# Euroopa Liidu C 405/2022

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 405 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 65. aastakäik21. oktoober 2022 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 405

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

65. aastakäik21. oktoober 2022

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 405/01 | Komisjoni teatis Suunised viivislaenude parimal viisil teostatud müügiprotsessi kohta järelturul | 1 |
| 2022/C 405/02 | KOMISJONI TEATIS — Komisjoni määruse eelnõu (millega muudetakse komisjoni määrust (EL) nr 1218/2010 seoses selle kohaldamisajaga) sisu heakskiitmine | 50 |
| 2022/C 405/03 | KOMISJONI TEATIS — Komisjoni määruse eelnõu (millega muudetakse komisjoni määrust (EL) nr 1217/2010 seoses selle kohaldamisajaga) sisu heakskiitmine | 53 |
| 2022/C 405/04 | Komisjoni teatis päritolureeglite üleminekueeskirjade kohaldamise kohta, millega nähakse ette diagonaalne kumulatsioon Euroopa – Vahemere piirkonnas asuvate reegleid kohaldavate konventsiooniosaliste vahel | 56 |
| 2022/C 405/05 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10864 – AGC GLASS EUROPE / INTERPANE) (
  1
  ) | 61 |
| 2022/C 405/06 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10870 – CAPVEST / NATRA) (
  1
  ) | 62 |

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2022/C 405/01

Komisjoni teatis Suunised viivislaenude parimal viisil teostatud müügiprotsessi kohta järelturul

1

2022/C 405/02

KOMISJONI TEATIS — Komisjoni määruse eelnõu (millega muudetakse komisjoni määrust (EL) nr 1218/2010 seoses selle kohaldamisajaga) sisu heakskiitmine

50

2022/C 405/03

KOMISJONI TEATIS — Komisjoni määruse eelnõu (millega muudetakse komisjoni määrust (EL) nr 1217/2010 seoses selle kohaldamisajaga) sisu heakskiitmine

53

2022/C 405/04

Komisjoni teatis päritolureeglite üleminekueeskirjade kohaldamise kohta, millega nähakse ette diagonaalne kumulatsioon Euroopa – Vahemere piirkonnas asuvate reegleid kohaldavate konventsiooniosaliste vahel

56

2022/C 405/05

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10864 – AGC GLASS EUROPE / INTERPANE) (
  1
  )

1

61

2022/C 405/06

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10870 – CAPVEST / NATRA) (
  1
  )

1

62

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Nõukogu |
| 2022/C 405/07 | Teatis isikutele, üksustele ja asutustele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2014/145/ÜVJP, mida on muudetud nõukogu otsusega (ÜVJP) 2022/1986, ja nõukogu määruses (EL) nr 269/2014, mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2022/1985, mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega | 63 |
| 2022/C 405/08 | Teatis füüsilistele või juriidilistele isikutele, üksustele või asutustele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2014/145/ÜVJP, mida on muudetud nõukogu otsusega (ÜVJP) 2022/1986, ja nõukogu määruses (EL) nr 269/2014, mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2022/1985, mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega | 65 |
| 2022/C 405/09 | Teatis andmesubjektidele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2014/145/ÜVJP ja nõukogu määruses (EL) nr 269/2014, mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega | 66 |
| 2022/C 405/10 | Teatis teatavatele isikutele ja üksustele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid käsitlevas nõukogu otsuses 2010/413/ÜVJP ja nõukogu määruses (EL) nr 267/2012 | 68 |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 405/11 | Euro vahetuskurss — 20. oktoober 2022 | 69 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

2022/C 405/07

Teatis isikutele, üksustele ja asutustele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2014/145/ÜVJP, mida on muudetud nõukogu otsusega (ÜVJP) 2022/1986, ja nõukogu määruses (EL) nr 269/2014, mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2022/1985, mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega

63

2022/C 405/08

Teatis füüsilistele või juriidilistele isikutele, üksustele või asutustele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2014/145/ÜVJP, mida on muudetud nõukogu otsusega (ÜVJP) 2022/1986, ja nõukogu määruses (EL) nr 269/2014, mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2022/1985, mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega

65

2022/C 405/09

Teatis andmesubjektidele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2014/145/ÜVJP ja nõukogu määruses (EL) nr 269/2014, mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega

66

2022/C 405/10

Teatis teatavatele isikutele ja üksustele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid käsitlevas nõukogu otsuses 2010/413/ÜVJP ja nõukogu määruses (EL) nr 267/2012

68

Euroopa Komisjon

2022/C 405/11

Euro vahetuskurss — 20. oktoober 2022

69

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 405/12 | PERSONALIEESKIRJADE ARTIKLI 29 LÕIKELE 2 VASTAV TEADE — Teade vaba ametikoha kohta: ELi tervisealasteks hädaolukordadeks valmisoleku ja neile reageerimise asutuse (HERA) peadirektor (palgaaste AD 15) — COM/2022/10417 | 70 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 405/13 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10950 – OTPP / MAHINDRA / MSPL) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 71 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

2022/C 405/12

PERSONALIEESKIRJADE ARTIKLI 29 LÕIKELE 2 VASTAV TEADE — Teade vaba ametikoha kohta: ELi tervisealasteks hädaolukordadeks valmisoleku ja neile reageerimise asutuse (HERA) peadirektor (palgaaste AD 15) — COM/2022/10417

70

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2022/C 405/13

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10950 – OTPP / MAHINDRA / MSPL) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

71

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 21.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 405/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 405/1

---

Komisjoni teatis „Suunised viivislaenude parimal viisil teostatud müügiprotsessi kohta järelturul“

(2022/C 405/01)

Sisukord

| SÕNASTIK JA MÕISTED | 3 |
| --- | --- |

| KOKKUVÕTE | 7 |
| --- | --- |

| SISSEJUHATUS | 11 |
| --- | --- |

| 1. | Tehingu struktureerimine: portfelli valik | 12 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | Põhitegevused | 12 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Võimalike õiguslike / maksusüsteemist tulenevate / tarbijakaitse piirangute hindamine | 13 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Portfellivaliku protsessi eesmärgid | 14 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Portfellivaliku protsessi tehnilised aspektid | 16 |
| --- | --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Siseressursside vajaliku kasutamise ja võimaliku täiendava välistoetuse vajaduse kaalumine | 17 |
| --- | --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Korralduslikud küsimused | 17 |
| --- | --- | --- |

1.6.

| 2. | Ettevalmistusetapp | 18 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Põhitegevused | 18 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Protsessi etappide arv ja ajakava | 18 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Põhidokumentide ettevalmistamine | 19 |
| --- | --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Laenuteabe ettevalmistamine ja dokumentide otsimine | 19 |
| --- | --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Virtuaalse andmeruumi loomise otsus | 20 |
| --- | --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Laenu ostu-müügilepingu ettevalmistamine | 21 |
| --- | --- | --- |

2.6.

| 3. | Turunduseelne etapp | 22 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Põhitegevused | 22 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Turu sondeerimine | 22 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Parima turundusstrateegia määramine | 23 |
| --- | --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Protsessi- ja turundusmaterjalide ettevalmistamine mittesiduvaks ja siduvaks etapiks | 25 |
| --- | --- | --- |

3.4.

| 4. | Mittesiduva pakkumise etapp (1. etapp) | 27 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | Põhitegevused | 27 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Pakkumismenetluse käivitamine ja teabepaketi levitamine | 28 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Algset tehingueelset analüüsi tegevad pakkujad | 29 |
| --- | --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Mittesiduvate pakkumiste esitamine pakkujate poolt ja pakkujate valimine teise vooru | 29 |
| --- | --- | --- |

4.4.

| 5. | Siduva pakkumise etapp (2. etapp) | 29 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | Põhitegevused | 29 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Müüja dokumendid | 30 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Parimad tavad | 30 |
| --- | --- | --- |

5.3.

| 6. | Tehingu allkirjastamine ja lõpetamine | 34 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1. | Põhitegevused | 34 |
| --- | --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Peamised riskikaalutlused | 35 |
| --- | --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Ostu-müügilepingu kaalutlused | 36 |
| --- | --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Muud kaalutlused | 36 |
| --- | --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Hinna jaotamine | 36 |
| --- | --- | --- |

6.5.

| 7. | Tehingu lõpetamise järgne tegevus | 37 |
| --- | --- | --- |

7.

| 7.1. | Põhitegevused | 37 |
| --- | --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Üleviimisprotsess | 37 |
| --- | --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Müüja kohustused | 38 |
| --- | --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Müügijärgne tegevus | 38 |
| --- | --- | --- |

7.4.

