse pikkusega tehnilise mõju hindamise dokumendi koostamine oleks olukorra kiireloomulisuse tõttu võtnud liiga palju aega ja oleks praktikas olnud kasutu, kuid leiab, et komisjon oleks pidanud vähemalt esitama aruka maatriksi dünaamilise simulatsiooni jaoks, et aidata kaasseadusandjatel ja kodanikuühiskonnal hinnata ettepaneku võimalikku mõju. |
| --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.6. | Mõjuhinnangu puudumine avaldab negatiivset mõju komitee võimalusele kujundada oma arvamus põhjenduste ja metoodika kohta, mida komisjon kasutab kiipide ühisettevõtte eelarve kindlaksmääramiseks. Ka kiibimäärusele lisatud finantsselgitus ei ole piisav. Kodanikuühiskond peab täpselt ja konkreetselt teadma, kust rahastamine pärineb ja mida sellega tehakse. |
| --- | --- |

3.2.6.

3.3.   Intellektuaalomand

| 3.3.1. | Intellektuaalomand on ohtlikult ülekoormatud mõiste. Üldisemas mõttes tähendab see mis tahes teadmisi, mis kuuluvad kellelegi. Selle näitena võib tuua patendid. Patendiga tunnustatakse teadmiste omandiõigust ja nähakse ette nende kaitse tingimused. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Pooljuhtide tööstuses tähendab see mõiste aga korpusega ümbritsetud ja litsentsimiseks kättesaadavat projekteerimis- või kontrollkomponenti. Pooljuhtide intellektuaalomand ja projekteerimistulemuse intellektuaalomand on üldiselt üks ja sama asi, millele sageli viidatakse kui intellektuaalomandile, intellektuaalomandi plokkidele või intellektuaalomandi tuumadele. See on projektilahenduse osa, näiteks protsessor, mis on eelnevalt kontrollitud ja mida saab kasutada kellegi teise projektilahenduses. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Praktikas ületavad litsentside üle läbirääkimiste pidamiseks vajalikud õiguslikud ja juhtimisalased jõupingutused sageli eeliseid, mida toob kaasa intellektuaalomandi õiguste litsentsimine. Seetõttu kasutavad pooljuhtide ettevõtted sageli oma intellektuaalomandit patentide kujul. Suuri patendiportfelle saab kasutada nii konkurentsi piiramiseks kui ka oma konkurentsipositsiooni parandamiseks ristlitsentsimise kaudu. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Ettepaneku seletuskirjas viidatakse kasutajate kogukondadele ja intellektuaalomandi pakkujatele, selles mainitakse intellektuaalomandi kasutajaid, kuid ei mainita intellektuaalomandi õiguste omajat. Seejärel märgitakse seletuskirjas: „Pädevuskeskused hõlbustavad avatud, läbipaistvat ja mittediskrimineerivat juurdepääsu projekteerimistaristule ja katseliinidele ning nende tõhusat kasutamist“. |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | Seetõttu soovib komitee teada, kas „mittediskrimineeriv juurdepääs“ viitab õiglastele, mõistlikele ja mittediskrimineerivatele tingimustele (FRAND) standardi rakendamiseks oluliste patentide (SEP) litsentsimisel. Kui see on nii, peaks ettepanek tagama tasakaalustatud ja pragmaatilise lähenemisviisi FRAND-tingimustel litsentsimisele. See lähenemisviis peaks keskenduma suuremale läbipaistvusele ja sellise kesktee leidmisele, mis võimaldab ELi innovaatoritele asjakohase kompensatsiooni, rahuldades samal ajal rakendajate ja kasutajate vajadusi ning võimaldades edendada innovatsiooni. |
| --- | --- |

3.3.5.

| 3.3.6. | Lõpetuseks leiab komitee, et intellektuaalomand on ettepaneku eesmärkide saavutamiseks nii oluline element, et seda tuleks selgesõnaliselt mainida ettepaneku sätetes, mitte ainult seletuskirjas, millel ei ole õiguslikult siduvat mõju. |
| --- | --- |

3.3.6.

Brüssel, 15. juuni 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  Journal du Net. 2.11.2021.

1

(2)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Parem õigusloome: jõudude ühendatud jõududega parema õigusloome poole“, COM(2021) 219 final.

2

---

| 23.9.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 365/44 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 365/44

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus fluoritud kasvuhoonegaaside kohta, millega muudetakse direktiivi (EL) 2019/1937 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 517/2014“

(COM(2022) 150 final – 2022/0099 (COD))

(2022/C 365/08)

| Raportöör: | Kęstutis KUPŠYS |
| --- | --- |

Raportöör:

Kęstutis KUPŠYS

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Parlament, 5.5.2022
  nõukogu, 10.5.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 192 lõige 1 |
| Vastutav sektsioon | põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 31.5.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 15.6.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 570 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 140/1/6 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Parlament, 5.5.2022

nõukogu, 10.5.2022

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 192 lõige 1

Vastutav sektsioon

põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

31.5.2022

Vastuvõtmine täiskogus

15.6.2022

Täiskogu istungjärk nr

570

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

140/1/6

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Komisjoni 5. aprilli 2022. aasta ettepanek fluoritud kasvuhoonegaaside määruse (määrus (EL) nr 517/2014) (1) läbivaatamise kohta (2) on samm õiges suunas. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvates on küllalt arenguruumi tagamaks, et Euroopa ettevõtjaid ja kodumajapidamisi ei koormata veel aastakümneid kliimat kahjustavate seadmete varuga, ning selleks, et Euroopa Liit võiks säilitada ülemaailmse juhtpositsiooni kliimameetmete rakendamisel, võttes kasutusele parimad keskkonnahoidlikud tehnoloogilised lahendused. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Paljudel fluorosüsivesinikel (HFCd) on märkimisväärne globaalse soojendamise potentsiaal (GWP). Seega kujutab komisjoni praeguse ettepaneku täiustamine endast täiendavat võimalust vähendada oluliselt otsest kliimamõju, vältides suure globaalse soojendamise potentsiaaliga HFCde kasutuselevõttu, ning minna otse üle fluoritud gaaside (F-gaaside) vabadele väikese globaalse soojendamise potentsiaaliga alternatiividele. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Soojuspumpade, siseruumides kasutatavate kliimaseadmete, jahutite ja külmutusseadmete jaoks on olemas alternatiivid, mis sisaldavad väikese globaalse soojendamise potentsiaaliga looduslikke külmaaineid. Komitee pooldab kõigi selliste külmaainete keelustamist alates 2030. aastast, mille globaalse soojendamise potentsiaal seesuguste seadmete puhul on üle 5. Komitee arvates saadab sektoripõhine keeld turule selge sõnumi, seda on halduslikult lihtne rakendada ning sellest kõrvalehoidmise oht väike. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee soovitab tungivalt ühendada REPowerEU (3) eesmärgid F-gaaside kasutamise järkjärgulise vähendamisega, seades eesmärgiks võimalikult väikese globaalse soojendamise potentsiaaliga külmaainete kasutamise eelkõige soojuspumpade valdkonnas. Komitee arvates ei ole kartused turu kitsaskohtade pärast sektoris põhjendatud tänu tööstuse suurenenud tootmisvõimsusele, mis põhineb suuresti looduslikel külmaainetel. ELil on suurepärane võimalus anda sellega eeskuju ülemaailmsete keskkonnahoidlike standardite kehtestamisel. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Eelduste kohaselt pidanuks kvoodisüsteem takistama suure globaalse soojendamise potentsiaaliga gaaside kasutamist, kuid see ei ole aidanud turgu piisavalt muuta. On ilmne, et ebaseaduslik kauplemine nende gaasidega on kasvanud, et rahuldada jätkuvat turunõudlust. Komitee kutsub üles looma mehhanismi, mis suurendaks kvootide müügist saadavat tulu. Selle tulu võiks eraldada tollikontrollide tõhustamiseks liikmesriikide tasandil, väikese globaalse soojendamise potentsiaaliga alternatiivide kasutuselevõtu toetamiseks ja asjaomaste seadmete paigaldajatele piisava koolituse pakkumiseks. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Väga oluline on käsitleda koolitusvajadust HFCde alternatiivide vallas. Väikese globaalse soojendamise potentsiaaliga looduslike külmaainete edendamiseks on tähtsal kohal kvalifitseeritud tehnikud ning kvalifikatsiooni-, sertifitseerimis- ja registreerimissüsteemid. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Üldised märkused

Sissejuhatus

| 2.1. | Fluoritud gaasid on tugevad kasvuhoonegaasid. Reguleerimata võib HFCde heide tuua kaasa ülemaailmse keskmise temperatuuri tõusu 0,35–0,5 oC võrra 2100. aastaks. Nende heitkoguste vältimine mõjutaks märkimisväärselt globaalse soojenemise piiramist. Lühikest ajavahemikku (2050) silmas pidades oleks HFCde heitkoguste vähendamine uskumatult tulemuslik meede kliimakriisiga võitlemisel (4). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Paljudel HFCdel on suur globaalse soojendamise potentsiaal (GWP). Trifluorometaan (HFC-23) on kõige tugevam tuntud HFC, mille globaalse soojendamise potentsiaal on 14 600, st üks kilogramm HFC-23 soojendab planeeti sama palju kui ligikaudu 15 tonni CO2. HFC-23 kontsentratsioon atmosfääris kasvab murettekitava kiirusega: 2008. aasta 21 ppt-lt praeguse 35 ppt-ni, mis on kõigi aegade kõrgeim tase (5). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Teist sarnast gaasi – väävelheksafluoriidi (SF6), mida kasutatakse laialdaselt isolatsioonigaasina jaotlates – peetakse kõige kahjulikumaks F-gaasiks, kuna selle GWP on 25 200. 2022. aastal ELis kodumajapidamistele müüdav tüüpiline kütte- ja jahutusseade võib sisaldada F-gaase, mille GWP on üle 700, mis tähendab, et seadmes sisalduva ligikaudu 0,5 kg külmaaine CO2 jalajälg on 0,35 tonni. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Kokku langeb F-gaaside arvele ligikaudu 2,5 % kogu ELi kasvuhoonegaaside heitest. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Osoonikihti kahandavad ained vähendavad osoonikihti ja soojendavad kliimat. Mõned neist on asendatud HFCdega, mis küll ei soodusta osoonikihi kahanemist, kuid aitavad siiski kaasa kliimasoojenemisele. Komitee võttis vastu asjakohase arvamuse (6) osoonikihti kahandavate ainete määruse kohta (7). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | F-gaaside määruse eesmärk on vähendada F-gaaside heidet muu hulgas HFCde kasutamise järkjärgulise vähendamise kaudu ELis. HFCde kasutamist vähendatakse järk-järgult ka kogu maailmas Montreali protokolli raames. Need kaks määrust (osoonikihti kahandavaid aineid ja F-gaase käsitlevad määrused) peavad ühiselt tagama, et liit täidab talle protokollist tulenevaid kohustusi. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Kehtiva fluoritud gaaside määruse eesmärk on vähendada Euroopa Liidu F-gaaside heidet 2030. aastaks kahe kolmandiku jagu võrreldes 2014. aasta tasemega. Kooskõlas kliimamäärusega aitab uus ettepanek vähendada heitkoguseid 2030. aastaks vähemalt 55 %, muutes Euroopa 2050. aastaks kliimaneutraalseks, eelkõige komisjoni poolt esile tõstetud järgmiste poliitiliste algatuste kaudu:






  — | ambitsioonikamate eesmärkide saavutamine; |
| --- | --- | --- |

2.7.

—

ambitsioonikamate eesmärkide saavutamine;

| — | jõustamise ja rakendamise parandamine; |
| --- | --- |

—

jõustamise ja rakendamise parandamine;

| — | põhjalikum järelevalve; |
| --- | --- |

—

põhjalikum järelevalve;

| — | Montreali protokolli järgimise tagamine. |
| --- | --- |

—

Montreali protokolli järgimise tagamine.

Fluoritud gaasid rohelise kokkuleppe kontekstis

| 2.8. | F-gaaside ettepanekuga nähakse ette HFCde ambitsioonikas järkjärguline vähendamine ning see sisaldab mitmeid uusi keelde turul müüdavatele toodetele ja seadmetele. See tähendab, et suure globaalse soojendamise potentsiaaliga F-gaase sisaldavad seadmed ja tooted kaovad järk-järgult turult. Komitee arvates on siiski äärmiselt oluline edendada otsest üleminekut kõige väiksema globaalse soojendamise potentsiaaliga F-gaaside vabale lahendusele, vältides seejuures vahepealseid lahendusi. ELi turud näitavad, et see on teostatav ja EL peaks siin näitama eeskuju. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Tagamaks, et Euroopa ettevõtjaid ja kodumajapidamisi ei koormata veel aastakümneid kliimat kahjustavate seadmete varuga, on hädavajalik latti kõrgemale tõsta. Samuti on oluline säilitada ELi ülemaailmne juhtpositsioon kliimameetmete rakendamisel, leides kõigis F-gaaside kasutusvaldkondades parimad keskkonnahoidlikud tehnoloogilised lahendused. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | HFCde kasutamise järkjärguline vähendamine on väga kulutõhus viis aidata kaasa kliimaeesmärkide saavutamisele. 2022. aasta märtsi hindamise lõpparuande kohaselt (8) olid heite vähendamise kulud keskmiselt 6 eurot CO2 ekvivalenttonni kohta. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Soojuspumbad, siseruumides kasutatavad kliimaseadmed, jahutid ja külmutusseadmed on seadmed ja süsteemid, mille puhul on olemas alternatiivid, mis sisaldavad väikese globaalse soojendamise potentsiaaliga külmaaineid ja looduslikke külmaaineid. Komitee pooldab F-gaaside külmaainete keelustamist nende seadmete puhul, kehtestades alates 2030. aastast GWP piirmääraks 5. Komitee arvates saadavad sektoripõhised keelud turule selge sõnumi, neid on halduslikult lihtne rakendada ning neist kõrvalehoidmise oht väike. Ajutisi erandeid võib teha juhul, kui HFCsid peetakse artikli 16 lõike 4 sätete alusel tehniliselt vajalikuks. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Mõne kasutusala puhul on HFCde asendajad juba turul saadaval, sealhulgas propaan (GWP 0,02) ja ammoniaak (GWP 0). Komitee kutsub üles suurendama teadusuuringute rahastamist, et kasutada lahendusi, mille GWP väärtus on 0. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | ELi ainus jätkusuutlik poliitika oleks keskkonnahoidlik jahutamine, milles on looduslikud üliväikese globaalse soojendamise potentsiaaliga (GWP <5) külmaained ühendatud energiatõhusate seadmetega. Kõikvõimalike F-gaaside segude, isegi väikese globaalse soojendamise potentsiaaliga segude kasutamisel tekivad probleemid, eelkõige seoses ringlussevõtu ja taasväärtustamisega, ning nad muudavad hoolduse ja käitamise palju keerukamaks. Seepärast tuleks neid vältida. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Olemasolevaid kütte- ja jahutussüsteeme tuleb käitada ja hooldada, kasutades praegusi HFCsid. REPower EU tegevuskava, milles on seatud eesmärk paigaldada 2030. aastaks Euroopas 30 miljonit soojuspumpa, on tekitanud sidusrühmades õigustatud kartusi (9). Tööstusharu esindajate sõnul võivad F-gaaside määruse raames pakutud uued sätted aeglustada väga vajalikku soojuspumpade kasutuselevõttu Euroopas. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Komitee on seisukohal, et HFCde varane keelustamine uutes soojuspumbasüsteemides tagab, et soojuspumpade paigaldamist ei ohusta olemasolevate seadmete käitamiseks vajalike HFCde tarneraskused. See aitab vältida suurtes kogustes HFC jääkide kinnihoidmist. HFC jäägid vajavad haldamis- ja hävitamismeetmeid. Kui nendega nõuetekohaselt ei tegeleta, on kasutusea lõppu jõudnud seadmete HFC leketel hävitav mõju kliimale. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | Suure globaalse soojendamise potentsiaaliga HFCde varu turul on äärmiselt ohtlik: suure GWPga külmaaineid kasutatakse laialdaselt olemasolevate seadmete hooldamiseks, et korrapäraselt kompenseerida pidevat heidet (lekkemäär võib ulatuda 15–20 %-ni aastas), mida võiks vältida tänu tehnoloogilisele arengule. |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | Seepärast soovitab komitee tungivalt ühendada REPowerEU eesmärgid F-gaaside kasutamise järkjärgulise vähendamisega, seades eesmärgiks võimalikult väikese globaalse soojendamise potentsiaaliga külmaainete kasutamise. Soojuspumpade arvu mõistmiseks (seitsme aasta jooksul on järk-järgult kasutusse võetud 30 miljonit) võiks kasutada Rahvusvahelise Energiaagentuuri (IEA) hinnangus esitatud ülemaailmseid näitajaid: 2020. aastal kasutati kütmiseks peaaegu 180 miljonit soojuspumpa, samal ajal kui ülemaailmne hulk on viimase viie aasta jooksul kasvanud peaaegu 10 % aastas. IEA 2050. aastaks koostatud netonullheite stsenaariumi kohaselt ulatuks paigaldatud soojuspumpade hulk 2030. aastaks 600 miljonini. ELi panus selles on täielikult kooskõlas kodumajapidamiste osakaaluga ülemaailmses kontekstis. |
| --- | --- |

2.17.

| 2.18. | Komitee leiab, et kartused turu kitsaskohtade pärast sektoris ei ole põhjendatud, kuna kavandatud soojuspumpade kasutuselevõtu trajektoor Euroopas on suures osas kooskõlas tööstuse tootmisvõimsuse kasvuga, mis tugineb üliväikese globaalse soojendamise potentsiaaliga (eelkõige looduslikele) külmaainetele. ELil on suurepärane võimalus anda sellega eeskuju ülemaailmsete keskkonnahoidlike standardite kehtestamisel. |
| --- | --- |

2.18.

| 2.19. | Eespool kirjeldatud tegureid silmas pidades soovitab komitee tugevdada F-gaaside määruse läbivaatamise ettepanekut järgmisel viisil:






  — | suurendada veelgi HFCde järkjärgulist vähendamist, et see oleks kooskõlas Pariisi kokkuleppe 1,5 oC stsenaariumiga; |
| --- | --- | --- |

2.19.

—

suurendada veelgi HFCde järkjärgulist vähendamist, et see oleks kooskõlas Pariisi kokkuleppe 1,5 oC stsenaariumiga;

| — | keelustada HFC-404A (GWP 4 728) ja muude suure globaalse soojendamise potentsiaaliga HFCde kasutamine; |
| --- | --- |

—

keelustada HFC-404A (GWP 4 728) ja muude suure globaalse soojendamise potentsiaaliga HFCde kasutamine;

| — | vähendada mis tahes tehnoloogia puhul kehtivat 150 GWP sektoripõhist piiri võimalikult väikese GWPni; |
| --- | --- |

—

vähendada mis tahes tehnoloogia puhul kehtivat 150 GWP sektoripõhist piiri võimalikult väikese GWPni;

| — | edendada F-gaaside vabade alternatiivide stimuleerimiskavu ja riigihankeid; |
| --- | --- |

—

edendada F-gaaside vabade alternatiivide stimuleerimiskavu ja riigihankeid;

| — | toetada liikmesriike nende püüdlustes stimuleerida keskkonnahoidlikumaid lahendusi, mille globaalse soojendamise potentsiaal on väga väike (ja mis on võimaluse korral F-gaaside vabad). |
| --- | --- |

—

toetada liikmesriike nende püüdlustes stimuleerida keskkonnahoidlikumaid lahendusi, mille globaalse soojendamise potentsiaal on väga väike (ja mis on võimaluse korral F-gaaside vabad).

Keskkonnaprobleemid

| 2.20. | Üleminekul üliväikese globaalse soojendamise potentsiaaliga looduslikele külmaainetele või väikese globaalse soojendamise potentsiaaliga HFCdele tuleks vältida muundamist sellisteks aineteks nagu hüdrofluoroolefiinid (HFO) nende lagunemissaaduste, näiteks kahjuliku trifluoroäädikhappe (TFA) tõttu. TFAd ning muid per- ja polüfluoritud alküülühendeid (PFASe) kutsutakse n-ö igavesteks kemikaalideks, kuna neid ei ole võimalik keskkonnast eemaldada (10). Ettevaatuspõhimõttele tuginedes tuleks luua selge seos komisjoni nullsaaste tegevuskavas kavandatud meetmetega (11). |
| --- | --- |

2.20.

| 2.21. | HFCde kasutamise järkjärgulisel vähendamisel tuleks hoolikalt jälgida HFCsid asendavaid aineid. Komitee kutsub üles mitte lubama uusi F-gaaside asendajaid, mis lihtsalt asendavad suure globaalse soojendamise potentsiaali probleemi teiste keskkonnaprobleemidega. Selle asemel kutsub komitee üles võtma vastutuse, et juhtida üleminekut tõeliselt kliima- ja keskkonnahoidlikele F-gaaside vabadele looduslikele alternatiividele. Euroopa REACH-protsessile viitamine ei ole piisav, sest see protsess on aeglane ega keelusta õigeaegselt ohtlike F-gaaside asendajate kasutamist. |
| --- | --- |

2.21.

Ebaseaduslik kaubandus

| 2.22. | Ebaseaduslik kauplemine HFCdega on ELis suur probleem. Kuigi seda on raske kindlaks määrata, on selge, et ebaseaduslik kauplemine HFCdega toimub märkimisväärses mahus. Erinevatest analüüsidest nähtub, et ebaseaduslik import toimus mahus, mis vastab kuni kolmandikule ELi seaduslikust turust (12). |
| --- | --- |

2.22.

| 2.23. | Eelduste kohaselt pidanuks kvoodisüsteem takistama suure globaalse soojendamise potentsiaaliga gaaside kasutamist, kuid see ei ole aidanud turgu piisavalt muuta. On ilmne, et ebaseaduslik kauplemine nende gaasidega on kasvanud, et rahuldada jätkuvat turunõudlust. See dünaamika kinnitab komitee poolehoidu suure globaalse soojendamise potentsiaaliga gaaside täielikule keelustamisele. |
| --- | --- |

2.23.

| 2.24. | Kahjuks ei ole HFCdega ebaseaduslikku kauplemist ettepanekus piisavalt arvesse võetud. Komitee nõuab läbipaistvust ja HFCde täielikku jälgitavust kogu tarneahelas. Välja on pakutud QR-koodidel põhinevate märgistega lahendused, mida komitee peab kulutõhusaks lahenduseks. |
| --- | --- |

2.24.

| 2.25. | Komitee leiab, et ka e-kaubanduse valdkonnas tuleks HFCde pakkumise kontrolli täiustada. Komitee kutsub üles kas keelustama F-gaaside müüki internetipõhistes kauplemiskohtades või kehtestama kohustuslikud sertifikaadid ettevõtjatele, kes müüvad F-gaase suurtes kogustes internetis. |
| --- | --- |

2.25.

| 2.26. | Tuleks säilitada range kontroll HFCde kogu impordi ja ekspordi üle, sealhulgas gaasid, mille kasutuseesmärgid on järkjärgulisest vähendamisest vabastatud (nt lähteained, hävitamine, reeksport või muu erandi alla kuuluv kasutusala). Ettevõtjad peaksid olema F-gaaside portaalis nõuetekohaselt registreeritud, et vältida erandiga hõlmatud juhtumite kasutamist ebaseadusliku kaubanduse hõlbustamiseks. Komitee hoiatab, et artikli 20 lõikes 4 esitatud erandite loetelu tekitab lubade süsteemis lünga, mida ebaseaduslikud kauplejad kindlasti ära kasutavad. |
| --- | --- |

2.26.

| 2.27. | Riiklike tolliasutuste tegevuse tõhustamiseks kutsub komitee üles määratlema juhiseid ebaseaduslikult ELi imporditud konfiskeeritud toodete, mahutite ja seadmete kõrvaldamiseks ning eraldama liikmesriikidele rahalisi vahendeid nende hävitamiseks, kui liikmesriigid otsustavad hävitamise kasuks. |
| --- | --- |

2.27.

| 2.28. | Võitlus F-gaasidega ebaseadusliku kauplemise ja kõrvaldamise vastu tuleks viia kooskõlla ettepanekutega, mis on esitatud direktiivis keskkonna kaitsmise kohta kriminaalõiguse kaudu (13), mille eesmärk on kaitsta keskkonda tõhusamalt, kohustades liikmesriike võtma kriminaalõiguslikke meetmeid ja edendades piiriülest koostööd (14). |
| --- | --- |

2.28.

Kvoodid ja vahendite eraldamine

| 2.29. | Fluorosüsivesinike impordiks ELi turule on tuhandetele uutele turule sisenejatele eraldatud HFCde kvoodid. Paljudel neist ei ole juurdepääsu ELi taristule, et täita määruse nõudeid nende poolt imporditavate HFCde taaskasutamiseks, ringlussevõtuks ja taasväärtustamiseks. |
| --- | --- |

2.29.

| 2.30. | Kuigi komitee kiidab heaks uued tingimused kvootide registreerimiseks ja eraldamiseks, näeb komitee võimalust suurendada eraldamise tasu, et kajastada paremini tegelikke CO2 hindu. |
| --- | --- |

2.30.

| 2.31. | On selge, et kvooditasu 3 eurot CO2-ekvivalenttonni kohta on liiga madal, et luua piisavat tulu ja takistada HFCde kasutamist, eesmärgiga minna kiiremini üle looduslike külmaainete kasutamisele. |
| --- | --- |

2.31.

| 2.32. | Komitee kutsub samuti üles hindama uuesti kvootide müügist saadavate rahaliste vahendite kasutamist. |
| --- | --- |

2.32.

| 2.33. | Komitee rõhutab, et neid tulusid tuleks kasutada otse järgmistel eesmärkidel:






  — | edendada teadusuuringuid väikese globaalse soojendamise potentsiaaliga alternatiivide, eelkõige looduslike külmaainete valdkonnas; |
| --- | --- | --- |

2.33.

—

edendada teadusuuringuid väikese globaalse soojendamise potentsiaaliga alternatiivide, eelkõige looduslike külmaainete valdkonnas;

| — | toetada liikmesriikide ametiasutusi turujärelevalves; |
| --- | --- |

—

toetada liikmesriikide ametiasutusi turujärelevalves;

| — | arendada oskusi ja suurendada teadlikkust, sealhulgas teadlikkuse suurendamise kampaaniad lõpptarbijatele; |
| --- | --- |

—

arendada oskusi ja suurendada teadlikkust, sealhulgas teadlikkuse suurendamise kampaaniad lõpptarbijatele;

| — | toetada nii kiir- kui ka keskpikka koolitust olemasolevale ja tulevasele tööjõule. |
| --- | --- |

—

toetada nii kiir- kui ka keskpikka koolitust olemasolevale ja tulevasele tööjõule.

Koolitus

| 2.34. | Väga oluline on käsitleda koolitusvajadust HFCde alternatiivide vallas. Väikese globaalse soojendamise potentsiaaliga looduslike külmaainete edendamiseks on tähtsal kohal kvalifitseeritud tehnikud ning kvalifikatsiooni-, sertifitseerimis- ja registreerimissüsteemid. Sertifitseerimine on vajalik ka F-gaaside alternatiivide, mitte ainult F-gaaside endi puhul. Komitee kutsub üles kehtestama sertifitseerimisprogrammides kohustusliku pädevuse looduslike külmaainete komponentide vallas. |
| --- | --- |

2.34.

| 2.35. | Koolitus ja sertifitseerimine on subsidiaarsuse küsimus ning need peavad sobima olemasolevate riiklike süsteemidega. Ettepanekus antakse liikmesriikidele üks aasta oma programmide ajakohastamiseks, et lisada nendesse alternatiivid. Mõned turuosalised peavad seda üsna lühikeseks tähtajaks. Oluline on nii ajastus kui ka selge eesmärgipüstitus. Komitee soovitab kehtestada riiklike kavadega seotud kohustused koos selgete põhiliste tulemusnäitajatega, nt 50 % koolitatud paigaldajaid aastaks 2025. |
| --- | --- |

2.35.

Ülemaailmne ulatus

| 2.36. | Ettepaneku Montreali protokolliga vastavusse viimisel tuleks arvesse võtta asjaolu, et Kigali muudatust tuleb suhteliselt peatselt tugevdada, et saavutada ülemaailmsed netonullheite eesmärgid. |
| --- | --- |

2.36.

| 2.37. | Sellega seoses annab Euroopa Liit Montreali protokolli kontekstis ülemaailmselt olulisi impulsse. Uue Euroopa F-gaaside määruse ettepanekut jälgivad tähelepanelikult kõik ülemaailmsed osalejad. Kigali muudatuse vastuvõtmine oli hea esimene samm õiges suunas, kuid vaja on kiiremaid ja ambitsioonikamaid HFCde järkjärgulise vähendamise meetmeid. EL saaks tõhusamalt kasutada oma ülemaailmset mõju nn Brüsseli efekti kaudu. |
| --- | --- |

2.37.

| 2.38. | Seepärast peab komitee äärmiselt vajalikuks algatada Montreali protokolli raames arutelu, et kiirendada Kigali muudatuse edenemist, kusjuures F-gaaside määruse läbivaatamise ambitsioonikad ettepanekud ELi tasandil näitaksid teed kooskõlas Pariisi kokkuleppe 1,5 oC stsenaariumiga. |
| --- | --- |

2.38.