LISAD

SÕNASTIK JA MÕISTED

| Üheetapiline protsess | Viivislaenude müügiprotsess, millega nähakse ette ainult siduva pakkumise etapp (2. etapp). |
| --- | --- |
| Kaheetapiline protsess | Viivislaenude müügiprotsess, mis näeb ette nii mittesiduva pakkumise etapi (1. etapp) kui ka siduva pakkumise etapi (2. etapp). |
| Rahapesuvastased meetmed | Rahapesu on teatavat liiki finantskuritegu, mille käigus kriminaalse päritoluga raha (nn musta raha) päritolu varjatakse, et jätta muljet, nagu pärineks see seaduslikust allikast. Rahapesuvastased meetmed hõlmavad tegevust, mida finantsasutused teevad selleks, et saavutada vastavus õigusnõuetele kahtlaste tegevuste aktiivse jälgimise ja nendest teatamise kohta. |
| Analüüsiaruanne | Pärast 1. etapi investoritelt mittesiduvate pakkumiste saamist võrdleb ja analüüsib müüja neid, mille tulemusena koostatakse mittesiduvate pakkumiste analüüsi aruanne. See toetab müüjat selliste pakkujate nimekirja koostamisel, kes võivad seejärel liikuda edasi 2. etappi. Kui müüja saab 2. etapi investoritelt siduvad pakkumised, võrdleb ja analüüsib ta neid uuesti, mille tulemusena koostatakse siduvate pakkumiste analüüsi aruanne. |
| Enampakkumiste liigid | Müüja saab kavandatavaks viivislaenu müügiks valida enampakkumise liigi. Levinud enampakkumiste liikide loetelu on esitatud käesolevate suuniste 4. lisas. |
| Kokkuleppeliste toimingute aruanne | Kokkuleppeliste toimingute aruanne on osa tehingueelse analüüsi tulemustest, mis tuleks investoritele esitada. Kokkuleppeliste toimingute töövõttudes osalev audiitor teeb kindlaksmääratud toiminguid, milles audiitor, müüja ja asjakohane kolmas isik on kokku leppinud. Tehingueelse analüüsi käigus kindlaks tehtud faktide põhjal koostab audiitor kokkuleppeliste toimingute aruande, mida jagatakse pooltega, kes on toimingutega nõustunud. |
| Siduv pakkumine | Siduv pakkumine, mille esitavad 2. etapi investorid. |
| Siduva pakkumise kuupäev | Müüja määratud tähtaeg siduva pakkumise saamiseks 2. etapi investoritelt. |
| Siduva pakkumise suunised | Müüja poolt 2. etapi investoritele antud kirjalikud suunised, milles kirjeldatakse üksikasjalikult siduva pakkumise vormi ja sisu. |
| Paljude osalistega enampakkumine | Paljude osalistega enampakkumine on tüüpiline kaheetapiline protsess, kus suurel hulgal investoritel palutakse esitada esialgne mittesiduv pakkumine. Pärast esimest enampakkumisetappi viiakse läbi tehingueelse analüüsi protsess valitud investoritega, kellel palutakse esitada lõplik siduv pakkumine. Pärast teist enampakkumisetappi valitakse üks eelispakkuja, kellega müüja alustab läbirääkimisi laenu ostu-müügilepingu ja võimalike täiendavate tehingut käsitlevate kokkulepete üle. Käesolevad suunised seostuvad paljude osalistega enampakkumisega. |
| Tehingu lõpetamine | Kuupäev, mil viivislaenutehing õiguslikult lõpetatakse; üldjuhul ostuhinna maksmise ja viivislaenude omandiõiguse ostjale ülemineku kuupäev. |
| Täitmise tähtpäev | Üldjuhul määrab müüa kindlaks ja teatab 2. etapi investoritele täitmise tähtpäeva, millest alates viivislaenudega seotud tulud lähevad ostjale. |
| Puudustega viivislaenud | Viivislaenud, mis kas ei vasta kõigile kõlblikkuskriteeriumidele või vastavad vähemalt ühele kõrvalejätmise kriteeriumile. |
| Avalikustamisklausel | Müüja võib teatavaid kinnitusi ja tagatisi piirata, seades need sõltuvusse avalikustamisest. Näiteks: „Müüja kinnitab, et kõik väärtpaberid on esimese järjekoha hüpoteegid, välja arvatud juhul, kui müüja on need nõuetekohaselt ostjale avalikustanud (kujul, mida müüja saab tõendada) kuni [viimase avalikustamise kuupäev].“ |
| Tehingueelne analüüs ja tehingueelse analüüsi dokumendid | Tehingueelse analüüsi käigus tagab müüja tavaliselt õiguslikult nõuetekohasel viisil füüsilise või virtuaalse juurdepääsu asjakohastele tehingueelse analüüsi dokumentidele, mille alusel saavad 2. etapi investorite õiguseksperdid jm spetsialistid kontrollida dokumentide kvaliteeti ja kättesaadavust, valideerida hinnastamiseeldusi ning hinnata laenu ostu-müügilepingu koostamiseks kinnituste ja tagatiste nõudeid. |
| Välistamiskriteeriumid või kõlblikkuskriteeriumid | Kõlblikkuskriteeriumid on laenu ostu-müügilepingus kokku lepitud kriteeriumid, millele iga müüdud viivislaen peab vastama. Välistamiskriteeriumid on laenu ostu-müügilepingus kokku lepitud kriteeriumid, millele ükski müüdud viivislaen ei tohi vastata. |
| Välised teenuseosutajad | Välised teenuseosutajad on teenuseosutajad, kes pakuvad müüjale üldist tuge viivislaenude müügiprotsessis, sealhulgas finantsnõustajad, tehnilised nõustajad, tehinguplatvormid ja virtuaalse andmeruumi pakkujad. Lisateave väliste teenuseosutajate konkreetsete kategooriate kohta on esitatud 3. lisas. |
| Teabememo | Teabememo annab lühikese ülevaate müüdavate viivislaenude peamistest omadustest. |
| Investori märkused ostu-müügilepingule | Märkused ostu-müügilepingu projektile, mille 2. etapi investor esitab 2. etapis, üldjuhul siduva pakkumise kuupäeval. |
| Tunne oma klienti | Finantsteenuste sektoris rakendatakse põhimõttest „tunne oma klienti“ lähtuvaid nõudeid isikusamasuse ja sobivuse kontrollimiseks ning ärisuhte hoidmisega kaasnevate riskide hindamiseks. Need toimingud kuuluvad rahapesuvastase poliitika laiemasse kohaldamisalasse. |
| Laenuteave | Termin „laenuteave“ tähistab elektroonilist faili või failide kogumit, millesse on salvestatud laenutoodete andmed finantsettevõtja süsteemidest. Seda võib vaadelda müüja krediidiportfelli teabe alamkogumi ühekordse väljavõttena. See sisaldab teavet, mille müüja esitas 2. etapis selle etapi investoritele. |
| Laenu ostu-müügileping | Laenu ostu-müügileping, mida vahel nimetatakse ka võla müügi lepinguks. Käesolevates suunistes kasutatakse nimetust „ostu-müügileping“. |
| Ostu-müügilepingu tingimusteleht | Kuni 2–4-leheküljeline teabeleht, mis sisaldab ostu-müügilepingu peamisi tingimusi (nt kavandatav tehingustruktuur, müüja kinnitused ja tagatised, vastutuse jagunemise kord), mille kohta müüja soovib saada investoritelt tagasisidet protsessi varases järgus, nt 1. etapis. |
| Kohtumine juhtkonnaga | Müüja ettepanekul toimuv kohtumine (kohtumised) 2. etapi investoritega, kus investorid saavad taustteavet müüdavate viivislaenude kohta ja selgitusi viivislaenude käsitlemise või eeltöötlemise kohta ning kus 2. etapi investorid võivad esitada küsimusi müüja töötajatele, kellel on põhjalikud teadmised müüdavatest viivislaenudest ning eelnevatest viivislaenude käsitlemise meetmetest. |
| Läbirääkimistega müük | Läbirääkimistega müük on kahepoolne protsess, kus osaleb ainult üks potentsiaalne investor. Konkurentsi puudumise tõttu erinevad turundusprotsessi peamised etapid (koos asjakohaste dokumentide jagamisega) ja tulemused oluliselt paljude osalistega enampakkumisest. |
| Mittesiduvad pakkumised | Mittesiduv pakkumine on 1. etapi investori esitatud esialgne pakkumine, st pakkumine, mis ei ole pakkujale õiguslikult siduv. |
| Mittesiduva pakkumise kuupäev | Müüja määratud tähtaeg mittesiduva pakkumise saamiseks 1. etapi investoritelt. |
| Konfidentsiaalsuskokkulepped | Konfidentsiaalsuskokkulepe sõlmitakse müüja ja huvitatud investorite vahel. Selles esitatakse tingimused, mille täitmise korral müüja soovib konfidentsiaalset teavet jagada. Investorid peavad lepingule alla kirjutama, enne kui nad saavad juurdepääsu asjakohastele andmetele ja algatavad tehingueelse analüüsi. |
| Viivislaenud | Pangalaen loetakse viivislaenuks, kui on märke, et laenuvõtja tõenäoliselt laenu tagasi ei maksa (st alamkategooria „laen, mida tõenäoliselt tagasi ei maksta“) või kui möödub rohkem kui 90 päeva, ilma et laenuvõtja maksaks kokkulepitud osamakseid või intresse. |
| 1. etapp = mittesiduva pakkumise etapp | Etapp, mille lõpus müüja loodab saada mittesiduvad pakkumised kõigilt 1. etapi investoritelt. |
| 1. etapi investor | Investor, kellel müüja lubas osaleda viivislaenude müügiprotsessi 1. etapis. |
| 2. etapp = siduva pakkumise etapp | Etapp, mille lõpus müüja loodab saada siduvad pakkumised kõigilt 2. etapi investoritelt. |
| 2. etapi investor | Investor, kellel müüja lubas osaleda viivislaenude müügiprotsessi 2. etapis. |
| 2. etapi andmed ja dokumendid | Müüja poolt ettevalmistusetapis koostatud andmed ja dokumendid, mis esitatakse 2. etapi investoritele 2. etapi alguses. Lisaks laenupõhistele andmetele kõigi viivislaenude kohta sisaldavad 2. etapi andmed ja dokumendid tavaliselt tehingueelse analüüsi dokumente, mille 2. etapi investorid peavad läbi vaatama. 2. etapi andmed ja dokumendid peaksid sisaldama ka kulusid või tasusid, mida müüja kavatseb ostja kanda jätta. |
| Eelispakkuja | Investor, kes esitas müüja arvates parima siduva pakkumise. Ideaaljuhul on eelispakkuja ka ostja ja tavaliselt see nii ongi. |
| Protsessikiri | Protsessikiri on dokument, milles kirjeldatakse müügiprotsessi etappe ja tähtaegu, millest kõik osalised peavad kinni pidama. |
| Ostja | Investor, kellega müüja sõlmib ostu-müügilepingu. |
| Küsimuste ja vastuste protsess | Tavaliselt 2. etapis toimuv protsess, mille käigus 2. etapi investorid võivad esitada müüjale küsimusi. |
| Kinnitused ja tagatised | Ostu-müügilepingus antud kinnitused ja tagatised; müüja kinnitused ja tagatised võivad hõlmata kinnitusi ja tagatisi viivislaenude, nende tagatisvara, eeltöötlemise jms kohta. |
| Haldamise ülemineku kuupäev | Kuupäev, mil ostja või tema nimel tegutsev haldaja võtab üle omandatud viivislaenude haldamise. Üldjuhul on haldamise ülemineku kuupäev sama mis lõpetamise kuupäev, kuid võib olla ka lõpetamise kuupäevast hilisem, kui müüja ja ostja on nii kokku leppinud. |
| Allkirjastamine | Müüja ja ostja vahel läbi räägitud ja müüja ja ostja poolt alla kirjutatud lõpliku ostu-müügilepingu allkirjastamine. Olenevalt tehingu keerukusest võib allkirjastamine toimuda kas enne tehingu lõpetamist või samal ajal. |
| Suunatud enampakkumine | Suunatud enampakkumine on nagu paljude osalistega enampakkuminegi konkurentsipõhine protsess, kuid potentsiaalseid investoreid on sellesse kaasatud vähem (u 2–8). Tavaliselt võimaldab see enampakkumise variant müüjal protsessi paremini kontrollida, samal ajal siiski konkurentsipõhisest lähenemisest kasu saades. Tavaliselt on tegemist kaheetapilise protsessiga, ehkki teatavatel asjaoludel, eelkõige suure ajasurve korral, võib esimese etapi ära jätta. |
| Eelteabeleht | Eelteabeleht on anonüümne turundusdokument, mis sisaldab tehingu peamisi taustaandmeid ja kokkuvõtlikke andmeid müüdavate viivislaenude kohta. Selles esitatakse kokkuvõte peamistest investeerimisvõimaluse elementidest. |
| Tehinguplatvormid | Tehinguplatvormid on internetipõhised kauplemiskohad, mis viivad kokku viivislaenude ostjaid ja müüjaid ning aitavad korraldada müügiprotsessi. Need lihtsustavad viivislaenude tehinguid, pakkudes investoritele juurdepääsu ja tehnoloogilist tuge (sh virtuaalset andmeruumi). Tehinguplatvormid pakuvad võimalust korraldada internetipõhiseid viivislaenude enampakkumisi, samal ajal kui müüja võib valida soovitud enampakkumisliigi. |
| Müüja tehingueelne analüüs | Müüja korraldatud analüüs, mille tulemusi jagatakse investoritega. Müüja tehingueelne analüüs võib hõlmata näiteks järgmist: kinnisvara hindamine, laenuteabe õigsuse kontroll, juriidiliste dokumentide läbivaatus. |
| Virtuaalne andmeruum | Virtuaalne andmeruum, mida müüja saab kasutada teabe, andmete ja dokumentide esitamiseks kõigile investoritele 2. etapis (ja ka 1. etapis, välja arvatud juhul, kui müüja loob virtuaalse andmeruumi ainult 2. etapi jaoks). |
| Virtuaalse andmeruumi pakkuja | Viivislaenumüügile virtuaalset andmeruumi pakkuv (tehnoloogia)ettevõte. |

Üheetapiline protsess

Viivislaenude müügiprotsess, millega nähakse ette ainult siduva pakkumise etapp (2. etapp).

Kaheetapiline protsess

Viivislaenude müügiprotsess, mis näeb ette nii mittesiduva pakkumise etapi (1. etapp) kui ka siduva pakkumise etapi (2. etapp).

Rahapesuvastased meetmed

Rahapesu on teatavat liiki finantskuritegu, mille käigus kriminaalse päritoluga raha (nn musta raha) päritolu varjatakse, et jätta muljet, nagu pärineks see seaduslikust allikast. Rahapesuvastased meetmed hõlmavad tegevust, mida finantsasutused teevad selleks, et saavutada vastavus õigusnõuetele kahtlaste tegevuste aktiivse jälgimise ja nendest teatamise kohta.

Analüüsiaruanne

Pärast 1. etapi investoritelt mittesiduvate pakkumiste saamist võrdleb ja analüüsib müüja neid, mille tulemusena koostatakse mittesiduvate pakkumiste analüüsi aruanne. See toetab müüjat selliste pakkujate nimekirja koostamisel, kes võivad seejärel liikuda edasi 2. etappi. Kui müüja saab 2. etapi investoritelt siduvad pakkumised, võrdleb ja analüüsib ta neid uuesti, mille tulemusena koostatakse siduvate pakkumiste analüüsi aruanne.

Enampakkumiste liigid

Müüja saab kavandatavaks viivislaenu müügiks valida enampakkumise liigi. Levinud enampakkumiste liikide loetelu on esitatud käesolevate suuniste 4. lisas.

Kokkuleppeliste toimingute aruanne

Kokkuleppeliste toimingute aruanne on osa tehingueelse analüüsi tulemustest, mis tuleks investoritele esitada. Kokkuleppeliste toimingute töövõttudes osalev audiitor teeb kindlaksmääratud toiminguid, milles audiitor, müüja ja asjakohane kolmas isik on kokku leppinud. Tehingueelse analüüsi käigus kindlaks tehtud faktide põhjal koostab audiitor kokkuleppeliste toimingute aruande, mida jagatakse pooltega, kes on toimingutega nõustunud.

Siduv pakkumine

Siduv pakkumine, mille esitavad 2. etapi investorid.

Siduva pakkumise kuupäev

Müüja määratud tähtaeg siduva pakkumise saamiseks 2. etapi investoritelt.

Siduva pakkumise suunised

Müüja poolt 2. etapi investoritele antud kirjalikud suunised, milles kirjeldatakse üksikasjalikult siduva pakkumise vormi ja sisu.

Paljude osalistega enampakkumine

Paljude osalistega enampakkumine on tüüpiline kaheetapiline protsess, kus suurel hulgal investoritel palutakse esitada esialgne mittesiduv pakkumine. Pärast esimest enampakkumisetappi viiakse läbi tehingueelse analüüsi protsess valitud investoritega, kellel palutakse esitada lõplik siduv pakkumine. Pärast teist enampakkumisetappi valitakse üks eelispakkuja, kellega müüja alustab läbirääkimisi laenu ostu-müügilepingu ja võimalike täiendavate tehingut käsitlevate kokkulepete üle. Käesolevad suunised seostuvad paljude osalistega enampakkumisega.

Tehingu lõpetamine

Kuupäev, mil viivislaenutehing õiguslikult lõpetatakse; üldjuhul ostuhinna maksmise ja viivislaenude omandiõiguse ostjale ülemineku kuupäev.

Täitmise tähtpäev

Üldjuhul määrab müüa kindlaks ja teatab 2. etapi investoritele täitmise tähtpäeva, millest alates viivislaenudega seotud tulud lähevad ostjale.

Puudustega viivislaenud

Viivislaenud, mis kas ei vasta kõigile kõlblikkuskriteeriumidele või vastavad vähemalt ühele kõrvalejätmise kriteeriumile.

Avalikustamisklausel

Müüja võib teatavaid kinnitusi ja tagatisi piirata, seades need sõltuvusse avalikustamisest. Näiteks: „Müüja kinnitab, et kõik väärtpaberid on esimese järjekoha hüpoteegid, välja arvatud juhul, kui müüja on need nõuetekohaselt ostjale avalikustanud (kujul, mida müüja saab tõendada) kuni [viimase avalikustamise kuupäev].“

Tehingueelne analüüs ja tehingueelse analüüsi dokumendid

Tehingueelse analüüsi käigus tagab müüja tavaliselt õiguslikult nõuetekohasel viisil füüsilise või virtuaalse juurdepääsu asjakohastele tehingueelse analüüsi dokumentidele, mille alusel saavad 2. etapi investorite õiguseksperdid jm spetsialistid kontrollida dokumentide kvaliteeti ja kättesaadavust, valideerida hinnastamiseeldusi ning hinnata laenu ostu-müügilepingu koostamiseks kinnituste ja tagatiste nõudeid.

Välistamiskriteeriumid või kõlblikkuskriteeriumid

Kõlblikkuskriteeriumid on laenu ostu-müügilepingus kokku lepitud kriteeriumid, millele iga müüdud viivislaen peab vastama. Välistamiskriteeriumid on laenu ostu-müügilepingus kokku lepitud kriteeriumid, millele ükski müüdud viivislaen ei tohi vastata.

Välised teenuseosutajad

Välised teenuseosutajad on teenuseosutajad, kes pakuvad müüjale üldist tuge viivislaenude müügiprotsessis, sealhulgas finantsnõustajad, tehnilised nõustajad, tehinguplatvormid ja virtuaalse andmeruumi pakkujad. Lisateave väliste teenuseosutajate konkreetsete kategooriate kohta on esitatud 3. lisas.

Teabememo

Teabememo annab lühikese ülevaate müüdavate viivislaenude peamistest omadustest.

Investori märkused ostu-müügilepingule

Märkused ostu-müügilepingu projektile, mille 2. etapi investor esitab 2. etapis, üldjuhul siduva pakkumise kuupäeval.

Tunne oma klienti

Finantsteenuste sektoris rakendatakse põhimõttest „tunne oma klienti“ lähtuvaid nõudeid isikusamasuse ja sobivuse kontrollimiseks ning ärisuhte hoidmisega kaasnevate riskide hindamiseks. Need toimingud kuuluvad rahapesuvastase poliitika laiemasse kohaldamisalasse.

Laenuteave

Termin „laenuteave“ tähistab elektroonilist faili või failide kogumit, millesse on salvestatud laenutoodete andmed finantsettevõtja süsteemidest. Seda võib vaadelda müüja krediidiportfelli teabe alamkogumi ühekordse väljavõttena. See sisaldab teavet, mille müüja esitas 2. etapis selle etapi investoritele.

Laenu ostu-müügileping

Laenu ostu-müügileping, mida vahel nimetatakse ka võla müügi lepinguks. Käesolevates suunistes kasutatakse nimetust „ostu-müügileping“.

Ostu-müügilepingu tingimusteleht

Kuni 2–4-leheküljeline teabeleht, mis sisaldab ostu-müügilepingu peamisi tingimusi (nt kavandatav tehingustruktuur, müüja kinnitused ja tagatised, vastutuse jagunemise kord), mille kohta müüja soovib saada investoritelt tagasisidet protsessi varases järgus, nt 1. etapis.

Kohtumine juhtkonnaga

Müüja ettepanekul toimuv kohtumine (kohtumised) 2. etapi investoritega, kus investorid saavad taustteavet müüdavate viivislaenude kohta ja selgitusi viivislaenude käsitlemise või eeltöötlemise kohta ning kus 2. etapi investorid võivad esitada küsimusi müüja töötajatele, kellel on põhjalikud teadmised müüdavatest viivislaenudest ning eelnevatest viivislaenude käsitlemise meetmetest.

Läbirääkimistega müük

Läbirääkimistega müük on kahepoolne protsess, kus osaleb ainult üks potentsiaalne investor. Konkurentsi puudumise tõttu erinevad turundusprotsessi peamised etapid (koos asjakohaste dokumentide jagamisega) ja tulemused oluliselt paljude osalistega enampakkumisest.

Mittesiduvad pakkumised

Mittesiduv pakkumine on 1. etapi investori esitatud esialgne pakkumine, st pakkumine, mis ei ole pakkujale õiguslikult siduv.

Mittesiduva pakkumise kuupäev

Müüja määratud tähtaeg mittesiduva pakkumise saamiseks 1. etapi investoritelt.