Läbipaistvus ja kaasamine

| 2.39. | Hoolimata asjaolust, et F-gaaside üle peetavad arutelud on mitme keskse tähtsusega väärtusahela jaoks üliolulised, piirdub sellekohaste meetmete käsitlemine aruteluga ekspertide ringkonnas. Tuleks teha jõupingutusi, et laiendada seda arutelu kõigile sidusrühmadele ning kaasata sellesse lai kodanikuühiskonna esindatus. Uue F-gaaside määrusega tuleks ette näha konsultatsioonifoorum, mis toimub vähemalt kaks korda aastas ELi tasandil ja igas liikmesriigis. |
| --- | --- |

2.39.

Brüssel, 15. juuni 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 517/2014 fluoritud kasvuhoonegaaside kohta ja määruse (EÜ) nr 842/2006 kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 150, 20.5.2014, lk 195).

1

(2)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?uri=COM:2022:150:FIN

2

(3)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?uri=COM:2022:108:FIN

3

(4)  https://acp.copernicus.org/articles/13/6083/2013/acp-13-6083-2013.pdf

4

(5)  Ühik „ppt“ (parts per trillion) tähendab siin osakesi triljoni kohta. Andmete aluseks on Advanced Global Atmospheric Gases Experiment.

5

(6)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse osoonikihti kahandavaid aineid ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1005/2009“ (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 50).

6

Euroopa Liidu Teataja

(7)  Määrus (EÜ) nr 1005/2009 osoonikihti kahandavate ainete kohta (ELT L 286, 31.10.2009, lk 1).

7

(8)  Aruandega on võimalik tutvuda aadressil https://ec.europa.eu/clima/system/files/2022-04/f-gas_evaluation_report_en.pdf.

8

(9)  https://www.coolingpost.com/world-news/f-gas-quota-cuts-will-hit-heat-pump-ambitions/

9

(10)  Vt https://www.umweltbundesamt.de/publikationen/persistent-degradation-products-of-halogenated.

10

(11)  COM(2021) 400 final, „Heas seisundis planeet kõigi jaoks. ELi tegevuskava „Õhu, vee ja pinnase nullsaaste suunas““.

11

(12)  Vt EIA aruanne (2022) „Europe’s most chilling crime – the illegal trade in HFC refrigerant gases“. Aruanne on kättesaadav aadressil https://eia-international.org/report/europes-most-chilling-crime/. F-gaaside tööstuse prognoos on kättesaadav aadressil https://www.fluorocarbons.org/wp-content/uploads/2020/09/EFCTC_Press-Release_EN-2.pdf.

12

(13)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?uri=CELEX%3A52021PC0851

13

(14)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv keskkonna kaitsmise kohta kriminaalõiguse kaudu ja direktiivi 2008/99/EÜ asendamise kohta“ (COM(2021) 851 final – 2021/0422 (COD)) (ELT C 290, 29.7.2022, lk 143).

14

---

| 23.9.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 365/50 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 365/50

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse osoonikihti kahandavaid aineid ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1005/2009“

(COM(2022) 151 final – 2022/0100 (COD))

(2022/C 365/09)

| Raportöör: | Jacob PLAT |
| --- | --- |

Raportöör:

Jacob PLAT

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Parlament, 2.5.2022
  Euroopa Liidu Nõukogu, 10.5.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 192 lõige 1 |
| Vastutav sektsioon | põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 31.5.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 15.6.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 570 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 123/0/2 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Parlament, 2.5.2022

Euroopa Liidu Nõukogu, 10.5.2022

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 192 lõige 1

Vastutav sektsioon

põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

31.5.2022

Vastuvõtmine täiskogus

15.6.2022

Täiskogu istungjärk nr

570

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

123/0/2

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee väljendab heameelt ettepaneku üle vaadata läbi määrus (EÜ) nr 1005/2009, (1) millega tagati küll osoonikihti kahandavate ainete märkimisväärne vähendamine, kuid neid on võimalik veelgi vähendada. Väheseid osoonikihti kahandavaid aineid, mis on endiselt lubatud, kasutatakse muude kemikaalide tootmisel, tuletõrjevahenditena erirakendustes, näiteks lennukite pardal, ja laborites analüüside tegemisel. Osoonikihti kahandavate ainete praeguseks vananenud kasutus isolatsioonivahtudes vahustavate ainetena on siiski veel asjakohane, sest paljud neist vahtudest on hoonetes endiselt olemas. Lähikümnenditel nende kasutusiga lõppeb ja need eemaldatakse, mis võib kaasa tuua heiteid. Määruse kohandamine, et viia see paremini kooskõlla Euroopa rohelise kokkuleppega, (2) ja selle struktuuri parandamine on head algatused. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee tunnustab seda, et määrus on kooskõlas fluoritud gaaside määrusega (määrus (EL) nr 517/2014) (3). On oluline, et nende kahe määruse põhieeskirjad oleksid teineteisega kooskõlas (nt tollikontrollidega seonduv, lekete eeskirjad ja määratlused). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee märgib mitmesuguste kättesaadavate aruannete ja korraldatud hindamise põhjal, et kehtiv määrus (EÜ) nr 1005/2009 täidab oma eelnevalt kindlaks määratud eesmärke. Komitee peab aga vajalikuks suurendada püüdlusi, et saavutada rohelise kokkuleppe eesmärgid ja pakkuda samal ajal inimestele maksimaalset kaitset mürgiste ja vähki tekitavate ainete eest. Seepärast nõustub komitee ettepanekus esitatud meetmetega, mille eesmärk on osoonikihti kahandavate ainete heidet veelgi ulatuslikumalt vähendada. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Hea tulemuse saavutamiseks on kõige olulisem hea järelevalve ja registreerimine. Komitee pooldab võimalikult läbipaistvat järelevalvesüsteemi, mis suudab vajaduse korral rahuldada kohaldamisala laiendamise vajadust, näiteks uute osoonikihti kahandavate ainete puhul, mida praegune määrus ei hõlma. Eesmärk peaks olema luua universaalne süsteem, mida kohaldatakse kõikides liikmesriikides. Kuid seda peaks olema lihtne rakendada registreerimis- ja järelevalvesüsteemina ka väljaspool ELi asuvates riikides, sest EL täidab praegu teedrajavat rolli. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Samuti nõuab komitee, et keeldudest vabastuste arv oleks võimalikult väike ning et erandid keelatud ainete loetelust oleksid võimalikud ainult vähestel vajalikel juhtudel. Erandkorras lubatud kasutusotstarbeid tuleks rangelt kontrollida, et vältida kuritarvitamist ja seega olukorra halvenemist. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee juhib tähelepanu ühele ohtlikule ja lahendamata probleemile, mis seisneb selles, et osoonikihti kahandavad ained on kogunenud suurtes kogustes vanadesse seadmetesse ja isolatsioonivahtudesse, kuid nende käitlemist või hävitamist ei reguleerita ühegi rahvusvahelise konventsiooniga. Komitee kutsub üles võtma kiiresti meetmeid liikmesriikides tõhusate õigusaktide kehtestamiseks, et vältida osoonikihti kahandavate ainete leket, et atmosfäär ja elanike elutingimused ei satuks ohtu. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Ideaaljuhul peaks osoonikihti kahandavate ainete haldamine olema osa jäätmekäitlussüsteemist (nende kontrollimine, kokkukogumine ja käitlemine), mille üldpõhimõtted, õigusaktid ja eeskirjad konkreetsete jäätmevoogude kohta on juba kehtestatud. Osoonikihti kahandavate ainete haldamine vahtudes ja muudes neid aineid sisaldavates materjalides on suur probleem, eriti arengumaade jaoks. EL peab näitama teostatavaid lahendusi ja piisavat õigusraamistikku. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Arvestades osoonikihti kahandavate ainete jätkuvat ulatuslikku tootmist ja kasutamist lähteainena ning sellega seotud heitkoguseid, mis võivad olla alahinnatud, on komitee mures selle pärast, et lähteainena kasutatavate osoonikihti kahandavate ainete koguselised piirnormid on määrusest täielikult välja jäetud. Lähteainetega seotud erandite vähendamine uues määruses toob mitmesugust keskkonnakasu. Keskenduda tuleks keskkonnahoidlikele alternatiividele. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Täiendavate aruandlusnõuete abil tuleks tugevdada meetmeid osoonikihti kahandavate ainete tootmisel kõrvalsaadusena tekkinud fluorosüsivesinike heite vältimiseks. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Tuleks kehtestada meetmed uute osoonikihti kahandavate ainete heite vähendamiseks, sealhulgas lekete vähendamine ning kokkukogumise, ringlussevõtu ja taasväärtustamise nõuded. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Taust

| 2.1. | Osoonikihti kahandavate ainete Montreali protokoll (4) on pöördeline mitmepoolne keskkonnaleping, millega reguleeritakse peaaegu saja sellise sünteetilise kemikaali tootmist ja tarbimist, mida nimetatakse osoonikihti kahandavaks aineks. Atmosfääri sattudes kahjustavad need kemikaalid stratosfääri osoonikihti, Maa kaitsekilpi, mis kaitseb inimesi ja keskkonda päikesest lähtuva ultraviolettkiirguse kahjuliku taseme eest. Protokoll, mis võeti vastu 15. septembril 1987, on seni ainus ÜRO leping, mille on ratifitseerinud kõik maailma riigid – kõik 198 ÜRO liikmesriiki. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Määrus (EÜ) nr 1005/2009 osoonikihti kahandavate ainete kohta on peamine vahend osoonikihti kahandavate ainete vastu võitlemiseks ELis. Selle üldeesmärk on vältida osoonikihti kahandavate ainete heidet ja tagada Montreali protokolli järgimine. Osoonikihti kahandavate ainete määrust hinnati õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi raames. Hindamise tulemusena jõuti järeldusele, et määrus on küll üldiselt otstarbekohane, kuid selle võiks viia paremini vastavusse Euroopa rohelise kokkuleppega ja selle ülesehitust võiks veidi parandada. Seepärast ongi kõnealuse ettepanekuga kavas asendada osoonikihti kahandavate ainete määrus, kusjuures säilitatakse range kontroll ja peetakse silmas järgmisi eesmärke:






  1. | viia meetmed kooskõlla Euroopa rohelise kokkuleppega, nähes ette heitkoguste ulatuslikuma vähendamise, mis on teostatav proportsionaalsete kuludega; |
| --- | --- | --- |

2.2.

1.

viia meetmed kooskõlla Euroopa rohelise kokkuleppega, nähes ette heitkoguste ulatuslikuma vähendamise, mis on teostatav proportsionaalsete kuludega;

| 2. | tagada osoonikihti kahandavate ainete, sealhulgas praegu veel kontrollimata ainete põhjalikum seire; |
| --- | --- |

2.

tagada osoonikihti kahandavate ainete, sealhulgas praegu veel kontrollimata ainete põhjalikum seire;

| 3. | lihtsustada ja tõhustada kehtivaid õigusnorme, et vähendada halduskulusid; |
| --- | --- |

3.

lihtsustada ja tõhustada kehtivaid õigusnorme, et vähendada halduskulusid;

| 4. | suurendada selgust ja sidusust muude õigusnormidega. |
| --- | --- |

4.

suurendada selgust ja sidusust muude õigusnormidega.

| 2.3. | Osoonikihti kahandavate ainete globaalse soojendamise potentsiaal (5) on mitu korda suurem kui süsinikdioksiidil, mistõttu on kliimamuutuste vastu võitlemiseks ning ELi kodanike tervise ja heaolu kaitsmiseks vaja vähendada nende heitkoguseid. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Montreali protokolliga lõpetatakse järk-järgult osoonikihti kahandavate ainete tootmine ja kasutus heidet tekitavate kasutusviiside puhul. Osoonikihti kahandavaid aineid käsitlevad ELi õigusnormid on alati olnud rangemad kui Montreali protokoll ning nendega on täielikult kõrvaldatud osoonikihti kahandavate ainete heidet tekitavad kasutusviisid. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Suurem osa osoonikihti kahandavate ainete tootmisest, kasutamisest ja nendega kauplemisest on juba keelatud. Seepärast on nüüd peamine eesmärk vältida sellist osoonikihti kahandavate ainete heidet, mis tuleneb varemalt seaduslikest rakendustest toodetes ja seadmetes ning muudest protsessidest, nt lähteainetest, mis on Montreali protokolli kohasest järkjärgulisest kasutuselt kõrvaldamisest vabastatud. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Osoonikihti kahandavate ainete määruse ettepanek on tihedalt seotud ettepanekuga fluoritud gaaside kohta (NAT/847) (6). Mõlemad on kasvuhoonegaasid ja suurendavad globaalset soojenemist. Need kaks määrust koos peavad tagama selle, et EL täidab Montreali protokollist tulenevaid kohustusi seoses osoonikihti kahandavate ainete ja fluorosüsivesinikega. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Ettepaneku eesmärk on vältida 2050. aastaks heidet suuruses 180 miljonit CO2 ekvivalenttonni ja 32 000 osoonikihti kahandava potentsiaali alusel arvutatud tonni, võttes meetmeid osoonikihti kahandavate ainete kokkukogumiseks kahte tüüpi isolatsioonivahust ja nende hävitamiseks. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | Komitee toetab kindlalt Euroopa Komisjoni ettepanekut muuta osoonikihti kahandavaid aineid käsitlevat määrust, et vähendada heitkoguseid veelgi ja pakkuda stiimuleid kliimasõbralike alternatiivide kasutamiseks. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Komitee tunnistab, et mõningaid praeguse määruse meetmeid, mille eesmärk on ära hoida ebaseaduslikku tegevust, võiks muuta tõhusamaks. Seepärast väljendab komitee heameelt osoonikihti kahandavatele ainetele lubade andmise süsteemi ühendamise üle ELi tollivaldkonna ühtse teeninduskeskkonnaga (7). Komitee soovitab kohaldada selliseid meetmeid ka eritolliprotseduuride, sealhulgas osoonikihti kahandavate ainete transiidi ja ajutise ladustamise suhtes. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Komitee tunnistab nõuetekohase järelevalve suurt tähtsust, et suuta võtta ennetavaid meetmeid ja teha edusamme. Ebaseaduslikud kaubandustavad saab kindlaks teha ning seega nendega tegeleda tõhusa järelevalve ja aruandluse kaudu. Võttes arvesse osoonikihti kahandavate ainete ebaseadusliku kaubanduse suurt keskkonnamõju, tunnustab komitee osoonikihti kahandavate ainete ebaseadusliku tootmise, impordi ja turule laskmisega seotud maksimaalsete karistuste miinimumstandardite kehtestamist, kuid kutsub lisaks üles kehtestama miinimumkaristused. Uus määrus sobib hästi komisjoni ettepanekuga vaadata läbi direktiiv keskkonna kaitsmise kohta kriminaalõiguse kaudu ja asendada direktiiv 2008/99/EÜ (8). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Komitee toetab kindlalt meetmeid, millega tagatakse vahtplastis sisalduvate osoonikihti kahandavate ainete kokkukogumine ja hävitamine, tunnistades selle meetme märkimisväärset potentsiaali leevendada kliimamuutusi ning võimalust luua töökohti ning edendada teadus- ja arendustegevust ringlussevõtu valdkonnas. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Komitee väljendab heameelt selle üle, et hoolikalt on peetud silmas sidusust kõnealuses poliitikavaldkonnas kehtivate sätetega. See on vajalik nii paketi „Eesmärk 55“ (2030) kui ka rohelise kokkuleppe (2050) eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Arvestades, et EL on osoonikihti kahandavate ainete vähendamisel esirinnas, teeb komitee ettepaneku, et EL peaks andma eeskuju, et ka teiste riikide majanduses järgitaks samu eeskirju, näiteks piirates osoonikihti kahandavate ainete kasutamist lähteainete ja tootmise abiainetena, kui on olemas alternatiivid. 2020. aastal toodeti kontrollitavaid osoonikihti kahandavaid aineid 164 704 tonni, peamiselt kasutamiseks lähteainena ELis. Teadlased on väljendanud muret selle üle, et lähteainete protsessidega seonduvaid heitkoguseid, millest teatatakse, on alahinnatud ja need võivad olla põhjus, miks on ülemaailmselt atmosfääris tetraklorometaani ja CFC-113 kõrge tase (9). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Komitee eeldab, et määruse läbivaatamine ei too kaasa ülemäärast haldus- ega finantskoormust. Ettepanek peaks tooma ettevõtjatele lihtsustamise kaudu mitmesugust kasu. Samuti on hea, et läbivaadatud määrusest saab kõrvale kalduda ainult väga erandlikel juhtudel. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Komitee leiab, et uute, Montreali protokolliga veel hõlmamata osoonikihti kahandavate ainete lisamine on hea täiustus. 2020. aastal oli uute ainete tootmine tonnides ligikaudu kuus korda suurem kui kontrollitavate ainete tootmine. Seepärast on oluline jälgida selle valdkonna arengut, sealhulgas kasutatud ja toodetud ainete koguseid, ning minimeerida uute gaaside heitkoguseid, et minimeerida nende mõju osoonikihile ja kliimamuutustele. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Komitee kiidab ajakohastatud mõjuhinnangut, eelkõige seoses isolatsioonivahu kokkukogumise ja hävitamisega, mis on peamine heite vähendamise meede. Ettepanekus esitatud hindamiskord on vajalik, et tulemusi oleks võimalik vahepeal hinnata. Selles osas on ekspertidel oluline roll seoses isolatsioonivahu ja arendustega. Arvesse tuleb võtta ka halduskoormust. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Komitee peab tervitatavaks meetmeid, millega selgitatakse tolliasutuste ja turujärelevalveasutuste rolli, et kontrollida osoonikihti kahandavate ainetega kauplemist. See on vajalik, sest endiselt toimub ebaseaduslik kauplemine (10). |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Osoonikihti kahandavate ainete varasem liigne kasutamine külmaainetena ja vahustavate ainetena on põhjustanud osoonikihti kahandavate ainete kogunemist suures koguses, nt vanades külmikutes, isolatsioonivahtudes või mahutites. Osoonikihti kahandavaid aineid sisaldavatest elektroonikaromudest võib eralduda ka muid mürgiseid vähki tekitavaid aineid: plii, kaadmium, polüklooritud bifenüül (PCB), leegiaeglustid ja palju muud. Kuna ei Montreali protokolli ega ühegi muu rahvusvahelise keskkonnakonventsiooniga ei reguleerita osoonikihti kahandavaid aineid sisaldavate olemasolevate materjalide haldamist ja hävitamist, on iga riik ise kohustatud looma selle olulise heiteallikaga tegelemiseks süsteemi, mille abil edukalt neid materjale hallata. Seepärast peab komitee oluliseks kindlustada atmosfääri kaitsmise eesmärk, vältides leket ja atmosfääri sattumist osoonikihti kahandavaid aineid sisaldavate materjalide tõhusa haldamise kaudu. |
| --- | --- |

3.11.

4.   Konkreetsed märkused

| 4.1. | Osoonikihti kahandavate ainete tootmine, kasutamine ja nendega kauplemine heidet tekitavad kasutusviiside puhul on juba keelatud. Seepärast toetab komitee uue ettepaneku eesmärki vältida eelkõige osoonikihti kahandavate ainete heidet toodetest ja seadmetest, milles selliste ainete kasutamine oli varem lubatud. Sellest olulise osa moodustab kohustus hoonete renoveerimisel või lammutamisel kokku koguda või hävitada teatavat tüüpi isolatsioonivahtudes sisalduvad osoonikihti kahandavad ained. Komitee märgib aga, et rohkem on võimalik ära teha, et toetada ELis lähteainete ja tootmise abiainetena kasutatavate osoonikihti kahandavate ainete asemel keskkonnahoidlikumate alternatiivide kasutuselevõttu. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Määruse läbivaatamine aitab saavutada Pariisi kokkuleppe (11) eesmärki, milleks on ideaaljuhul mitte ületada 1,5 oC suurust temperatuuritõusu. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Komitee kiidab heaks osoonikihti kahandavate ainetega tegelevate töötajate koolituse miinimumtaseme nõude. Komitee loodab aga, et need miinimumnõuded on kõigile liikmesriikidele ühesugused. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Komitee märgib, et märkimisväärses koguses osoonikihti kahandavaid aineid kasutatakse jätkuvalt lähteainena keemiatööstuses, hoolimata alternatiivide kättesaadavusest teatavates lähteainete protsessides. Eriti murettekitav on HCFC-22 jätkuv kasutamine selle kõrvalsaaduse HFC-23 suure heite tõttu. Selle kõrvalsaaduse globaalse soojenemise potentsiaal on 14 600 (12). Komitee märgib, et Montreali protokolliga tehtud lähteainetega seotud erandite kitsendamisel oleks mitmeid eeliseid (13) ning EL peaks näitama eeskuju, keelates osoonikihti kahandavate ainete kasutamise lähteainete ja tootmise abiainetena, kui on olemas keskkonnahoidlikud alternatiivid. See võib moodustada 38 % kõigist ELis lähteainena kasutatavatest osoonikihti kahandavatest ainetest. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Võttes arvesse muret osoonikihti kahandavate ainete kasutamise pärast lähteainetena ja nendega seotud heitkoguste pärast, soovitab komitee kasutada ka lähteainete puhul võimalust, et komisjon võtaks vastu rakendusakte, millega kehtestada tootmise abiainetega seoses maksimaalsed kogused ja heite piirnormid ning lubatud ettevõtjate loetelu (nagu on sätestatud artikli 7 lõikes 3), lisades artiklisse 6 samaväärse sätte. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Võttes arvesse HCFC-22 kasutamisega seotud võimalikke HFC-23 heitkoguseid, peab komitee tervitatavaks vastavusdeklaratsiooni kui esimest sammu selle vastu võitlemisel ning nõuab lisameetmeid, sealhulgas tootmiskoha teatamist, kontrolli ja kohustuslikku avalikustamist, HFC-23 kõrvalsaaduste heitkoguse vähendamise tõendamist ja jälgitavust. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Komitee tunnistab muret uute ainete, sealhulgas II lisas loetletud ainete heitkoguste mõju pärast (nt diklorometaani kontsentratsiooni kiire kasv atmosfääris, mis võib osooniaugu taastumist enam kui kümne aasta võrra edasi lükata) (14). Seepärast soovitab komitee, et ka II lisa gaaside suhtes kohaldataks meetmeid, millega nõutakse osoonikihti kahandavate ainete kokkukogumist, ringlussevõttu ja taasväärtustamist (artikkel 20), ning samuti lekke-eeskirju (artikkel 21). Lisaks peab ettevõtjatel olema enne II lisa gaaside importi või eksporti kehtiv registreering litsentsimissüsteemis. |
| --- | --- |

4.7.

Brüssel, 15. juuni 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  ELT L 286, 31.10.2009, lk 1.

1

(2)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/HTML/?uri=CELEX:52019DC0640&from=ET.

2

(3)  ELT L 150, 20.5.2014, lk 195.

3

(4)  https://treaties.un.org/doc/publication/unts/volume%201522/volume-1522-i-26369-english.pdf.

4

(5)  Globaalse soojenemise potentsiaali kontseptsioon töötati välja selleks, et oleks võimalik võrrelda eri gaaside mõju globaalsele soojenemisele. Täpsemalt väljendatakse sellega seda, kui palju energiat neelab teatava ajavahemiku jooksul ühe tonni teatava gaasi heide võrreldes ühe tonni süsinikdioksiidi (CO2) heitega.

5

Globaalse soojenemise potentsiaali

2

(6)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus fluoritud kasvuhoonegaaside kohta, millega muudetakse direktiivi (EL) 2019/1937 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 517/2014“((COM(2022) 150 final – 2022/0099 (COD)) (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 44).

6

((COM(2022) 150 final – 2022/0099 (COD))

Euroopa Liidu Teataja

(7)  Lisateavet ELi tollivaldkonna ühtse teeninduskeskkonna kohta leiate aadressilt https://ec.europa.eu/taxation_customs/eu-single-window-environment-customs_en.

7

(8)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv keskkonna kaitsmise kohta kriminaalõiguse kaudu ja direktiivi 2008/99/EÜ asendamise kohta“(COM(2021) 851 final – 2021/0422 (COD)) (ELT C 290, 29.7.2022, lk 143).

8

(9)  Solomon et al., 2020, „Unfinished business after five decades of ozone-layer science and policy“, Nature Communications 11:4272.

9

et al.

(10)  https://www.europol.europa.eu/media-press/newsroom/news/how-company-earned-to-%E2%82%AC1-million-illegally-trading-ten-tons-of-ozone-depleting-substances.

10

(11)  https://unfccc.int/sites/default/files/english_paris_agreement.pdf.

11

(12)  Ühend HFC-23 (trifluorometaan ehk CHF3) on tugev kasvuhoonegaas, mille 100-aastane globaalse soojenemise potentsiaal on 14 600. See tekib kõrvalsaadusena HCFC-22 (klorodifluorometaan ehk CHCIF2) tootmisel.

12

3

2

(13)  Andersen et al. 2021, „Narrowing feedstock exemptions under the Montreal Protocol has multiple environmental benefits“, PNAS 2021 kd 118 nr 49. https://doi.org/10.1073/pnas.2022668118.

13

et al.

(14)  Hossaini, R., Chipperfield, M., Montzka, S. et al., „The increasing threat to stratospheric ozone from dichloromethane“, Nat Commun 8, 15962 (2017), https://doi.org/10.1038/ncomms15962.

14

et al.

---

| 23.9.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 365/55 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 365/55

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) 2017/2107, millega kehtestatakse Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) konventsiooni alal kohaldatavad majandamis-, kaitse- ja kontrollimeetmed, ning määrust (EL) .../2022, millega kehtestatakse Atlandi ookeani idaosa ja Vahemere hariliku tuuni varude majandamise mitmeaastane kava“

(COM(2022) 171 final – 2022/0111 (COD))

(2022/C 365/10)

| Üksikraportöör: | Javier GARAT PÉREZ |
| --- | --- |

Üksikraportöör:

Javier GARAT PÉREZ

| Konsulteerimistaotlused | Euroopa Parlament, 2.5.2022
  nõukogu, 23.5.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõige 2 ja artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 31.5.2022 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 63/0/0 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 15.6.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 570 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 211/1/4 |

Konsulteerimistaotlused

Euroopa Parlament, 2.5.2022

nõukogu, 23.5.2022

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõige 2 ja artikkel 304

Vastutav sektsioon

põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

31.5.2022

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

63/0/0

Vastuvõtmine täiskogus

15.6.2022

Täiskogu istungjärk nr

570

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

211/1/4

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee peab asjakohaseks ja vajalikuks rakendada ELi õiguses Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) soovitused, sest EL on rahvusvahelise Atlandi tuunikala kaitse konventsiooni osaline ning seepärast, et järgida kaitse- ja kontrollimeetmeid, mis võeti vastu selle aastakoosolekutel 2006., 2016., 2017., 2018., 2019. ja 2021. aastal. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee peab hädavajalikuks, et kõik konventsiooniosalised järgiksid ICCATi soovitusi, et tagada kõigile ettevõtjatele õiglased ja võrdsed tingimused. |
| --- | --- |

1.2.

2.   Komisjoni ettepaneku põhisisu

| 2.1. | Ettepaneku peamine eesmärk on rakendada liidu õiguses Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (edaspidi „ICCAT“) 2006., 2016., 2017., 2018., 2019. ja 2021. aasta koosolekutel vastu võetud uued kaitse- ja kontrollimeetmed, sest EL on olnud alates 14. novembrist 1997 rahvusvahelise Atlandi tuunikala kaitse konventsiooni (edaspidi „ICCATi konventsioon“) osaline. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | ICCATi konventsiooniga nähakse ette Atlandi ookeanis ja külgnevates meredes leiduva tuuni ja tuunilaadsete liikide kaitse ja majandamise piirkondlik raamistik ning võimaldatakse vastu võtta soovitusi, mis on konventsiooniosalistele siduvad. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Ettepanekuga muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2017/2107, (1) millega juba rakendati ICCATi majandamis-, kaitse- ja kontrollimeetmed, seoses meetmetega, mis puudutavad järgmisi liike: troopikatuunid, Põhja- ja Lõuna-Atlandi pikkuim-tuun, purikala, sinine marliin ja valge piikkoon. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Samuti vaadatakse läbi purikalalaste andmete aruandlus, lühiuim-makohaisid puudutavad meetmed, ICCATi piirkondlikes programmides osalevate vaatlejate tervis ja ohutus, teaduslike vaatlejate vastutus ning ICCATi liikide nimekirja ajakohastamine. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Lisaks muudetakse ettepanekuga määrust (EL) .../2022, millega kehtestatakse Atlandi ookeani idaosa ja Vahemere hariliku tuuni varude majandamise mitmeaastane kava, seoses kasvanduse asukohaliikmesriigi iga-aastase ülekandmisdeklaratsiooniga ja teatavate sumpadesse paigutamise kohustustega. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Selleks et ICCATi tulevased soovitused kiiresti liidu õiguses rakendada, antakse komisjonile õigus võtta vastu otsuseid seoses järgmisega: troopikatuuni puhul püügivõimsuse piirangud ning iga-aastase püügivõimsuse ja püügikava esitamine; suursilm-tuuni, Põhja- ja Lõuna-Atlandi pikkuim-tuuni ning Põhja- ja Lõuna-Atlandi mõõkkala iga-aastane ülekandmine; peibutuspüügivahenditega seotud majandamiskavad; mõõtevahenditega varustatud poide arv; peibutuspüügivahenditele esitatavad nõuded ja nende kasutamise keeluajad; Põhja-Atlandi pikkuim-tuuni püüdvate laevade arvu piirangud; lühiuim-makohai püügi ja pardal hoidmise lubamise tingimused; nõuded merikilpkonnade ellujäämise maksimeerimiseks; vaatlejate kohaloleku miinimumprotsent ja kohaloleku arvutamine ning ICCATi liikide loetelu. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | Komitee peab asjakohaseks ja vajalikuks võtta ELi õigusesse üle Rahvusvahelise ICCATi soovitused, mis võeti vastu selle aastakoosolekutel 2006., 2016., 2017., 2018., 2019. ja 2021. aastal, sest EL on rahvusvahelise Atlandi tuunikala kaitse konventsiooni osaline ning see oleks kooskõlas tema pädevusala ulatusega ja kõnealuste soovituste siduva iseloomuga. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Komitee peab hädavajalikuks, et kõik konventsiooniosalised järgiksid ICCATi soovitusi, et tagada kõigile ettevõtjatele õiglased ja võrdsed tingimused. |
| --- | --- |

3.2.