Konfidentsiaalsuskokkulepped

Konfidentsiaalsuskokkulepe sõlmitakse müüja ja huvitatud investorite vahel. Selles esitatakse tingimused, mille täitmise korral müüja soovib konfidentsiaalset teavet jagada. Investorid peavad lepingule alla kirjutama, enne kui nad saavad juurdepääsu asjakohastele andmetele ja algatavad tehingueelse analüüsi.

Viivislaenud

Pangalaen loetakse viivislaenuks, kui on märke, et laenuvõtja tõenäoliselt laenu tagasi ei maksa (st alamkategooria „laen, mida tõenäoliselt tagasi ei maksta“) või kui möödub rohkem kui 90 päeva, ilma et laenuvõtja maksaks kokkulepitud osamakseid või intresse.

1. etapp = mittesiduva pakkumise etapp

Etapp, mille lõpus müüja loodab saada mittesiduvad pakkumised kõigilt 1. etapi investoritelt.

1. etapi investor

Investor, kellel müüja lubas osaleda viivislaenude müügiprotsessi 1. etapis.

2. etapp = siduva pakkumise etapp

Etapp, mille lõpus müüja loodab saada siduvad pakkumised kõigilt 2. etapi investoritelt.

2. etapi investor

Investor, kellel müüja lubas osaleda viivislaenude müügiprotsessi 2. etapis.

2. etapi andmed ja dokumendid

Müüja poolt ettevalmistusetapis koostatud andmed ja dokumendid, mis esitatakse 2. etapi investoritele 2. etapi alguses. Lisaks laenupõhistele andmetele kõigi viivislaenude kohta sisaldavad 2. etapi andmed ja dokumendid tavaliselt tehingueelse analüüsi dokumente, mille 2. etapi investorid peavad läbi vaatama. 2. etapi andmed ja dokumendid peaksid sisaldama ka kulusid või tasusid, mida müüja kavatseb ostja kanda jätta.

Eelispakkuja

Investor, kes esitas müüja arvates parima siduva pakkumise. Ideaaljuhul on eelispakkuja ka ostja ja tavaliselt see nii ongi.

Protsessikiri

Protsessikiri on dokument, milles kirjeldatakse müügiprotsessi etappe ja tähtaegu, millest kõik osalised peavad kinni pidama.

Ostja

Investor, kellega müüja sõlmib ostu-müügilepingu.

Küsimuste ja vastuste protsess

Tavaliselt 2. etapis toimuv protsess, mille käigus 2. etapi investorid võivad esitada müüjale küsimusi.

Kinnitused ja tagatised

Ostu-müügilepingus antud kinnitused ja tagatised; müüja kinnitused ja tagatised võivad hõlmata kinnitusi ja tagatisi viivislaenude, nende tagatisvara, eeltöötlemise jms kohta.

Haldamise ülemineku kuupäev

Kuupäev, mil ostja või tema nimel tegutsev haldaja võtab üle omandatud viivislaenude haldamise. Üldjuhul on haldamise ülemineku kuupäev sama mis lõpetamise kuupäev, kuid võib olla ka lõpetamise kuupäevast hilisem, kui müüja ja ostja on nii kokku leppinud.

Allkirjastamine

Müüja ja ostja vahel läbi räägitud ja müüja ja ostja poolt alla kirjutatud lõpliku ostu-müügilepingu allkirjastamine. Olenevalt tehingu keerukusest võib allkirjastamine toimuda kas enne tehingu lõpetamist või samal ajal.

Suunatud enampakkumine

Suunatud enampakkumine on nagu paljude osalistega enampakkuminegi konkurentsipõhine protsess, kuid potentsiaalseid investoreid on sellesse kaasatud vähem (u 2–8). Tavaliselt võimaldab see enampakkumise variant müüjal protsessi paremini kontrollida, samal ajal siiski konkurentsipõhisest lähenemisest kasu saades. Tavaliselt on tegemist kaheetapilise protsessiga, ehkki teatavatel asjaoludel, eelkõige suure ajasurve korral, võib esimese etapi ära jätta.

Eelteabeleht

Eelteabeleht on anonüümne turundusdokument, mis sisaldab tehingu peamisi taustaandmeid ja kokkuvõtlikke andmeid müüdavate viivislaenude kohta. Selles esitatakse kokkuvõte peamistest investeerimisvõimaluse elementidest.

Tehinguplatvormid

Tehinguplatvormid on internetipõhised kauplemiskohad, mis viivad kokku viivislaenude ostjaid ja müüjaid ning aitavad korraldada müügiprotsessi. Need lihtsustavad viivislaenude tehinguid, pakkudes investoritele juurdepääsu ja tehnoloogilist tuge (sh virtuaalset andmeruumi). Tehinguplatvormid pakuvad võimalust korraldada internetipõhiseid viivislaenude enampakkumisi, samal ajal kui müüja võib valida soovitud enampakkumisliigi.

Müüja tehingueelne analüüs

Müüja korraldatud analüüs, mille tulemusi jagatakse investoritega. Müüja tehingueelne analüüs võib hõlmata näiteks järgmist: kinnisvara hindamine, laenuteabe õigsuse kontroll, juriidiliste dokumentide läbivaatus.

Virtuaalne andmeruum

Virtuaalne andmeruum, mida müüja saab kasutada teabe, andmete ja dokumentide esitamiseks kõigile investoritele 2. etapis (ja ka 1. etapis, välja arvatud juhul, kui müüja loob virtuaalse andmeruumi ainult 2. etapi jaoks).

Virtuaalse andmeruumi pakkuja

Viivislaenumüügile virtuaalset andmeruumi pakkuv (tehnoloogia)ettevõte.

KOKKUVÕTE

Nagu komisjon teatas oma 16. detsembri 2020. aasta tegevuskavas, on ta tihedas koostöös komisjoni viivislaenude nõuanderühma liikmete ja vaatlejatega töötanud välja suunised viivislaenude parimal viisil teostatud müügiprotsessi kohta järelturul. Suuniste eesmärk on soodustada häid müügi- ja ostupoole protsesse viivislaenude tehingutes ELi järelturgudel ning eelkõige aidata müüjaid ja ostjaid, kellel võib olla vähem kogemusi järelturul tehtavate tehingutega.

Dokument põhineb parimatel tavadel ja selles kirjeldatakse konkurentsitiheda tehinguprotsessi ettevalmistamisel tehtavate põhitegevuste järjestust. Suunistes kirjeldatakse mõningaid tavasid ja tingimusi, mida peetakse hea tulemuse saavutamiseks vajalikuks. Kuigi turuosalised ei ole kohustatud suuniseid järgima, pakuvad need viivislaenude müüjatele ja ostjatele selge ja struktureeritud protsessi, mis peaks võimaldama neil saavutada head tulemust.

Dokumendi põhistruktuur lähtub kronoloogilisest arutluskäigust. Igas põhipeatükis keskendutakse ühele konkreetsele etapile, mida tuleks müügimenetluse käigus järgida. Standardne turutehing on käesolevas dokumendis määratletud kui laiaulatuslik enampakkumisprotsess, mis koosneb mitmest faasist ja kahest peamisest etapist: Mittesiduva pakkumise etapp (1. etapp) ja siduva pakkumise etapp (2. etapp).

Järgmises tabelis on esitatud dokumendi skemaatiline kokkuvõte, mis hõlmab tehinguprotsessi kõiki etappe. Selles tuuakse esile iga etapi põhitegevused ja põhitulemused. Rohkem teavet iga elemendi kohta leiab suuniste põhiosa asjakohastest peatükkidest.

| Etapp | Põhitegevused | Põhitulemused |
| --- | --- | --- |
| | — | Hinnata võimalikke õiguslikke / maksusüsteemist tulenevaid / tarbijakaitsega seotud piiranguid |

Etapp

Põhitegevused

Põhitulemused

Image 1

—

Hinnata võimalikke õiguslikke / maksusüsteemist tulenevaid / tarbijakaitsega seotud piiranguid

| — | Vaadata läbi olemasolev IT-süsteem valikuprotsessi optimeerimiseks |
| --- | --- |

—

Vaadata läbi olemasolev IT-süsteem valikuprotsessi optimeerimiseks

| — | Määratleda tehingu ulatus / valida müügiportfell |
| --- | --- |

—

Määratleda tehingu ulatus / valida müügiportfell

| — | Otsustada väliste teenuseosutajate ja/või muude välisnõustajate kasutamise üle |
| --- | --- |

—

Otsustada väliste teenuseosutajate ja/või muude välisnõustajate kasutamise üle

| — | Määrata kindlaks protsessi läbiviimiseks kõige tõhusam ja tulemuslikum organisatsiooniline struktuur (vajaduse korral väliste teenuseosutajate toetusel) |
| --- | --- |

—

Määrata kindlaks protsessi läbiviimiseks kõige tõhusam ja tulemuslikum organisatsiooniline struktuur (vajaduse korral väliste teenuseosutajate toetusel)

| — | Muud kaalutlused seoses haldamise, portfelli mudeldamise ja nn reservhinna määramisega |
| --- | --- |

—

Muud kaalutlused seoses haldamise, portfelli mudeldamise ja nn reservhinna määramisega

| — | IT-süsteemi võimalikud muudatused |
| --- | --- |

—

IT-süsteemi võimalikud muudatused

| — | Müügiportfelli valik |
| --- | --- |

—

Müügiportfelli valik

| — | Tehinguprotsessi korraldamiseks organisatsioonilise struktuuri loomine |
| --- | --- |

—

Tehinguprotsessi korraldamiseks organisatsioonilise struktuuri loomine

| — | Lepingud väliste teenuseosutajatega (kui on asjakohane/nõutav) |
| --- | --- |

—

Lepingud väliste teenuseosutajatega (kui on asjakohane/nõutav)

Image 2

| — | Määrata kindlaks protsessi etappide arv (kaheetapiline protsess mittesiduva ja siduva pakkumisega või üheetapiline protsess siduva pakkumisega) |
| --- | --- |

—

Määrata kindlaks protsessi etappide arv (kaheetapiline protsess mittesiduva ja siduva pakkumisega või üheetapiline protsess siduva pakkumisega)

| — | Kehtestada ajakava, sh sisemised sammud ja lähenemisviis turule (võttes arvesse õigusnõustajate ja konsultantide kaasamist) |
| --- | --- |

—

Kehtestada ajakava, sh sisemised sammud ja lähenemisviis turule (võttes arvesse õigusnõustajate ja konsultantide kaasamist)

| — | Valmistada ette peamised turundusdokumendid (põhiliselt eelteabeleht ja teabememo) Siduva pakkumise etapis võib tehingueelse analüüsi käigus olla vaja juhtkonna esitlust. Valmistada ette peamised protsessidokumendid (peamiselt investori konfidentsiaalsuskokkulepe, protsessikiri (vajadusel 1. ja 2. etapi kohta eraldi), siduva pakkumise suunised ja vajaduse korral mittesiduva pakkumise suunised) |
| --- | --- |

—

Valmistada ette peamised turundusdokumendid (põhiliselt eelteabeleht ja teabememo) Siduva pakkumise etapis võib tehingueelse analüüsi käigus olla vaja juhtkonna esitlust. Valmistada ette peamised protsessidokumendid (peamiselt investori konfidentsiaalsuskokkulepe, protsessikiri (vajadusel 1. ja 2. etapi kohta eraldi), siduva pakkumise suunised ja vajaduse korral mittesiduva pakkumise suunised)

| — | Valmistada ette laenuteave ja otsida dokumendid |
| --- | --- |

—

Valmistada ette laenuteave ja otsida dokumendid

| — | Luua virtuaalne andmeruum (1) (koos üksikasjaliku indeksiga), v.a juhul, kui kulude-tulude analüüs viib virtuaalse andmeruumi kasutamisest loobumiseni, eriti väikeste portfellide puhul |
| --- | --- |

—

Luua virtuaalne andmeruum (1) (koos üksikasjaliku indeksiga), v.a juhul, kui kulude-tulude analüüs viib virtuaalse andmeruumi kasutamisest loobumiseni, eriti väikeste portfellide puhul

| — | Valmistada ette ostu-müügileping |
| --- | --- |

—

Valmistada ette ostu-müügileping

| — | Investorite virtuaalne andmeruum (1. etapi andmeruum avamisvalmis, 2. etapi andmeruum ettevalmistamisel) |
| --- | --- |

—

Investorite virtuaalne andmeruum (1. etapi andmeruum avamisvalmis, 2. etapi andmeruum ettevalmistamisel)

| — | Eelteabeleht |
| --- | --- |

—

Eelteabeleht

| — | Teabememo |
| --- | --- |

—

Teabememo

| — | Juhtkonna esitluse esialgne projekt |
| --- | --- |

—

Juhtkonna esitluse esialgne projekt

| — | Protsessikirja esialgne projekt |
| --- | --- |

—

Protsessikirja esialgne projekt

| — | Ostu-müügilepingu esialgne projekt |
| --- | --- |

—

Ostu-müügilepingu esialgne projekt

| — | Laenuteave |
| --- | --- |

—

Laenuteave

| — | Konfidentsiaalsuskokkuleppe projekt |
| --- | --- |

—

Konfidentsiaalsuskokkuleppe projekt

| — | Virtuaalse andmeruumi eeskirjad (1. ja 2. etapi jaoks) |
| --- | --- |

—

Virtuaalse andmeruumi eeskirjad (1. ja 2. etapi jaoks)

Image 3

| — | Turu sondeerimine |
| --- | --- |

—

Turu sondeerimine

| — | Parima turundusstrateegia määratlemine |
| --- | --- |

—

Parima turundusstrateegia määratlemine

| — | Läbirääkimised konfidentsiaalsuskokkulepete üle |
| --- | --- |

—

Läbirääkimised konfidentsiaalsuskokkulepete üle

| — | Ostu-müügilepingu tingimustelehe ettevalmistamine |
| --- | --- |

—

Ostu-müügilepingu tingimustelehe ettevalmistamine

| — | Jätkata protsessi- ja turundusmaterjalide (nt esitlused investoritele) ettevalmistamist 1. ja 2. etapi jaoks |
| --- | --- |

—

Jätkata protsessi- ja turundusmaterjalide (nt esitlused investoritele) ettevalmistamist 1. ja 2. etapi jaoks

| — | Protsessikiri |
| --- | --- |

—

Protsessikiri

| — | Tehingueelse analüüsi materjali loend |
| --- | --- |

—

Tehingueelse analüüsi materjali loend

| — | Ostu-müügilepingu tingimusteleht |
| --- | --- |

—

Ostu-müügilepingu tingimusteleht

| — | Allkirjastatud konfidentsiaalsuskokkulepped |
| --- | --- |

—

Allkirjastatud konfidentsiaalsuskokkulepped

| — | Pikk investorite nimekiri |
| --- | --- |

—

Pikk investorite nimekiri

| — | Lisavõimalus: huvi väljendamine |
| --- | --- |

—

Lisavõimalus: huvi väljendamine

Image 4

| — | 1. etapi investorite virtuaalse andmeruumi haldamine (sh avamine, kasutajate ja juurdepääsu haldamine, andmeruumi aruandlus jne) |
| --- | --- |

—

1. etapi investorite virtuaalse andmeruumi haldamine (sh avamine, kasutajate ja juurdepääsu haldamine, andmeruumi aruandlus jne)

| — | 2. etapi andmete ja dokumentide ning vajaduse korral investorite virtuaalse andmeruumi ettevalmistamine (jätkub) |
| --- | --- |

—

2. etapi andmete ja dokumentide ning vajaduse korral investorite virtuaalse andmeruumi ettevalmistamine (jätkub)

| — | Protsessi- ja turundusmaterjalide avalikustamine 1. etapi jaoks |
| --- | --- |

—

Protsessi- ja turundusmaterjalide avalikustamine 1. etapi jaoks

| — | (Vajaliku) laenuteabe avalikustamine investoritele (virtuaalse andmeruumi kaudu) |
| --- | --- |

—

(Vajaliku) laenuteabe avalikustamine investoritele (virtuaalse andmeruumi kaudu)

| — | (Piiratud) küsimuste ja vastuste protsessi haldamine, kui see on asjakohane, arvestades tehingu ulatust ja keerukust ja/või pakkujate arvu |
| --- | --- |

—

(Piiratud) küsimuste ja vastuste protsessi haldamine, kui see on asjakohane, arvestades tehingu ulatust ja keerukust ja/või pakkujate arvu

| — | Esitatud mittesiduvate pakkumiste analüüs ja märkused ostu-müügilepingu tingimuste kohta, kui see on asjakohane |
| --- | --- |

—

Esitatud mittesiduvate pakkumiste analüüs ja märkused ostu-müügilepingu tingimuste kohta, kui see on asjakohane

| — | Siduva pakkumise etappi lubatavate pakkujate valik |
| --- | --- |

—

Siduva pakkumise etappi lubatavate pakkujate valik

| — | Enampakkumise liigi valik ja enampakkumise ettevalmistamine |
| --- | --- |

—

Enampakkumise liigi valik ja enampakkumise ettevalmistamine

| — | Viivislaenude portfelli koostamise lõpuleviimine, mille käigus võidakse portfellist välja jätta teatavad müügikõlbmatud viivislaenud, i) kui need ei vasta (enam) algsetele valikukriteeriumidele või ii) investorite põhjendatud taotluse alusel |
| --- | --- |

—

Viivislaenude portfelli koostamise lõpuleviimine, mille käigus võidakse portfellist välja jätta teatavad müügikõlbmatud viivislaenud, i) kui need ei vasta (enam) algsetele valikukriteeriumidele või ii) investorite põhjendatud taotluse alusel

| — | Investorite virtuaalne andmeruum (2. etapi andmeruum on avamisvalmis) või muud vahendid andmete jagamiseks investoritega |
| --- | --- |

—

Investorite virtuaalne andmeruum (2. etapi andmeruum on avamisvalmis) või muud vahendid andmete jagamiseks investoritega

| — | Laenuteave (tervikkogum) |
| --- | --- |

—

Laenuteave (tervikkogum)

| — | Lisavõimalus: müüja tehingueelse analüüsi materjalid on ette valmistatud (kokkuleppeliste toimingute aruanne, õigusaudit jne) |
| --- | --- |

—

Lisavõimalus: müüja tehingueelse analüüsi materjalid on ette valmistatud (kokkuleppeliste toimingute aruanne, õigusaudit jne)

| — | Virtuaalse andmeruumi aruandlus (nt pakkujate tegevuse ja huvivaldkondade kohta) |
| --- | --- |

—

Virtuaalse andmeruumi aruandlus (nt pakkujate tegevuse ja huvivaldkondade kohta)

| — | Vastused küsimustele (küsimuste ja vastuste protsessi põhjal), kui on asjakohane |
| --- | --- |

—

Vastused küsimustele (küsimuste ja vastuste protsessi põhjal), kui on asjakohane

| — | Mittesiduvate pakkumiste analüüsi aruanne ja pakkujate lühinimekiri |
| --- | --- |

—

Mittesiduvate pakkumiste analüüsi aruanne ja pakkujate lühinimekiri

| — | Lisavõimalus (kui see ei sisaldu protsessikirjas): küsimuste ja vastuste protsessi suuniste kavand (2. etapi jaoks) |
| --- | --- |

—

Lisavõimalus (kui see ei sisaldu protsessikirjas): küsimuste ja vastuste protsessi suuniste kavand (2. etapi jaoks)

Image 5

| — | 2. etapi andmete ja dokumentide esitamine 2. etapi investoritele |
| --- | --- |

—

2. etapi andmete ja dokumentide esitamine 2. etapi investoritele

| — | Küsimuste ja vastuste protsessi haldamine |
| --- | --- |

—

Küsimuste ja vastuste protsessi haldamine

| — | Lisavõimalus: juhtkonna kohtumis(t)e korraldamine ja selle tulemuste esitamine või nendest kokkuvõtte tegemine kõigile 2. etapi investoritele |
| --- | --- |

—

Lisavõimalus: juhtkonna kohtumis(t)e korraldamine ja selle tulemuste esitamine või nendest kokkuvõtte tegemine kõigile 2. etapi investoritele

| — | Enampakkumise korraldamine |
| --- | --- |

—

Enampakkumise korraldamine

| — | Esitatud siduva pakkumise kirjade ja investoripoolsete ostu-müügilepingu märkuste analüüs |
| --- | --- |

—

Esitatud siduva pakkumise kirjade ja investoripoolsete ostu-müügilepingu märkuste analüüs

| — | Eelispakkuja/ostja valimine |
| --- | --- |

—

Eelispakkuja/ostja valimine

| — | Lisavõimalus: protsess „tunne oma klienti“ |
| --- | --- |

—

Lisavõimalus: protsess „tunne oma klienti“

| — | Viivislaenude portfelli koostamise lõpuleviimine, mille käigus võidakse portfellist välja jätta teatavad müügikõlbmatud viivislaenud, i) kui need ei vasta (enam) algsetele valikukriteeriumidele või ii) investorite põhjendatud taotluse alusel |
| --- | --- |