Brüssel, 15. juuni 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/2107, millega kehtestatakse Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) konventsiooni alal kohaldatavad majandamis-, kaitse- ja kontrollimeetmed ning millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1936/2001, (EÜ) nr 1984/2003 ja (EÜ) nr 520/2007 (ELT L 315, 30.11.2017, lk 1).

1

---

| 23.9.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 365/57 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 365/57

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 1305/2013 seoses erimeetmega Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) raames erakorralise ajutise toetuse andmiseks, et reageerida mõjule, mis tuleneb Venemaa sissetungist Ukrainasse“

(COM(2022) 242 final – 2022/0166 (COD))

(2022/C 365/11)

| Üksikraportöör: | Arnold PUECH D’ALISSAC |
| --- | --- |

Üksikraportöör:

Arnold PUECH D’ALISSAC

| Konsulteerimistaotlused | nõukogu, 25.5.2022
  Euroopa Parlament, 6.6.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | ELi toimimise lepingu artikkel 42, artikli 43 lõige 3 ja artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon |
| Vastuvõtmine täiskogus | 16.6.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 570 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 188/0/3 |

Konsulteerimistaotlused

nõukogu, 25.5.2022

Euroopa Parlament, 6.6.2022

Õiguslik alus

ELi toimimise lepingu artikkel 42, artikli 43 lõige 3 ja artikkel 304

Vastutav sektsioon

põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon

Vastuvõtmine täiskogus

16.6.2022

Täiskogu istungjärk nr

570

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

188/0/3

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Venemaa sissetung Ukrainasse avaldab suurt negatiivset mõju ELi põllumajandus- ja toidutootmissektorile. Seetõttu tervitab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee Euroopa Komisjoni kavandatud uut täiendavat abimeedet. Komitee peab seda hädavajalikuks ja kutsub Euroopa institutsioone üles seda kiiremas korras vastu võtma. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Sõda Ukrainas toob esile põllumajandus- ja toidutootmissektori geostrateegilise olemuse ja vajaduse säilitada Euroopa Liidus toiduga kindlustatus. Seega on põllumajandusettevõtete ja põllumajandusliku toidutööstuse VKEde likviidsuse toetamise meetmed hädavajalikud, et tagada nende majanduslik püsimajäämine praegusel uuel kriisiperioodil, mis on lisandunud COVID-19 pandeemiale. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) eelarve on mõeldud täitma juba olemasolevaid rahastamisvajadusi ning keskmise pikkusega ja pikaajalisi kohustusi. Seda eelarvet ei tohiks kasutada erakorraliste meetmete rahastamiseks. Pealegi kuna mõned ELi liikmesriigid on oma EAFRD vahendid juba ammendanud või kohustusega sidunud, leiab komitee, et Euroopa Komisjon peaks selle meetme rakendamiseks leidma muu rahastamisallika väljaspool ühise põllumajanduspoliitika eelarvet, et võimaldada meetme rakendamist ilma EAFRD vahendeid lähiaastatel piiramata. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Võttes arvesse olukorra erandlikkust ja kiire reageerimise vajadust, leiab komitee, et komisjon peaks lühendama toetuse maksmise tähtaega ja lihtsustama abisaajate jaoks abikõlblikkuse kriteeriume. |
| --- | --- |

1.4.

2.   Komisjoni ettepaneku kokkuvõte

| 2.1. | Komisjon teeb ettepaneku muuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1305/2013 (1) Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) kohta, lisades sellesse uue artikli 39c pealkirjaga „Erakorraline ajutine toetus põllumajandustootjatele ja VKEdele, keda Venemaa sissetung Ukrainasse on eriti mõjutanud“. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Kavandatud meede võimaldaks liikmesriikidel teha 15. oktoobriks 2023 ühekordsed maksed põllumajandustootjatele ja põllumajandusliku toidutööstuse ettevõtjatele, kes seisavad silmitsi likviidsus- ja rahavooprobleemidega, mis on tingitud Venemaa sissetungist Ukrainasse ja sellest tulenevast sisendikulude (energia, väetised ja sööt) suurenemisest. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Komisjoni ettepanekus nähakse ette, et kõnealune erakorraline rahaline toetus reserveeritakse põllumajandustootjatele ja VKEdele, kes osalevad vähemalt ühes järgmistest tegevustest:






  — | ringmajandus; |
| --- | --- | --- |

2.3.

—

ringmajandus;

| — | toitainete majandamine; |
| --- | --- |

—

toitainete majandamine;

| — | ressursside tõhus kasutamine; |
| --- | --- |

—

ressursside tõhus kasutamine;

| — | keskkonna- ja kliimasõbralikud tootmismeetodid. |
| --- | --- |

—

keskkonna- ja kliimasõbralikud tootmismeetodid.

| 2.4. | Kavandatav maksimaalne abisumma on 15 000 eurot põllumajandustootja kohta ja 100 000 eurot VKE kohta. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Liikmesriikidel oleks võimalus kasutada kättesaadavaid vahendeid, mis moodustavad kuni 5 % nende EAFRD eelarvest aastateks 2021–2022. See kujutaks endast ELis 1,4 miljardi euro suurust potentsiaalset eelarvet. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | Sõda Ukrainas on oluliselt halvendanud olukorda põllumajandustoorme turgudel, mis olid raskustes juba enne Venemaa sissetungi. Selle tulemusena on peamiste põllumajandussisendite hinnad kahekordistunud või isegi kolmekordistunud võrreldes nende tasemega üks või kaks aastat tagasi. See olukord lisandub COVID-19 pandeemia mõjule. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Komisjon esitas oma 23. märtsi 2022. aasta teatises erakorralised algatused toiduga kindlustatuse tagamiseks ja toidusüsteemide toimekindlamaks muutmiseks. Praegune olukord on siiski enneolematu ja nõuab täiendavaid meetmeid. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Seetõttu tervitab komitee komisjoni ettepanekut, mis võiks osaliselt lihtsustada finantsraskustes põllumajandustootjate ja VKEde rahavooge pärast Venemaa sissetungi Ukrainasse. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Komisjoni ettepanek on tervitatav täiendav lahendus ELi toiduga kindlustatuse tugevdamiseks ja sisendikulude enneolematu kasvuga tegelemiseks. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Komitee nõustub kavandatud meetmega ja peab väga oluliseks, et Euroopa Liidu institutsioonid võtaksid selle võimalikult kiiresti vastu. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Komitee tõstatab siiski mõned küsimused ja soovib juhtida komisjoni tähelepanu meetme rahastamisallikale, maksete ajakavale, abikõlblikkuse kriteeriumidele ja toetusesaajate liigse halduskoormuse ohule. |
| --- | --- |

3.6.

Rahastamisallikas

| 3.7. | Komitee soovib juhtida tähelepanu sellele, et EAFRD, (2) mis on ühise põllumajanduspoliitika teine sammas, on maaelu arengu peamine rahastamisvahend. Seega aitab see oluliselt kaasa piirkondade ja põllumajandussektori rohepöördele, suurendades vastupanuvõimet kliimamuutustele, edendades innovatsiooni ja toetades põllumajandusettevõtete konkurentsivõimet. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Seega on EAFRD eesmärk pakkuda pikas perspektiivis vastust maapiirkondade ees seisvatele probleemidele. Eelkõige peaks see võimaldama saavutada 2040. aastaks arengueesmärgid, mille komisjon seadis 30. juunil 2021 osana oma maapiirkondade arengu pikaajalisest visioonist (3). |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Mitte ainult EAFRDd, vaid ka ühist põllumajanduspoliitikat tervikuna ei tohiks käsitleda täiendava rahastamisallikana hädaolukordade lahendamiseks. EAFRD eelarvega juba täidetakse olemasolevaid rahastamisvajadusi ja -kohustusi, millest tuleb kinni pidada. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Kuna eelarveassigneeringuid ja olemasolevaid vahendeid ei ole kvantifitseeritud, on abisaajatele tegelikult makstava abi kogusumma samuti väga hüpoteetiline. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Seepärast kutsub komitee komisjoni üles esitama täpsed andmed tegelikult kättesaadavate vahendite kohta ning kaaluma muid rahastamisallikaid, mis ei mõjuta EAFRD eesmärkide ulatust ja teostatavust. |
| --- | --- |

3.11.

Maksete tegemise ajakava

| 3.12. | Komisjoni ettepanekuga nähakse ette toetuse väljamaksmine saajatele enne 15. oktoobrit 2023. Komitee tunneb muret maksete tegemise hilise tähtaja pärast, pidades silmas praegust ebakindlust põllumajandustootjate ja toidutarneahela tootjate sissetulekute suhtes. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Need ettevõtted seisavad juba praegu silmitsi arvukate rahavooprobleemidega. Paljud põllumajandustootjad vajavad oma tegevuse jätkamiseks kiiresti rahalist toetust. Erakorralise toetuse maksmine 2023. aasta lõpus ei vasta olukorra kiireloomulisusele. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Seetõttu tuleks toetuse maksmise aega nii palju kui võimalik lühendada, et anda põllumajandustootjatele ja VKEdele vahendid praeguse tootmiskulude kasvuga toimetulekuks. |
| --- | --- |

3.14.

Toetusesaajate abikõlblikkuse kriteeriumid

| 3.15. | Komitee tervitab asjaolu, et komisjoni kavandatud rahaline toetus on suunatud eelkõige raskustest enim mõjutatud põllumajandustootjatele ja VKEdele valikukriteeriumide alusel, mis peavad olema objektiivsed ja mittediskrimineerivad. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Komisjoni ettepanekuga nähakse samuti ette, et toetust makstakse üksnes nendele toetusesaajatele, kelle tegevus on seotud ringmajanduse, toitainete majandamise, ressursitõhususe või keskkonnahoidlike tootmismeetoditega. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Need lisakriteeriumid aga ei ole kooskõlas meetme põhieesmärgiga, milleks on eelkõige Ukraina sõjast mõjutatud ettevõtjate ja põllumajandustootjate abistamine. Komitee liikmed on lisaks ka seisukohal, et need kriteeriumid muudavad toetuse taotlemise ettevõtjatele veelgi keerulisemaks. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Erakorralise toetuse abikõlblikkuse kriteeriume tuleks aga hoopis lihtsustada, et vältida halduskoormust, mis heidutaks potentsiaalseid abisaajaid pädevatele asutustele taotlusi esitamast. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Komitee on seisukohal, et põllumajandustootjad, kes juba saavad ühise põllumajanduspoliitika otsetoetusi ja keda mõjutavad Venemaa Ukrainasse sissetungi tagajärjed, peaksid olema EAFRDst rahastatava erakorralise abi saamiseks automaatselt abikõlblikud. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Sel viisil oleks komisjoni kavandatud erakorraline toetus kooskõlas uue ühise põllumajanduspoliitika keskkonna- ning majandusliku ja sotsiaalse jätkusuutlikkuse eesmärkidega. Samal ajal välditaks nii süsteemi uute kriteeriumide lisamist, mis tekitaksid segadust ja lisaksid keerukust. Olukorra kiireloomulisuse tõttu on vaja rakendada pragmaatilist solidaarsusmeedet enim mõjutatud ettevõtjate ja põllumajandustootjate suhtes (suuremad tootmiskulud või turgude kokkuvarisemine). Toetust teatavatele kestlikele tavadele, nagu ringmajanduse toetamine, tuleks esmajoones edendada spetsiifiliste pikaajaliste vahendite abil. |
| --- | --- |

3.20.

Brüssel, 16. juuni 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1305/2013 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1698/2005 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 487).

1

(2)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Ühise põllumajanduspoliitika eesmärgid 2020. aastaks“ (ELT C 191, 29.6.2012, lk 116).

2

(3)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Maapiirkondade arengu pikaajaline visioon. Tugevamad, ühendatud, vastupanuvõimelised ja jõukad ELi maapiirkonnad 2040. aastaks“

3

---

| 23.9.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 365/60 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 365/60

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ühisteatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Vastus riigi toetusel toimuvale rändajate ärakasutamisele ELi välispiiril““

(JOIN(2021) 32 final)

(2022/C 365/12)

| Raportöör: | Stefano PALMIERI |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Pietro Vittorio BARBIERI |

Raportöör:

Stefano PALMIERI

Kaasraportöör:

Pietro Vittorio BARBIERI

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Komisjon, 2.5.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Täiskogu otsus | 18.1.2022 |
| Vastutav sektsioon | välissuhete sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 12.5.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 15.6.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 570 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 142/2/5 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Komisjon, 2.5.2022

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Täiskogu otsus

18.1.2022

Vastutav sektsioon

välissuhete sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

12.5.2022

Vastuvõtmine täiskogus

15.6.2022

Täiskogu istungjärk nr

570

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

142/2/5

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee leiab, et Euroopa Liidu vastus rändajate ärakasutamisele peab olema osa ühisest rändepoliitikast, mille osad on omavahel sidusad. Pidades silmas kriisi Valgevene piiril ja Venemaa agressiooni Ukraina vastu, on vaja uuesti läbi vaadata, kas rände- ja varjupaigalepe on kohane, et rändepoliitikat hädaolukordade tõttu mitte killustada, vaid asetada nii poliitika kui ka asjaomaste isikute kaitse ühte tegevus- ja õigusraamistikku. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee on seisukohal, et rändajate ärakasutamine – mis võib endiselt olla päevakajaline – ohustab kogu Euroopa Liitu, mitte ainult asjaomaseid liikmesriike. Sel põhjusel rõhutab komitee, et ainsad tõhusad ja probleemidele vastavad lahendused on need, mis suudavad ühendada algatuste tasandi (kas poliitiline, seadusandlik, administratiivne või humanitaartasand) võetud meetmete ulatusega (ühenduse, riigi, kohaliku või rahvusvahelise ulatusega) ja kaasatud osalejatega (institutsioonid, kodanikuühiskonna organisatsioonid, sotsiaalpartnerid, kodanikud jne). Seejuures peab lähtuma ELi ja rahvusvahelise õiguse kõige rangematest standarditest. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee peab oluliseks, et EL pakuks liikmesriikidele õigeaegset, kooskõlastatud ja tõhusat toetust nii praktilisest küljest (ELi asutuste eelarveressursid ja personal) kui ka haldus-, seadusandliku ja poliitilise abina. See tuleb saavutada ühistegevusena//ühiselt tegutsedes nii kohapeal kui ka institutsioonidevahelisel tasandil, tagades algatuste võimalikult suure läbipaistvuse ning kindlustades humanitaarabiorganisatsioonidele ja sõltumatule meediale tegevusvabaduse piirkondades, kus rändajaid ära kasutatakse. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Eelkõige on komitee jaoks väga oluline luua integreeritud humanitaarabi raamistik, mis võimaldab ühendada riiklike ja ELi institutsioonide ja asutuste vahendeid ja struktuure ning tagada rahvusvaheliste asutuste (ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet, Rahvusvaheline Migratsiooniorganisatsioon) kaasamise, samuti valitsusväliste organisatsioonide ja kodanikuühiskonna panuse. See aitaks meetmeid tulemuslikult koordineerida ja kindlustaks, et humanitaarabi tunnistatakse ELi põhimõtete tugevdamise vahendina. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Sellega seoses on komitee seisukohal, et ärakasutatud rändajate õiguste täielik ja õigeaegne tunnustamine – vältides nn halle alasid või halduslikku ebakindlust – on oluline tegur, et kohapeal neutraliseerida ja leevendada ohte ELi ja asjaomaste liikmesriikide julgeolekule ja stabiilsusele. Eesmärk on muuta rändajate ärakasutamine sel viisil ebatõhusaks. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ELi vastus peab kindlasti olema suunatud ärakasutatud rändajate voogude allikatele, kaasates kolmandaid riike ning toetades demokraatia ja inimõiguste kaitse põhimõtete alusel tehtava koostöö raames nende jõupingutusi kodanike teavitamisel. See võimaldab võtta tegutsemisvahendid käest riiklikelt osalejatelt, kes soodustavad rändajate ärakasutamist. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Mis puudutab riike, kes aitavad kaasa rändajate ärakasutamisele või on sellega seotud, siis toetab komitee kogu ELi, rahvusvaheliste institutsioonide ja partnerriikide mitmepoolset tegutsemist, mis võimaldaks sellist tegevust hukka mõista ja tõrjuda, sealhulgas asjakohaste majanduslike ja diplomaatiliste sanktsioonide kehtestamise kaudu. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Praegu Ukrainas käimasolev sõda, mis sai alguse Venemaa Föderatsiooni agressioonist, on toonud kaasa vähemalt 3,9 miljonit põgenikku, (1) kes asuvad praegu peamiselt naaberriikides ja teistes ELi riikides, ning mitu miljonit sisepõgenikku. Nii suurt rändajatevoogu ei saa vähemalt Euroopas võrrelda isegi teise maailmasõja järgsetel aastakümnetel registreeritud vooga. EL on sellele kiiresti reageerinud, eelkõige aktiveerides 2001. aasta ajutist kaitset käsitleva direktiivi (2) ja rakendades kavandatavaid ühtekuuluvusmeetmeid pagulaste toetamiseks Euroopas (CARE). Komitee on seisukohal, et liikmesriikide ühtekuuluvusel, solidaarsusel ja vastutuse jagamisel põhinevad samalaadsed vahendid on väga olulised ka rändajate ärakasutamise kriiside ohjamisel. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EL on praegu miljonite Ukraina kodanike jaoks turvaline varjupaik, kus end kaitstuna tunda, kuid vastuvõtu ja abi andmise koormus on asjaomaste liikmesriikide suutlikkust ja vahendeid arvestades jaotunud ebavõrdselt. ELi sisepiiride avatus on seni taganud Ukraina pagulaste spontaanse liikumise soovitud sihtkohtadesse, kuid naaberriikide koormus on teiste liikmesriikidega võrreldes ikka objektiivselt võttes ebaproportsionaalne. Kuigi rändajate ärakasutamise ulatus Valgevene piiril ja varasematel juhtudel ei ole eelkirjeldatuga võrreldav, näitab see vajadust põhjalikult läbi vaadata ELi ja liikmesriikide solidaarsus- ja koostöömehhanismid, eelkõige abistatud rändajate ümberjaotamise kaudu, mis on kriisiolukordades kahtlemata vajalik. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komitee soovib peatuda ka ettepanekul võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb rändajate ärakasutamise olukordi rände- ja varjupaigaküsimuste valdkonnas (3). Keeruline mehhanism, mis on ette nähtud õigusraamistiku ja haldusmenetluste kindlaksmääramiseks rändajate ärakasutamise korral, jätab komitee arvates tähelepanuta selles kontekstis tekkida võiva riikidevahelise kriisi ulatuse ja seda ei saa rändajate suhtes võetavast lähenemisviisist kõrvale jätta. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Tegelikult leiab komitee, et hoolimata vajadusest ajutiste vahendite järele rändajate ärakasutamise ohjamiseks, on oluline kaaluda õigeaegseid ja kõikehõlmavaid kaitsemeetmeid ka ajutise kaitse direktiivi kaudu. See on tähtis eelkõige juhul, kui piiriületuste haldamine, teiseste liikumiste kontrollimine, tavapäraste varjupaigamenetluste puhul eeldatavad edasilükkamised või erandid osutuvad ärakasutatud rändajate kaitsmisel ebatõhusaks ja kahjutoovaks. Igal juhul tuleks rändajate kaitse taset tõsta vastavalt riikidevahelise kriisi tasemele, mis on tekkinud tingituna rändajate ärakasutamisest. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Ettepanek

| 2.1. | Teatises juhitakse tähelepanu sellele, kuidas Valgevene ja Euroopa Liidu (Leedu, Läti, Poola) piiril valitsev rändekriis kujutab endast sihikindlat katset tekitada jätkuv pikaajaline kriis, mis on osa laiemast kooskõlastatud jõupingutusest destabiliseerida Euroopa Liitu ning panna proovile selle ühtsus ja kindlameelsus. See kujutab endast hübriidohtu, mida kolmas riik tekitab rändajaid ära kasutades. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Käesolevas dokumendis kasutatud mõisteid „kriis“ ja „oht“, millega ei saa kaugeltki kirjeldada spetsiifilist ja keerukat rändenähtust, kasutatakse selleks, et tähistada asjaomasest geopoliitilisest kontekstist tulenevate poliitiliste pingete ja ebastabiilsuse põhjuste tähtsust. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Lisaks sellele, et see kujutab endast ohtu ELi julgeolekule, on see põhjustanud kohapeal eelkõige rändajate jaoks kriitilise olukorra, millel on traagilised humanitaartagajärjed mõlemal pool Valgevene ja ELi piiri. Samuti on saadud mitmeid teateid rändajate ebainimlikust ja alandavast kohtlemisest Valgevene pool piiri, sealhulgas ka ELi survestamiseks. Selle ohtu suurendab aga kauakestvam piirkonnas viibimine ja ELi piiri suletus. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EL mõistis kaitsetus seisundis olevate rändajate ja pagulaste ärakasutamise kõigil liidu institutsionaalsetel foorumitel kiiresti ja kindlalt hukka. Sellele järgnevate rahvusvaheliste meetmete abil on aidatud kaasa ELi ja partnerriikide, eelkõige rändajate päritoluriikide kaasamisele ja koostööle. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Uues kriisiolukorras on EL tegutsenud asjaomaste liikmesriikide toetamiseks, võttes arvesse riikide valitsuste ja parlamentide konkreetseid meetmeid, eelkõige piirialadel erakorralise seisukorra väljakuulutamist. Sellega seoses pakkus komisjon nõuetekohaselt abi, et tagada kõnealuste õigusaktide kooskõla ELi õigusega. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Teatises antakse ülevaade asjaomaste liikmesriikide toetuseks võetud poliitilisest, tehnilisest ja logistilisest meetmetest. Alates volinik Ylva Johanssoni külastustest ja neile järgnenud komisjoni kutsetest liikmesriikidele on poliitiline koostöö suunanud ka ELi asutusi (Frontex, Europol, Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet, hädaabi Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi vahenditega) piiridel tehnilist abi andma. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Rahvusvahelises tegevuses ja eelkõige rändajate päritolu- ja transiidiriikide suhtes on komisjon tegutsenud kõrgeimal tasandil, parandades koostööd Iraagi, Liibanoni, Türgi, Araabia Ühendemiraatide ja Usbekistaniga. See on oluline, et võidelda rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise kuritegeliku taristu vastu, mis toetab Valgevenes toimuvat ärakasutamist. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Riikidevahelises kriisis on suur oht, et nn sõjaudu saab desinformatsiooni, valeuudiste ja faktide moonutamise vahendiks, mis on põimunud rändajate poliitilise ärakasutamisega. Teatises rõhutatakse selle ohu esilekerkimist Valgevene pool piiri, eelkõige Valgevene ja Venemaa valitsuse kontrolli all oleva meedia kaudu. Rõhutatakse vaba ajakirjanduse tähtsust ja konkreetset rolli, kuigi samasugust tähtsust ei ole sellele omistatud ELi pool piiri paiknevates kriisipiirkondades. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Komisjon rõhutab, kuidas praeguseid rahastamisvahendeid saab kriisiolukorras tugevdada, kasutades selleks Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu vahendeid. Seoses tagasisaatmistega (toetatud vabatahtlikud tagasipöördumised ja mittevabatahtlikud tagasisaatmised) tuuakse esile komisjoni, Frontexi ja Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni koostööd, rõhutades samal ajal, et rändajate päritoluriigid peavad tegema koostööd. |
| --- | --- |

2.9.

3.   Märkused

Rändajate ärakasutamine ja rändepoliitika juhtimine

| 3.1. | Komitee on seisukohal, et vastus rändajate ärakasutamisele peab olema osa ühisest rändepoliitikast, mille osad on omavahel sidusad. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Rände õigesti haldamiseks peab EL olema teadlik sellest, et rändeprotsessid ei käivitu kunagi ainult ühe riigi algatuste tõttu (kuigi mõnel neist võib mõnikord olla koguni märkimisväärne mõju rändevoogude mahule), isegi kui too kasutab rändajaid ära poliitilistel eesmärkidel. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Reageerides kõige teravamatele kriisidele, milles osaleb aktiivselt kolmas riik või mis tekib sõja või sõjalise sekkumise tagajärjel), peab EL näitama üles solidaarsust, eelkõige mõjutatud inimestega. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Jätmata kõrvale vajadust päästa kõik otseses surmaohus olevad inimesed (pagulased ja sõjaohvrid), võib õigusliku seisundi – näiteks isikute, kes võivad saada teatavat liiki kaitset, ja teiste rändajate – eristamine toimuda alles pärast seda, kui on järgitud läbipaistvaid varjupaigamenetlusi, mille suhtes kohaldatakse ELi õigust ja rahvusvahelisi standardeid, ning mitte parasjagu toimuva sündmuse või kriisi (hübriidoht, rändajate ärakasutamine, majandusränne jne) a priori määratlemise tulemusena. |
| --- | --- |

3.1.3.

Hübriidohud ja rändajate ärakasutamine

| 3.2. | Komitee nõustub komisjoniga Valgevene poolt tulevate rändajate ärakasutamisest tingitud ohu olemuse ja taseme osas. Komitee tunnistab, et ELi ähvardab hübriidohu vorm, mis on tekkinud riigi toetusel ja poliitilistel eesmärkidel toimuva inimeste ärakasutamise tagajärjel. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Hübriidohtude määratluses kasutatakse ka teistsugust sõnastust – ohud, mis kerkivad esile riigi või valitsusvälise osaleja toel. Hübriidohte võivad korraldada eri osalejad ja need võivad olla suunatud mitmesugustele sihtmärkidele (valitsusüksused, institutsioonid, ühiskondlikud organisatsioonid, üksikisikud). Kuigi selline ulatuslik tõlgendus võib anda üldise arusaama, tuleb asjaomaste poliitikavaldkondadega seotud juhtumite tuvastamisel lähtuda siiski muust. Komitee rõhutab seetõttu, et ka järgnevate seadusandlike meetmete võtmiseks ja eelkõige rändajate seadusliku kohtlemise ja humanitaarabi tagamiseks sellistes hädaolukordades tuleks rändajate ärakasutamise kindlakstegemise eeltingimuseks pidada seda, kui selle tegevusega on seotud riigi tasandi osaleja. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Võttes arvesse teatises esitatud hübriidohu määratluse kehtivust, soovib komitee, et ohule reageerimine oleks mitmemõõtmeline ja integreeritud. Teisisõnu ei hõlmaks see üksnes rahvusvahelisi suhteid (liikmesriikide, ELi ja partnerriikide vahel), vaid oleks osa ELi poliitikast ja kohustustest inimõiguste edendamisel, rändajate kaitsmisel ja varjupaigaõiguse rakendamisel. Seetõttu leiab komitee, et kõiki liikmesriikide ning ELi institutsioonide ja asutuste koostöö vahendeid tuleb ühise kriisiohje eesmärgil tugevdada. |
| --- | --- |

3.2.2.