—

Viivislaenude portfelli koostamise lõpuleviimine, mille käigus võidakse portfellist välja jätta teatavad müügikõlbmatud viivislaenud, i) kui need ei vasta (enam) algsetele valikukriteeriumidele või ii) investorite põhjendatud taotluse alusel

| — | Protsessiteabe esitamine 2. etapi investoritele |
| --- | --- |

—

Protsessiteabe esitamine 2. etapi investoritele

| — | Ostu-müügilepingu projekti esitamine 2. etapi investoritele |
| --- | --- |

—

Ostu-müügilepingu projekti esitamine 2. etapi investoritele

| — | Siduva pakkumise suuniste esitamine 2. etapi investoritele |
| --- | --- |

—

Siduva pakkumise suuniste esitamine 2. etapi investoritele

| — | Juhtkonna lõplik esitlus |
| --- | --- |

—

Juhtkonna lõplik esitlus

| — | Uus või ajakohastatud teave (sealhulgas kõik viivislaenudega või tehinguga seotud kulud, mille müüja soovib jätta ostja kanda), mis tuleb investoritele esitada virtuaalse andmeruumi ning küsimuste ja vastuste protsessi kaudu |
| --- | --- |

—

Uus või ajakohastatud teave (sealhulgas kõik viivislaenudega või tehinguga seotud kulud, mille müüja soovib jätta ostja kanda), mis tuleb investoritele esitada virtuaalse andmeruumi ning küsimuste ja vastuste protsessi kaudu

| — | Lisavõimalus: tehingueelse analüüsi aruanded, mis esitatakse 2. etapi investoritele |
| --- | --- |

—

Lisavõimalus: tehingueelse analüüsi aruanded, mis esitatakse 2. etapi investoritele

| — | Lisavõimalus (kui on kohaldatav): virtuaalse andmeruumi aruandlus (nt pakkujate tegevuse ja huvivaldkondade kohta) |
| --- | --- |

—

Lisavõimalus (kui on kohaldatav): virtuaalse andmeruumi aruandlus (nt pakkujate tegevuse ja huvivaldkondade kohta)

| — | Siduvate pakkumiste analüüsi aruanne ja eelispakkuja valimine |
| --- | --- |

—

Siduvate pakkumiste analüüsi aruanne ja eelispakkuja valimine

Image 6

| — | Hallata sujuvat portfellist väljumist, kui viivislaenude müük on lõpule viidud, muu hulgas määrates kindlaks müüja ja ostja müügijärgse tegevuse |
| --- | --- |

—

Hallata sujuvat portfellist väljumist, kui viivislaenude müük on lõpule viidud, muu hulgas määrates kindlaks müüja ja ostja müügijärgse tegevuse

| — | Jõustada ostu-müügileping ja vajaduse korral muud tehingudokumendid |
| --- | --- |

—

Jõustada ostu-müügileping ja vajaduse korral muud tehingudokumendid

| — | Finantstehingu lõpetamine |
| --- | --- |

—

Finantstehingu lõpetamine

| — | Viia lõpule andmete ja dokumentide üleandmise ettevalmistamine |
| --- | --- |

—

Viia lõpule andmete ja dokumentide üleandmise ettevalmistamine

| — | Pidada läbirääkimisi viivislaenude haldamise üleandmise üle varasemalt viivislaenude haldajalt ostjale või tema viivislaenude haldajale ja üleandmises kokkuleppele jõudmine |
| --- | --- |

—

Pidada läbirääkimisi viivislaenude haldamise üleandmise üle varasemalt viivislaenude haldajalt ostjale või tema viivislaenude haldajale ja üleandmises kokkuleppele jõudmine

| — | Tehingu arvelevõtmine raamatupidamises |
| --- | --- |

—

Tehingu arvelevõtmine raamatupidamises

| — | Tehingu lõpetamisel: üleviimisprotsess: viivislaenude ning asjaomase teabe ja dokumentide üleadmine ostjale, et tagada laenu sujuv ülevõtmine |
| --- | --- |

—

Tehingu lõpetamisel: üleviimisprotsess: viivislaenude ning asjaomase teabe ja dokumentide üleadmine ostjale, et tagada laenu sujuv ülevõtmine

| — | Virtuaalsete andmeruumide arhiivid |
| --- | --- |

—

Virtuaalsete andmeruumide arhiivid

| — | Lõplik ostu-müügileping |
| --- | --- |

—

Lõplik ostu-müügileping

Image 7

| — | Täita tehingu lõpetamise järgsed kohustused ostu-müügilepingu alusel |
| --- | --- |

—

Täita tehingu lõpetamise järgsed kohustused ostu-müügilepingu alusel

| — | Müüja ja ostja vaheline koostöö, nagu on ette nähtud ostu-müügilepinguga, ja vajaduse korral muudel juhtudel, kui tekivad probleemid või kui on vaja võtta ettenägematuid meetmeid. |
| --- | --- |

—

Müüja ja ostja vaheline koostöö, nagu on ette nähtud ostu-müügilepinguga, ja vajaduse korral muudel juhtudel, kui tekivad probleemid või kui on vaja võtta ettenägematuid meetmeid.

SISSEJUHATUS

COVID-19 pandeemia on põhjustanud järsu majanduslanguse ELis ja kogu maailmas. Hoolimata valitsuste rakendatud ulatuslikest toetuskavadest puutuvad pangad kokku ettevõtete ja üksikisikutega, kes on muutunud rahaliselt haavatavamaks, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjatega (VKEd). Viimasest majanduskriisist saadud peamine õppetund on see, et viivislaenude kuhjumist pankade bilanssides tuleks käsitleda võimalikult varakult. Sellega seoses on vaja täiendavaid struktuurimeetmeid, et vältida viivislaenude kuhjumist pankade bilanssides jätkuva pandeemia ja sellega seotud mõju tagajärjel.

Selleks et anda pankadele täiendav vahend, mis aitaks toime tulla COVID-19 pandeemia tõttu kasvanud krediidiriskiga, on komisjon oma 2020. aasta detsembri tegevuskavas „Viivislaenude probleemi lahendamine COVID-19 pandeemia tagajärgede kontekstis“ visandanud sihipärased meetmed viivislaenude järelturgude parandamiseks. Sellega seoses on üks peamisi poliitikavaldkondi probleemlaenude järelturgude edasiarendamine. Probleemsete varade sügav ja likviidne järelturg kogu ELis annaks pankadele võimaluse vähendada oma viivislaene, müües need kolmandatest isikutest investoritele. Kui pangad suudavad viivisvarasid oma bilansist järelturu kaudu paremini maha kanda, aitaks see neil keskenduda oma laenutegevusele, vabastada bilansis ruumi uutele laenudele ja seega rahastada majanduse elavdamist (2). Tuleks lihtsustada turule sisenemist ja sellel osalemist, eriti väiksemate müüjate ja ostjate jaoks, kellel võib olla väga oluline roll viivislaenude probleemi lahendamisel kohalikul tasandil.

COVID-19 pandeemia majanduslike tagajärgede tõttu vähenes viivislaenudega kauplemine esialgu märkimisväärselt, kuid on viimasel ajal taas hoogustunud. Kui riiklikud toetusmeetmed järk-järgult lõpetatakse, on tõenäoline, et maksejõuetus võib kasvada, mis võib mõjutada pankade bilanssi. Pangad peavad olema valmis selleks, et teha võlgnike rahalised probleemid varakult kindlaks ning tegeleda laenuvõtjatega ennetavalt, et võlad vajaduse korral asjakohaselt restruktureerida (3). Kui viivislaenude (portfellide) müüki kolmandatest isikutest investoritele peetakse sobivaks meetodiks, peaksid pangad olema valmis viima läbi tõhusa ja tulemusliku tehinguprotsessi, mis tagab parima võimaliku tulemuse. See tooks kaasa viivislaenude parema hinna ja nende müügi hea mainega ostjale, et tagada vastavus seadustele ja sealhulgas tarbijakaitse.

Selleks teatas komisjon oma tegevuskavas, et töötab koostöös Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) ja asjaomaste sidusrühmadega välja suunised viivislaenude müüjatele. Seepärast avaldab komisjon suunised viivislaenude parimal viisil teostatud müügiprotsessi kohta järelturul. Suuniste eesmärk on soodustada häid müügi- ja ostupoole protsesse viivislaenude tehingutes ELi järelturgudel ning eelkõige aidata müüjaid ja ostjaid, kellel võib olla vähem kogemusi järelturul tehtavate tehingutega. Suunised võivad tuua ELi järelturgudele mitmeid eeliseid, võimaldades protsesside suuremat standardimist, suurendades tehingute ajakava tõhusust ja läbipaistvust ning parandades liikmesriikide turutavasid, eelkõige juhul, kui järelturud on vähem arenenud.

Käesolevas dokumendis tehakse kokkuvõte parimatest tavadest, lähtudes konkurentsitiheda tehinguprotsessi ettevalmistamisel tehtavate põhitegevuste järjestusest. Kõigis eri etappides esitatakse suunistes selged soovitused tõhusa ja tulemusliku lähenemisviisi kohta. Dokumendis kirjeldatakse üksikasjalikult põhiprotsessi ja materjale, mida pakutakse välisinvestoritele tavapärastes turutehingutes. Võttes arvesse asjakohaste andmete ja teabe jagamise olulisust, sisaldavad suunised soovitusi avalikustamise konkreetse ulatuse kohta vastavates etappides.

Suunistes kirjeldatakse mõningaid tavasid ja tingimusi, mida peetakse hea tulemuse saavutamiseks vajalikuks. Peamine sihtrühm on pangad (viivislaenude müüjatena), eelkõige väiksemad asutused, kellel on viivislaenude müügiga järelturul vähem kogemusi. Suunised kajastavad siiski ka suuremate pankade vaatenurka, kuna sellest dokumendist võiks saada kõigi viivislaenude müüjate turutava standard. Lisaks pangandussektorile võivad suunised olla viitedokumendiks ka teistele viivislaenude müügiga tegelevatele asutustele.