Solidaarsus, koordineerimine ja ühine kriisiohje

| 3.3. | Komitee nõustub seisukohaga, et selline tegevus kujutab endast reaalset ja vahetut ohtu ELi julgeolekule ja mitte ainult otseselt mõjutatud liikmesriikidele. Teatises kirjeldatud faktid ja tõsine Ukraina kriis tugevdavad komitee veendumust, et liikmesriikide ja liidu institutsioonide ühiseks reageerimiseks ja kriisiohjeks on kindlasti vaja luua poliitika-, õigus- ja menetlusraamistik. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Sellest tulenevalt ning tuginedes juba avaldatud arvamusele varjupaiga- ja rändehalduse (4) määruste muutmise ettepanekute kohta, peab komitee väga oluliseks jätkata liikmesriikide solidaarsusel ja koostööl põhinevat lähenemisviisi. Nimelt ei ole kõnealune olukord kindlasti mitte ainus, mis suurendab vastutuskoormat ja raskusi esmase saabumise liikmesriikidele, pidades silmas rände- ja varjupaigaleppega piirikontrollile ja teisese rände ärahoidmisele omistatud tähtsust. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Soovitavas konkreetses määruses, mille eesmärk on võidelda rändajate riigipoolse ärakasutamise vastu, tuleks seetõttu kehtestada mehhanismid solidaarseks vastutuse jagamiseks liikmesriikide vahel, sealhulgas võimalus õigeaegseteks ümberpaigutamismeetmeteks, mis on kriisi tõsidusega proportsionaalsed. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Valgevene piiril aset leidva kriisi tunnusjoontes on märgata erinevusi, aga ka sarnasusi muude riiklike strateegiatega rändevoogude ärakasutamiseks: Vahemere keskosas, Kreeka-Türgi, Hispaania-Maroko, Bosnia-Horvaatia, Serbia-Ungari piiridel (piirdudes üksnes 2021. aastaga). Komitee on seisukohal, et EL peab ületama varasemate kriiside käigus ilmnenud piiratuse oma reageerimises, eelkõige vältides sõltuvuse tekkimist kolmandate riikide poliitilistest strateegiatest, mis ei ole kooskõlas ELi poliitika ja põhimõtetega. |
| --- | --- |

3.3.3.

Rändajate kaitse ärakasutamise kontekstis

| 3.4. | Komitee on seisukohal, et ELi reageerimise kindlaksmääramisel on vaja võtta ühised meetmeid ohu vastu võitlemiseks, olles samal ajal selgelt teadlik asjaolust, et sellistes konkreetsetes olukordades on asjaomased rändajad väga kaitsetus seisundis ja vajavad kaitsemeetmeid, eriti riikidevahelist kriisi silmas pidades. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | Komitee jagab teatises väljendatud muret liikmesriikide ja Valgevene piiril valitseva humanitaarolukorra pärast. Valgevene pool piiri on keeruline tegutseda ning see näitab, millised on objektiivsed piirangud humanitaarabi andmisel kriisiolukordades ja riikidevahelistes konfliktides. Kuid see peaks olema stiimul jõupingutuste maksimeerimiseks, tagamaks et rändajatele liikmesriikide piirides antav humanitaarabi vastab ELi õigusnormidele ja heakskiidetud tavadele kaitsetus seisundis isikute toetamisel. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Komitee soovib, et ELi ja Valgevene piiri mõlemal pool muudetaks kodanikuühiskonna humanitaarabiorganisatsioonide juurdepääs lihtsamaks, et nad saaksid anda humanitaarabi (tervishoiuteenused, toiduabi, õigusabi). |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Selles raamistikus peavad ELi institutsioonid tegutsema igasuguse tegevuse või idee vastu, mille eesmärk on kriminaliseerida riikliku ja rahvusvahelise kodanikuühiskonna solidaarset sekkumist, nagu komitee on oma varasemates arvamustes juba rõhutanud (5). |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | Teatises rõhutatakse rändajate ulatuslikku teisest rännet (see on ulatuslik vähemalt võrreldes kriisi ajal ELi piiridele saabuvate rändajate arvuga) ja viidatakse piiripolitsei ühispatrullide kasutusele rändajate esmasest saabumisest ja teisesest rändest mõjutatud liikmesriikides. Komitee on seisukohal, et olukorras, kus rändajaid ära kasutatakse, tuleb teisese rände küsimusega tegelemiseks kaasata sihtliikmesriike. Samal ajal tuleb pöörata vajalikku tähelepanu kõige kaitsetumas seisundis rändajatele, eelkõige kriisi aktiivsetel etappidel, et ennetada nende julgeolekut ähvardavaid lisariske. |
| --- | --- |

3.4.4.

| 3.4.5. | Komitee juhib tähelepanu ka kaitsetus seisundis rändajate väärikat, õiglast ja ulatuslikku kaitset ohustavatele riskidele, mis tulenevad liikmesriikide ja ELi enda õiguslike seisundite ja erimenetluste levikust, seda isegi konkreetseid reageeringuid nõudva kriisi kontekstis. Selles mõttes peaksid kõigi eranditega, mis tehakse vastuvõtu ja varjupaiga andmise standardmenetlustest, kaasnema tõsise ohuolukorra tõttu konkreetsed kaitsemeetmed, järgides samal ajal alati tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõtet. |
| --- | --- |

3.4.5.

Võitlus desinformatsiooniga, meedia roll ja kaitsetus seisundis inimeste kaitse

| 3.5. | Komitee tunneb heameelt selle üle, et teatise eesmärk on võidelda desinformatsiooni, valeuudiste ja faktidega manipuleerimise vastu. Seda tehakse ka sihipäraste teavituskampaaniate kaudu rändevoogude päritoluriikides ning elektrooniliste teabe- ja sidevahendite kasutamise kaudu, et anda rändajatele õiget ja kontrollitavat teavet (nt projekt „Infomigrants“). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.5.1. | Samal ajal on komitee seisukohal, et kooskõlas ELi väärtustega on oluline teabe vaba loomine ning vaba juurdepääs üldsuse jaoks olulistele faktidele ja andmetele. Seetõttu tuleb erandolukorra meetmete rakendamisel alati kindlustada, et liikmesriigid ja ELi asutused tagavad sõltumatute meediaväljaannete suurima võimaliku tegutsemis- ja teavitamisvabaduse piirkondades, kus rändajaid ära kasutatakse. Samal ajal peavad nad ka tagama selged ja läbipaistvad eeskirjad rändajaid vastuvõtvatele asutustele juurdepääsu ja nendega suhtlemise kohta. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Seoses võitlusega digiplatvormidel ja sotsiaalmeedias levivate rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise logistikavõrgustike vastu peab komisjon ELi asutuste (Euroopa Liidu Küberturvalisuse Amet ehk ENISA) toetusel sekkuma, et eristada rändajate smugeldajate poolt otseselt kasutatavaid vahendeid rändajate endi vahel kasutatavatest suhtlusvahenditest. Eesmärk on eristada vastutusvaldkondi ning mitte rikkuda õigust andmete konfidentsiaalsusele ega isegi kaudselt või tahtmatult kahjustada ärakasutamise ohvriks langenud rändajate turvalisust. |
| --- | --- |

3.5.2.

Rahvusvaheline koostöö rändajate ärakasutamise vastu võitlemiseks

| 3.6. | Komitee tunnustab ELi institutsioonide jõupingutusi, mille eesmärk on tugevdada koostööd ärakasutamise ohus olevate rändajate päritoluriikidega, et nad saaksid aru riskidest ja et parandada rahvusvahelist koostööd rände valdkonnas. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.6.1. | Selleks et muuta ELi ja asjaomaste kolmandate riikide ühismeetmed tulemuslikuks, tuleks seda koostööd täienda da ka rahvusvahelise arengukoostöö mehhanismiga ja rände reguleerimist käsitlevate kokkulepetega. See on vajalik ka selleks, et tagada konstruktiivne ühistegevus ELi ja asjaomaste kolmandate riikide vahel. |
| --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.2. | Võimalike kokkulepete sõlmimisel ja menetluste kehtestamisel kolmandate riikidega tuleks arvesse võtta, kuivõrd need suhted on kooskõlas inimõiguste austamisega ja nende riikide rahvusvaheliste juriidiliste kohustuste täitmise põhimõtetega. |
| --- | --- |

3.6.2.

| 3.6.3. | Selline koostöö tugevdaks ka politsei- ja luuretegevuse jõupingutusi, et võidelda rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamisega tegelevate kuritegelike organisatsioonide vastu ja ennetada nende tegevust. Seejuures tuleb rangelt arvesse võtta rändajate õigust varjupaigale ja kaitsele nii rändajate ärakasutamisega seotud tegevuste puhul kui ka üldiselt (6). |
| --- | --- |

3.6.3.

Toetus liikmesriikidele

| 3.7. | Komitee tunneb heameelt selle üle, et ohustatud liikmesriikidele pakutakse toetust, eelkõige ELi siseasjade ametite kaudu (Frontex, Euroopa Liidu Varjupaigaamet, ELi elanikkonnakaitse mehhanism). Komitee arvates peaksid viimased tegutsema kõikidel juhtudel, kui tasakaalustatud ja läbipaistva menetluse kohaselt on hädaolukorda tunnistatud (7). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.7.1. | Komitee on seisukohal, et tulevikus tuleks ette näha piisaval tasemel abi liikmesriikidele, keda sellised ohud ähvardavad. Sellega peab kaasnema sama kõrgetasemeline kaitse ja abi ärakasutamise ohvritele, eelkõige kõige kaitsetumas seisundis isikutele. |
| --- | --- |

3.7.1.

| 3.7.2. | Komitee kinnitab selgelt, et liikmesriigid peavad rakendama meetmeid varjupaigaõiguseta sisserändajate tagasisaatmiseks – nii vabatahtlike tagasipöördumiste kui ka mittevabatahtlike tagasisaatmiste vormis – ka hädaolukorras, austades täielikult põhiõigusi ja rahvusvahelisi kohustusi ning kasutades selleks ELi asutuste abi. |
| --- | --- |

3.7.2.

Tulevase kriisiohje vahendid ja eeskirjad

| 3.8. | Komitee rõhutab, et käesolevas arvamuses võetakse arvesse selle koostamise ajal arutamisel ja ettevalmistamisel olnud meetmeid, eelkõige ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb rändajate ärakasutamise olukordi rände- ja varjupaigaküsimuste valdkonnas. Ettepanek sisaldab rändajate seisundit ning varjupaiga ja rahvusvahelise kaitse taotlemise menetlusi käsitlevaid õigusnorme. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.8.1. | Seoses sellega loodab komitee, et määruses võetakse arvesse liikmesriikide julgeolekuvajadusi ning nähakse koos nendega ette õiguslikud kohustused hädaolukorra lahendamisel ja rändajate kaitseõiguste tagamisel, toetudes rahvusvahelistele kohustustele ja Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

3.8.1.

| 3.8.2. | Täpsemalt peavad komisjon ja volitatud asutused kontrollima, kas liikmesriikides vastu võetud või vastu võetavad õigusaktid, mille eesmärk on tegeleda praeguse kriisiga ja vältida selle tekkimist tulevikus, on kooskõlas põhiõiguste ja ELi õigustega. |
| --- | --- |

3.8.2.

| 3.8.3. | Selle määruse puhul pöörab komitee eritähelepanu järgmistele aspektidele: erandid tavapäraste sisenemis- ja varjupaigamenetluste käsitlemisest, tõhusad võimalused varjupaigataotluste tagasilükkamise edasikaebamiseks, tagasisaatmismenetlused ning vajadus täieliku läbipaistvuse ja koostöö järele hädaolukorras olevate liikmesriikide ning ELi institutsioonide ja asutuste vahel. |
| --- | --- |

3.8.3.

Brüssel, 15. juuni 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  5 317 219 põgenikku naaberriikides ja ELis (andmed uuendatud 26. aprillil 2022, allikas: ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet, https://data2.unhcr.org/en/situations/ukraine).

1

(2)  Nõukogu 4. märtsi 2022. aasta rakendusotsus (EL) 2022/382, millega määratakse kindlaks Ukrainast lähtuva põgenike massilise sissevoolu olemasolu direktiivi 2001/55/EÜ artikli 5 tähenduses ning nähakse selle tulemusena ette ajutine kaitse (ELT L 71, 4.3.2022, lk 1) (nõukogu 20. juuli 2001. aasta direktiiv 2001/55/EÜ miinimumnõuete kohta ajutise kaitse andmiseks ümberasustatud isikute massilise sissevoolu korral ning meetmete kohta liikmesriikide jõupingutuste tasakaalustamiseks nende isikute vastuvõtmisel ning selle tagajärgede kandmisel (EÜT L 212, 7.8.2001, lk 12)).

2

(3)  Vt COM(2021) 890 final – 2021/0427 (COD), „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb rändajate ärakasutamise olukordi rände- ja varjupaigaküsimuste valdkonnas“.

3

(4)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Uus rände- ja varjupaigalepe““ (COM(2020) 609 final) (ELT C 123, 9.4.2021, lk 15); Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb varjupaiga- ja rändehaldust ning millega muudetakse nõukogu direktiivi 2003/109/EÜ ja kavandatud määrust (EL) XXX/XXX [Varjupaiga- ja Rändefond]“ (COM(2020) 610 final – 2020/0279 (COD)) ja teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb kriisi ja vääramatu jõuga seotud olukordi rände- ja varjupaigaküsimuste valdkonnas“ (COM(2020) 613 final – 2020/0277 (COD)) (ELT C 155, 30.4.2021, lk 58).

4

(5)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Saatjata alaealiste rändajate kaitse Euroopas“ (omaalgatuslik arvamus) (ELT C 429, 11.12.2020, lk 24).

5

(6)  Vt „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „ELi uuendatud tegevuskava rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise tõkestamiseks (2021–2025)““ (COM(2021) 591 final).

6

(2021–2025)

(7)  Põhineb liikmesriigi taotlusel, mis on heaks kiidetud hilisema komisjoni ettepanekuga ja Euroopa Ülemkogu arutelus, võttes lisaks vastu ka püsivad seire- ja hindamismehhanismid, vt „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb rändajate ärakasutamise olukordi rände- ja varjupaigaküsimuste valdkonnas“ (COM(2021) 890 final – 2021/0427 (COD)).