Turuosalised ei ole kohustatud suuniseid järgima. Pigem on nende eesmärk toetada viivislaenude müüjaid ja ostjaid selge ja struktureeritud protsessikirjelduse järgimisel, mis võimaldaks jõuda hea tulemuseni. Eelkõige sisaldavad suunised teavet konkreetsete meetmete kohta, mida müüja ja ostja võiksid võtta protsessi tõhususe ja tulemuslikkuse parandamiseks. Suunistes osutatakse ka teatavatele meetmetele, mis on olulisemad mõne konkreetse tehinguliigi (ja teatavatel juhtudel teatava suurusega tehingu) ja/või varaklassi puhul.

Mis puutub tehinguliikidesse, siis käsitletakse suunistes (suurte) viivislaenuportfellide otsemüüki ja viidatakse (suurtele) ühe alusvaraga tehingutele (4). Arvesse võetakse nii tagatiseta kui ka tagatud laene, sealhulgas järgmisi viivislaenude kategooriaid:

| — | Tagatud elamukinnisvaralaenud: nõuab palju kontrolle ja väga oluline on nõuetekohane dokumenteerimine. |
| --- | --- |

—

Tagatud elamukinnisvaralaenud: nõuab palju kontrolle ja väga oluline on nõuetekohane dokumenteerimine.

| — | Tagatud ärikinnisvaralaenud: olemuselt väga heterogeenne – omadused erinevad vastavalt asukohale, suurusele, tööstusharule, kasutusviisile jne. |
| --- | --- |

—

Tagatud ärikinnisvaralaenud: olemuselt väga heterogeenne – omadused erinevad vastavalt asukohale, suurusele, tööstusharule, kasutusviisile jne.

| — | Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjatega seotud viivisnõuded: vaja on pöörata suurt tähelepanu tagatiste hindamisele, rahavoogude analüüsile ning statistiliste meetodite ja valimite kasutamisele. |
| --- | --- |

—

Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjatega seotud viivisnõuded: vaja on pöörata suurt tähelepanu tagatiste hindamisele, rahavoogude analüüsile ning statistiliste meetodite ja valimite kasutamisele.

| — | Tagatiseta tarbijalaenud: portfellid koosnevad üldjuhul väikestest nõuetest. |
| --- | --- |

—

Tagatiseta tarbijalaenud: portfellid koosnevad üldjuhul väikestest nõuetest.

| — | Tagatiseta ärilaenud: eeldavad rangemat tehingueelset analüüsi. |
| --- | --- |

—

Tagatiseta ärilaenud: eeldavad rangemat tehingueelset analüüsi.

| — | Liising: on kindlate eriomaste joontega eritoode (5). |
| --- | --- |

—

Liising: on kindlate eriomaste joontega eritoode (5).

Siit tuleneb, et viivislaenud on n-ö eritoode. Viivislaenude müük sõltub sageli konkreetse portfelli eripärast. Seega ei oleks protsessi täielik standardimine võimalik ja see ei ole suuniste eesmärk.

Dokumendi põhistruktuur lähtub kronoloogilisest arutluskäigust. Igas põhipeatükis keskendutakse ühele konkreetsele etapile, mida tuleks müügimenetluse käigus järgida. Kaks peamist alternatiivset standardstrateegiat konkurentsipõhise protsessi loomisele on suunatud enampakkumine ja läbirääkimistega müük. Suunistes käsitletakse neid kahte alternatiivset strateegiat vastavalt vajadusele ja nende võimalikku mõju, kui üks või teine valitakse. Käesolevad suunised on seotud paljude osalistega enampakkumisega, mis on tüüpiline kaheetapiline protsess.

Selle dokumendi töötas välja komisjon tihedas koostöös komisjoni viivislaenude nõuanderühma liikmete ja vaatlejatega. Nõuandekomisjoni liikmed on loetletud 1. lisas.

1.   Tehingu struktureerimine: portfelli valik

1.1.   Põhitegevused

Portfelli valik paneb aluse tehingu õnnestumisele. Väga oluline on valida turukõlblik portfell, mis vastab sisemistele strateegilistele eesmärkidele ja vastab investorite nõudlusele. Kõrgema juhtkonna varajane kaasamine portfellivaliku protsessi suurendab tehingu lõpuleviimise kindlust, mis on oluline nii müüjale kui ka ostjale. Turukõlblik ja hästi valitud portfell vähendab riski, et tehing jääb lõpule viimata, vältides seega kõigi asjaosaliste ressursside ebatõhusat kasutamist.

Esimese etapi põhitegevused on järgmised:

| — | võimalike õiguslike / maksusüsteemist tulenevate / tarbijakaitsega seotud piirangute hindamine; |
| --- | --- |

—

võimalike õiguslike / maksusüsteemist tulenevate / tarbijakaitsega seotud piirangute hindamine;

| — | olemasoleva IT-süsteemi läbivaatamine valikuprotsessi optimeerimiseks; |
| --- | --- |

—

olemasoleva IT-süsteemi läbivaatamine valikuprotsessi optimeerimiseks;

| — | tehingu ulatuse määramine / müügiportfelli valik; |
| --- | --- |

—

tehingu ulatuse määramine / müügiportfelli valik;

| — | otsuse tegemine i) asutusesiseste ressursside või väliste teenuseosutajate kasutamise kohta, eeldades, et alati on vaja teatud sisemisi ressursse, (6) ja ii) protsessi läbiviimiseks kõige tõhusama ja tulemuslikuma organisatsioonilise struktuuri kohta; |
| --- | --- |

—

otsuse tegemine i) asutusesiseste ressursside või väliste teenuseosutajate kasutamise kohta, eeldades, et alati on vaja teatud sisemisi ressursse, (6) ja ii) protsessi läbiviimiseks kõige tõhusama ja tulemuslikuma organisatsioonilise struktuuri kohta;

| — | muude kaalutluste täiendav analüüs seoses haldamise, portfelli mudeldamise ja nn reservhinna määramisega. |
| --- | --- |

—

muude kaalutluste täiendav analüüs seoses haldamise, portfelli mudeldamise ja nn reservhinna määramisega.

Valikuprotsessi optimeerimiseks ning andmete valideerimise, andmete kooskõlastava võrdlemise ja aeganõudvate käsitsi muudatustega kaasnevate suurte kulude vältimiseks tuleks olemasolev IT-süsteem vajaduse korral läbi vaadata ja seda kohandada. Mida keerukam on tehing, seda tõenäolisemalt soovitatakse kavandada müüja organisatsioonis vastav struktuur, kuna see võimaldab tehingu kõigi sisemiste sidusrühmade tegevust paremini kooskõlastada ja tehingu käiku tähelepanelikumalt jälgida.

Portfellivalikul on igas tehingus oluline roll, kuna õiges portfellivalikus peitub tehingu õnnestumise võti. Portfellivaliku protsess peab kajastama müüja vajadusi ja strateegilisi eesmärke ning samal ajal vastama investorite nõuetele, mis ei pruugi tingimata olla müüja huvidega kooskõlas. Müüja eesmärgid võivad olla tingitud muutustest strateegias, regulatiivsest survest ja/või riskivalmiduse muutustest. Kuigi müüjal võib olla ootus müüa keerukamaid viivisnõudeid kõrge hinnaga, võib neid eesmärke olla vaja kohandada, sest investorite strateegia pakutavate viivislaenude käsitlemiseks näeb ette teistsuguse tuluootuse ja kulukalkulatsiooni. Otsus müüa või säilitada/hoida, et saada kasu edasisest tõusust, on peamiselt tingitud müüja organisatsioonisisestest seisukohtadest (mille puhul võetakse arvesse sissenõutavat väärtust ilma sissenõudmise kuludeta koos mõjuga eri kliendisegmentide kasumiaruandele), mida võrreldakse tajutavate turu seisukohtadega (kohaldatakse portfelli või ühelaenutehingu puhul).

Portfellivaliku protsessi käigus võib olla vaja välja jätta ka varad, mida võib olla raske laenuvõtja vastu sisse nõuda ja/või kolmandale isikule loovutada või mis on portfellis konkreetselt märgitud. Hea näide on nõuded, mille suhtes on kolmandatel isikutel õigusi, või muul viisil koormatud nõuded, nagu garantiid. Sellistel juhtudel on sageli raske või ebatõenäoline saada soodustatud isikult vara üleandmiseks vajalikku nõusolekut. See võib viia olukordadeni, kus näiteks mõned laenuvõtjaga seotud nõuded, nagu tähtajalised laenud, võidakse ostjale üle anda, samas kui kõige rohkem tööd nõudvad viivisnõuded jäävad panga kanda. See näitab ka seda, kui oluline on, et tehingute töörühm (kui see on viivislaenude käsitlemise töörühmast erinev) peab avatud dialoogi vastavate viivislaenude käsitlemise spetsialistidega.

Väärib märkimist, et portfell võib protsessi käigus hiljem veel muutuda; muu hulgas jäetakse välja põhjendatult kõlbmatud nõuded, kui neid leitakse. 1. ja 2. etapis jätkab müüja viivislaenude kontrollimist, et teha kindlaks, kas teatavad laenud tuleks lõplikust portfellist kooskõlas kõlblikkuskriteeriumide ja välistamiskriteeriumidega välja jätta. Eelispakkuja (kes on enamikul juhtudel lõpuks/ideaaljuhul ka ostja) võib samuti paluda mõned viivislaenud välja jätta. Sellest lähtudes viiakse portfelli koostamine lõpule. Kronoloogiliselt hõlmab see lähenemisviis järgmisi etappe:

| — | peamiste valikukriteeriumide (liik, vastaspool, staatus, suurus, geograafiline asukoht jne) kohaldamine; |
| --- | --- |

—

peamiste valikukriteeriumide (liik, vastaspool, staatus, suurus, geograafiline asukoht jne) kohaldamine;

| — | võõrandamiseks kõlbmatute laenude väljaarvamine (7); ning |
| --- | --- |

—

võõrandamiseks kõlbmatute laenude väljaarvamine (7); ning

| — | laenude välistamine vastavalt müüja ja ostja vahelistele läbirääkimistele. |
| --- | --- |

—

laenude välistamine vastavalt müüja ja ostja vahelistele läbirääkimistele.