7

---

| 23.9.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 365/66 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 365/66

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse liidu õiguste kasutamise eeskirjad Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu ning ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepingu rakendamisel ja täitmise tagamisel“

(COM(2022) 89 final – 2022/0068 (COD))

(2022/C 365/13)

| Raportöör: | Jack O’CONNOR |
| --- | --- |

Raportöör:

Jack O’CONNOR

| Konsulteerimistaotlus | nõukogu, 22.3.2022
  Euroopa Parlament, 23.3.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu (1) artikkel 43 (kalandus), Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 91 ja 100 (transport), Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 173, 182, 188 ja 189 (liidu programmid), Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 207 (ühine kaubanduspoliitika), Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 (majandus- ja sotsiaalkomitee) |
| Täiskogu otsus | 22.3.2022 |
| Vastutav sektsioon | välissuhete sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 12.5.2022 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 15.6.2022 |
| Täiskogu istungjärk nr | 570 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 202/0/5 |

Konsulteerimistaotlus

nõukogu, 22.3.2022

Euroopa Parlament, 23.3.2022

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu (1) artikkel 43 (kalandus), Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 91 ja 100 (transport), Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 173, 182, 188 ja 189 (liidu programmid), Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 207 (ühine kaubanduspoliitika), Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 (majandus- ja sotsiaalkomitee)

Täiskogu otsus

22.3.2022

Vastutav sektsioon

välissuhete sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

12.5.2022

Vastuvõtmine täiskogus

15.6.2022

Täiskogu istungjärk nr

570

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

202/0/5

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Kavandatud määrusega (2) antakse Euroopa Komisjonile õigus võtta rakendusaktidega vastu ja kohaldada teatavaid meetmeid, et kasutada liidu õigusi, mis tulenevad Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingust (3) (edaspidi „väljaastumisleping“) ning ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelisest kaubandus- ja koostöölepingust (4) (edaspidi „kaubandus- ja koostööleping“). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Asjakohaste lepingute osalised on ainult Ühendkuningriik ja Euroopa Liit. Seetõttu peab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee samuti täiesti asjakohaseks, et mis tahes meetmete algatamine toimuks liidu tasandil, kasutades komiteemenetlust, nagu on sätestatud kavandatavas määruses. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee nõustub, et liit vajab kiiret ja tõhusat menetlust, juhuks kui Ühendkuningriik ei järgi väljaastumislepingut ja/või kaubandus- ja koostöölepingut. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komiteemenetluse kasutamine selleks, et anda komisjonile volitused võtta vastu ja kohaldada teatavaid meetmeid asjaomaste lepingute rikkumise või täitmata jätmise korral, näib olevat täiesti põhjendatud ning on kooskõlas proportsionaalsuse ja subsidiaarsuse põhimõtetega, mis määratlevad tingimusteta ELi meetmed. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee väljendab heameelt ettepaneku üle vaadata määrus läbi viis aastat pärast selle jõustumist ning märgib, et see on kooskõlas asjaomaste lepingute sarnaste sätetega. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Eespool toodut silmas pidades toetab komitee kavandatavat määrust. Lisaks on komitee seisukohal, et tegemist on suurepärase institutsioonidevahelise kompromissiga väljaastumislepingu ja/või kaubandus- ja koostöölepingu rikkumisest või mittejärgimisest tulenevate võimalike olukordade käsitlemisel. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Üldised märkused

| 2.1. | Kavandatud määrusega antakse Euroopa Komisjonile õigus võtta vastu ja kohaldada teatavaid meetmeid väljaastumislepingu ning kaubandus- ja koostöölepingu sätetest tulenevate liidu õiguste kasutamiseks. Selle eesmärk on hõlbustada õigeaegset ja tõhusat reageerimist mis tahes võimalikule Ühendkuningriigi poolsele asjakohaste lepingute sätete rikkumisele või täitmata jätmisele. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Volitust kohaldatakse järgmiste aspektide suhtes:






  — | ajutiste meetmete kohaldamine nõuete täitmiseks ja/või tasakaalustavate meetmete võtmiseks, mida vahekohus on lubanud lepinguosalise taotlusel nõuete ebapiisava või mittetäieliku täitmise korral, või asjakohaste meetmete võtmine juhul, kui teine lepinguosaline ei tee koostööd siduvate vaidluste lahendamise menetluste kasutamise hõlbustamiseks; |
| --- | --- | --- |

2.2.

—

ajutiste meetmete kohaldamine nõuete täitmiseks ja/või tasakaalustavate meetmete võtmiseks, mida vahekohus on lubanud lepinguosalise taotlusel nõuete ebapiisava või mittetäieliku täitmise korral, või asjakohaste meetmete võtmine juhul, kui teine lepinguosaline ei tee koostööd siduvate vaidluste lahendamise menetluste kasutamise hõlbustamiseks;

| — | väljaastumislepingu kohased parandusmeetmed seoses sellega, et Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli ja/või kaubandus- ja koostöölepingusse ei ole lisatud liidu õiguse asjakohaseid õigusakte seoses subsiidiumide, maanteetranspordi ja kalandusega; |
| --- | --- |

—

väljaastumislepingu kohased parandusmeetmed seoses sellega, et Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli ja/või kaubandus- ja koostöölepingusse ei ole lisatud liidu õiguse asjakohaseid õigusakte seoses subsiidiumide, maanteetranspordi ja kalandusega;

| — | väljaastumislepingu kohased tasakaalustavad meetmed seoses kaitsemeetmetega, mille Ühendkuningriik on võtnud Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli alusel; |
| --- | --- |

—

väljaastumislepingu kohased tasakaalustavad meetmed seoses kaitsemeetmetega, mille Ühendkuningriik on võtnud Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli alusel;

| — | kaubandus- ja koostöölepingu kohased tasakaalustavad meetmed seoses kaitsemeetmetega, mis põhjustavad kaubandus- ja koostöölepingust või mis tahes lisalepingust tulenevate õiguste ja kohustuste tasakaalustamatuse; või konkreetselt seoses erinevustega töö- ja sotsiaal-, keskkonna- või kliimakaitse või toetuste kontrolli valdkonnas; |
| --- | --- |

—

kaubandus- ja koostöölepingu kohased tasakaalustavad meetmed seoses kaitsemeetmetega, mis põhjustavad kaubandus- ja koostöölepingust või mis tahes lisalepingust tulenevate õiguste ja kohustuste tasakaalustamatuse; või konkreetselt seoses erinevustega töö- ja sotsiaal-, keskkonna- või kliimakaitse või toetuste kontrolli valdkonnas;

| — | kaubandus- ja koostöölepingu kohased vastumeetmed, vastusena kaubandus- ja koostöölepingu artiklis 411 ette nähtud tasakaalustavatele meetmetele; |
| --- | --- |

—

kaubandus- ja koostöölepingu kohased vastumeetmed, vastusena kaubandus- ja koostöölepingu artiklis 411 ette nähtud tasakaalustavatele meetmetele;

| — | väljaastumislepingu kohased kaitsemeetmed (kui Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli kohaldamine põhjustab tõsiseid majanduslikke, ühiskondlikke või keskkonnaraskusi, mis tõenäoliselt püsivad, või kaubanduse kõrvalesuunamist) ning kaubandus- ja koostöölepingu kohased kaitsemeetmed (kui tekivad tõsised majanduslikud, ühiskondlikud või keskkonnaalased valdkondlikku või piirkondlikku laadi raskused, mis võivad jätkuda); |
| --- | --- |

—

väljaastumislepingu kohased kaitsemeetmed (kui Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli kohaldamine põhjustab tõsiseid majanduslikke, ühiskondlikke või keskkonnaraskusi, mis tõenäoliselt püsivad, või kaubanduse kõrvalesuunamist) ning kaubandus- ja koostöölepingu kohased kaitsemeetmed (kui tekivad tõsised majanduslikud, ühiskondlikud või keskkonnaalased valdkondlikku või piirkondlikku laadi raskused, mis võivad jätkuda);

| — | kaubandus- ja koostöölepingu kohaste kohustuste täitmise peatamine teatavate tingimuste rikkumise või täitmata jätmise korral, eelkõige seoses kaubavahetuse, lennutranspordi, maanteetranspordi, kalanduse või liidu programmidega, või kui Ühendkuningriik ei maksa oma rahalist toetust või muudab märkimisväärselt teatavaid esialgseid tingimusi. |
| --- | --- |

—

kaubandus- ja koostöölepingu kohaste kohustuste täitmise peatamine teatavate tingimuste rikkumise või täitmata jätmise korral, eelkõige seoses kaubavahetuse, lennutranspordi, maanteetranspordi, kalanduse või liidu programmidega, või kui Ühendkuningriik ei maksa oma rahalist toetust või muudab märkimisväärselt teatavaid esialgseid tingimusi.

| 2.3. | Neid meetmeid tuleks kohaldada ka kaubandus- ja koostöölepingu mis tahes täiendavate kahepoolsete lepingute suhtes. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Oma otsuses kaubandus- ja koostöölepingu sõlmimise kohta volitas nõukogu komisjoni võtma vastu enamiku punktis 2.2 loetletud meetmetest, kuni jõustub konkreetne õigusakt. Nähti ette, et viimati nimetatud ettepanek esitatakse hiljemalt 31. märtsiks 2022. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Olenemata väljaastumislepingust hõlmab kaubandus- ja koostööleping paljusid muid küsimusi peale kaubavahetuse ja teenuskaubanduse. Need hõlmavad investeeringuid, konkurentsi, riigiabi, maksustamise läbipaistvust, õhu- ja maanteetransporti, energeetikat ja kestlikkust, kalandust, andmekaitset ja sotsiaalkindlustuse koordineerimist. Seetõttu ei hõlma kaubanduse jõustamise määrus (5) ja muud olemasolevad õigusaktid täielikult seda uut tüüpi lepinguid. Seega tuleb vastu võtta uus õigusakt. Kavandatav määrus oleks erinorm liidu õiguse valdkondlike sätete suhtes, niivõrd kui nendel sätetel on sama reguleerimisese. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Ettepaneku õiguslikud alused on:






  — | Euroopa Liidu toimimise lepingu (6) artikkel 43 (kalandus); |
| --- | --- | --- |

2.6.

—

Euroopa Liidu toimimise lepingu (6) artikkel 43 (kalandus);

| — | Euroopa Liidu toimimise lepingu (7) artiklid 91 ja 100 (transport); |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu toimimise lepingu (7) artiklid 91 ja 100 (transport);

| — | Euroopa Liidu toimimise lepingu (8) artiklid 173, 182, 188 ja 189 (liidu programmid); |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu toimimise lepingu (8) artiklid 173, 182, 188 ja 189 (liidu programmid);

| — | Euroopa Liidu toimimise lepingu (9) artikkel 207 (ühine kaubanduspoliitika); |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu toimimise lepingu (9) artikkel 207 (ühine kaubanduspoliitika);

| — | Euroopa Liidu toimimise lepingu (10) artikkel 304 (majandus- ja sotsiaalkomitee). |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu toimimise lepingu (10) artikkel 304 (majandus- ja sotsiaalkomitee).

| 2.7. | Väljaastumisleping ning kaubandus- ja koostööleping on liidu ainsad õigusaktid Ühendkuningriigi suhtes. Seetõttu saab rahvusvahelise õiguse kohaseid meetmeid võtta ainult liit. Ettepanekus nähakse siiski ette meetmete vastuvõtmine kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega (11). Kohaldada saab komiteemenetluse kontrollimenetlust, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruses (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes, (12) kuna meetmed, mida võidakse vastu võtta, mõjutaksid peaaegu kindlasti liikmesriike. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Ettepanekuga nähakse ette määruse läbivaatamine viis aastat pärast selle jõustumist. See oleks kooskõlas väljaastumislepingu ning kaubandus- ja koostöölepingu sarnase sättega. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Kavandatav määrus ei hõlma meetmeid, mis kuuluvad liidu poliitikavaldkondade kohaldamisalasse vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Euratomi teadus- ja koolitusprogrammide valdkonnas reguleeritakse meetmete vastuvõtmist eraldi seadusandliku ettepanekuga. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Konkreetsed märkused

| 3.1. | Kõnealuse ettepaneku eesmärk on luua raamistik, mis võimaldab liidul tõhusalt ja õigeaegselt reageerida juhul, kui Ühendkuningriik rikub või ei täida väljaastumislepingu ja/või kaubandus- ja koostöölepinguga seotud kohustusi. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Kuna lepingud toimivad ainult ELi tasandil, on selge, et sellel tasandil tuleks võtta asjakohaseid meetmeid. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Võttes arvesse võimalikke tagajärgi liikmesriikidele ja optimaalse tõhususe nõuet, on komiteemenetluse kontrollimenetluse kohaldamine täiesti loogiline ja põhjendatud. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | See on täielikult kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega, kuna komiteemenetluse süsteem võimaldab liikmesriikidel teostada järelevalvet komisjonile delegeeritud rakendusaktide üle. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Samuti väärib märkimist, et määruse (EL) nr 182/2011 (13) artiklitega 7 ja 8 lubatakse komisjonil erandina tavapärastest menetlustest võtta vastu rakendusakte kiireloomulistel juhtudel (artikkel 8) või võimalike oluliste häirete korral põllumajanduse valdkonnas (artikkel 7) ilma neid eelnevalt vastavale komiteele esitamata. See menetluslik ümberkujundamine tugevdab liidu suutlikkust reageerida vajadusel kiiresti lepingute ootamatutele rikkumistele. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Komitee väljendab heameelt kavandatava määruse artikli 1 lõikes 2 sätestatud meetmete ulatusliku valiku ja nende piirangute üle. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Kuna puuduvad pretsedendid liikmesriigi väljaastumiseks, ei teki küsimust kooskõla kohta poliitikavaldkonnas kehtivate õigusaktidega. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Kavandatava määruse artikli 2 lõikes 2 on üksikasjalikult sätestatud selged kriteeriumid mis tahes meetmete valimiseks. Komitee nõustub, et kavandatav määrus vastab proportsionaalsuse nõuetele ega lähe kaugemale sellest, mis on rangelt vajalik, et saavutada eesmärk tagada nende õiguste kiire ja tõhus kasutamine lepingute võimaliku rikkumise või täitmata jätmise korral. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Arvestades kavandatava määruse menetluslikku laadi, ei näe komitee vajadust mõjuhinnangu järele. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Komitee väljendab heameelt ettepaneku üle vaadata määrus viie aasta pärast läbi ning märgib, et see on asjakohane, kuna oleks kooskõlas asjakohaste lepingute sarnaste sätetega. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Eespool toodut silmas pidades toetab komitee kõnealust ettepanekut. Lisaks on komitee seisukohal, et tegemist on suurepärase institutsioonidevahelise kompromissiga, et käsitleda väljaastumislepingu ja/või kaubandus- ja koostöölepingu rikkumisest või mittejärgimisest tulenevaid võimalikke olukordi. |
| --- | --- |

3.11.

Brüssel, 15. juuni 2022

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopa Liidu toimimise leping (ELT C 326, 26.10.2012, lk 47).

1

(2)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?uri=CELEX%3A52022PC0089

2

(3)  ELT C 384 I, 12.11.2019, lk 1.

3

(4)  ELT L 149, 30.4.2021, lk 10.

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. veebruar 2021. aasta määrus (EL) 2021/167, millega muudetakse määrust (EL) nr 654/2014, milles käsitletakse liidu õiguste kasutamist rahvusvaheliste kaubanduseeskirjade kohaldamisel ja jõustamisel (ELT L 49, 12.2.2021, lk 1).

5

(6)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/PDF/?uri=CELEX:12012E/TXT&from=ET

6

(7)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/PDF/?uri=CELEX:12012E/TXT&from=ET

7

(8)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/PDF/?uri=CELEX:12012E/TXT&from=ET

8

(9)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/PDF/?uri=CELEX:12012E/TXT&from=ET

9

(10)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/PDF/?uri=CELEX:12012E/TXT&from=ET

10

(11)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?uri=celex:12012M/TXT

11

(12)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

12

(13)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

13

---