1.2.   Võimalike õiguslike / maksusüsteemist tulenevate / tarbijakaitse piirangute hindamine

Enne viivislaenude portfelli koostamist ja müümist on vaja selgitada mitmeid õiguslikke küsimusi, mis on eri riikides erinevad.

| — | Kas on lubatud müüa laene kolmandale isikule (nt pangasaladus, laenu eritingimused jne) ja millised on kolmandale isikule esitatavad nõuded (nagu on ette nähtud krediidihaldajaid ja krediidiostjaid käsitlevat direktiivi rakendavas kohalikus õigusaktis (8))? |
| --- | --- |

—

Kas on lubatud müüa laene kolmandale isikule (nt pangasaladus, laenu eritingimused jne) ja millised on kolmandale isikule esitatavad nõuded (nagu on ette nähtud krediidihaldajaid ja krediidiostjaid käsitlevat direktiivi rakendavas kohalikus õigusaktis (8))?

| — | Kas on lubatud jagada andmeid kolmandate isikutega ja milliseid andmeid võib ja milliseid ei või jagada või võib jagada ainult andmetöötluslepinguga (9)? |
| --- | --- |

—

Kas on lubatud jagada andmeid kolmandate isikutega ja milliseid andmeid võib ja milliseid ei või jagada või võib jagada ainult andmetöötluslepinguga (9)?

| — | Kas on vaja taotleda luba mis tahes reguleerivalt asutuselt, võttes arvesse kavandatava tehingu eripära (ning krediidihaldajaid ja krediidiostjaid käsitlevat direktiivi rakendavate kohalike õigusaktide sätteid)? |
| --- | --- |

—

Kas on vaja taotleda luba mis tahes reguleerivalt asutuselt, võttes arvesse kavandatava tehingu eripära (ning krediidihaldajaid ja krediidiostjaid käsitlevat direktiivi rakendavate kohalike õigusaktide sätteid)?

| — | Kas portfelli müügiga kolmandale isikule kaasneb kohustisi, mis tulenevad laenu praeguse haldaja / advokaadiga sõlmitud lepingust (nt õigusabikulud, trahvid jne)? |
| --- | --- |

—

Kas portfelli müügiga kolmandale isikule kaasneb kohustisi, mis tulenevad laenu praeguse haldaja / advokaadiga sõlmitud lepingust (nt õigusabikulud, trahvid jne)?

| — | Kas laenude suhtes kohaldatakse piiranguid või kuuluvad nende hulka börsil kaubeldavad äriühingud, mille suhtes kehtivad eripiirangud (nt siseteave, müüja töötajad, seadusega sätestatud loovutamispiirangud)? |
| --- | --- |

—

Kas laenude suhtes kohaldatakse piiranguid või kuuluvad nende hulka börsil kaubeldavad äriühingud, mille suhtes kehtivad eripiirangud (nt siseteave, müüja töötajad, seadusega sätestatud loovutamispiirangud)?

| — | Kas kolmandale isikule müümisel on vajalik avalik-õigusliku/riigi omandis oleva arengupanga (nt Finnreva, KfW) nõusolek? |
| --- | --- |

—

Kas kolmandale isikule müümisel on vajalik avalik-õigusliku/riigi omandis oleva arengupanga (nt Finnreva, KfW) nõusolek?

| — | Millised on müüja jurisdiktsioonist tulenevad maksumõjud? |
| --- | --- |

—

Millised on müüja jurisdiktsioonist tulenevad maksumõjud?

Kui viivislaenude aluseks olevad lepingud on lõpetatud („tühistatud laenud“), on kogu laen tavaliselt kohe täielikult sissenõutav, mis võimaldab otsemüüki. Viivislaenude alamkategooria „laenud, mida tõenäoliselt tagasi ei maksta“ puhul on olukord keerulisem, sest aluslepingud on endiselt kehtivad ning võõrandamisel tuleks arvesse võtta nii nõudeid kui ka lepinguid (10).

Asjakohase tarbijakaitse tagamiseks on vajaduse korral seadusega kehtestatud teatavad kohalikud/riiklikud tarbijate teavitamisega seotud kohustused, mida tuleb kontrollida ja täita.

1.3.   Portfellivaliku protsessi eesmärgid

Portfelli valikul on oluline roll tehingu lõpule viimata jäämise riski vähendamisel. Selle riski maandamine on viivislaenude portfelli tõhusa ja tulemusliku müügi võti ning tehingute üks tähtsamaid tegureid nii müüjate kui ka ostjate jaoks. Tehingu potentsiaalse ebaõnnestumise riski ei tohiks alahinnata, eriti kui müüja ja ostja on investeerinud palju aega ja vahendeid, ning see võib põhjustada müüjale ja/või ostjale ka maineprobleeme. Kui müüja ei saa tehingut teha, ei pruugi investorid olenevalt konkreetsetest põhjustest enam osaleda sama müüja korraldatavates tulevastes tehingutes. Müüjaid, kes on varem tehinguid tühistanud, ei pruugita pidada sama atraktiivseks ja usaldusväärseks kui teisi, sest neid võidakse seostada suurema ebakindlusega ja tehingutest uuesti loobumise riskiga. Investorid eelistavad kulutada oma piiratud ressursse, töötajaid ja kapitali tehingutele turul, kus tehingu teostamise oodatav tõenäosus on kõige suurem, ning mitte raisata potentsiaalselt suuri rahalisi ja muid (sisemisi) ressursse tehingueelsele analüüsile. Teisest küljest ei pruugi müüja kutsuda 1. etapi investoreid, kes astuvad protsessist kõrvale pärast ebarealistlike mittesiduvate pakkumiste esitamist, osalema üheski tulevases tehingus.

Äärmiselt oluline on kasutada portfellivalikut kõigi huvitatud isikute erinevate ja sageli vastandlike huvide tasakaalustamise vahendina. Portfelli võõrandamise tehing nõuab sageli paljude erinevate sisemiste sidusrühmade, sealhulgas vähemalt viivislaenusuhete haldamise töörühma ning finants-, riski-, IT- ja õigusosakonna ning vastavuskontrolli esindajate kaasamist. Seepärast on asutusesisene ootuste haldamine oluline, et saada tehingu sooritamiseks vajalikud heakskiidud. Võttes aga arvesse erinevaid asutusesiseseid osalisi, võib isegi hästi kavandatud ja hästi ellu viidud protsess nõuda müüja organisatsioonilt suuri ressursse. Lisaks võib osutuda vajalikuks täiustada sisemisi IT-süsteeme, millega kaasnevad lisakulud. Juhtudel, kui on vaja välist tuge andmealaseks nõustamiseks ja andmete valideerimiseks, soovitusliku hinna määramist jne, võivad sellega kaasneda olulised otsesed ja kaudsed kogukulud. Seetõttu peaks müüja tunnistama, et olenemata sellest, kas tehing edukalt lõpule viiakse, võivad sellega kaasneda märkimisväärsed kulud.

Tegurid, mis võivad põhjustada tehingute lõpetamata jäämist, on näiteks järgmised:

| — | vajaliku asutusesisese heakskiidu puudumine (muu hulgas) järgmistel põhjustel:






  — | pakutud hinnad jäävad ootustele suuresti alla; |
| --- | --- | --- |

—

vajaliku asutusesisese heakskiidu puudumine (muu hulgas) järgmistel põhjustel:

—

pakutud hinnad jäävad ootustele suuresti alla;

| — | kõrgema juhtkonna kaasamata jätmine või ebapiisav kaasamine ja/või |
| --- | --- |

—

kõrgema juhtkonna kaasamata jätmine või ebapiisav kaasamine ja/või

| — | ootamatute tegurite ilmnemine (näiteks ebasoodne meediakajastus, õigusaktide muudatused jne); |
| --- | --- |

—

ootamatute tegurite ilmnemine (näiteks ebasoodne meediakajastus, õigusaktide muudatused jne);

| — | halb ajastus turul investorite huvipuuduse ja/või pakutavale portfellile turu puudumise tõttu; |
| --- | --- |

—

halb ajastus turul investorite huvipuuduse ja/või pakutavale portfellile turu puudumise tõttu;

| — | tehnilised põhjused, nt tehinguprotsessi ajal jõustunud üleandmise piirangud; tavaliselt on sellised piirangud ettenähtavad ja tehingu valitud ulatus ei tohiks hõlmata viivislaene, kui selline risk on olemas; |
| --- | --- |

—

tehnilised põhjused, nt tehinguprotsessi ajal jõustunud üleandmise piirangud; tavaliselt on sellised piirangud ettenähtavad ja tehingu valitud ulatus ei tohiks hõlmata viivislaene, kui selline risk on olemas;

| — | andmelüngad ja/või andmekvaliteediga seotud probleemid, mis mõjutavad negatiivselt hinnastamist ja/või üleandmist; |
| --- | --- |

—

andmelüngad ja/või andmekvaliteediga seotud probleemid, mis mõjutavad negatiivselt hinnastamist ja/või üleandmist;

| — | õiguslikud/maksupiirangud viivislaenude müügile teatavates jurisdiktsioonides, nt konkreetsed tegevusloa nõuded ostjatele (mis peaksid kaduma pärast krediidihaldajaid ja krediidiostjaid käsitleva direktiivi rakendamist), õigusliku sissenõudmise eeltingimus enne mis tahes müüki, maksustamine, mis muudab tehingu majanduslikult ebaotstarbekaks, jne (11). |
| --- | --- |

—

õiguslikud/maksupiirangud viivislaenude müügile teatavates jurisdiktsioonides, nt konkreetsed tegevusloa nõuded ostjatele (mis peaksid kaduma pärast krediidihaldajaid ja krediidiostjaid käsitleva direktiivi rakendamist), õigusliku sissenõudmise eeltingimus enne mis tahes müüki, maksustamine, mis muudab tehingu majanduslikult ebaotstarbekaks, jne (11).

Enamikku neist teguritest saab leevendada hästi läbimõeldud portfellivaliku ja põhjaliku analüüsi / müügiprotsessi kavandamisega enne tehingu alustamist. Kõrgema juhtkonna kinnitatud strateegilisel otsusel põhinev portfellivalik saab tavaliselt asjakohased heakskiidud, kuna see on tavaliselt juba kooskõlas juhtkonna eesmärkide ja panga strateegilise viivislaenude kõrvaldamise kavaga. Tehingu tegemise põhjused ja võimalikud eesmärgid on esitatud 2. lisas.

Isegi kui puudub eelnevalt kindlaks määratud või kõikehõlmav aktiivse viivislaenude müügiprogrammi strateegia, peaks portfellivalik alati põhinema üldistel sisemistel eesmärkidel ja peamistel tulemusnäitajatel ning olema kooskõlas sisesuunistega. Oluline on märkida, et sisemisi strateegilisi eesmärke ei ole tingimata vaja täita igal üksikjuhul eraldi. On võimalik, et ühe alusvara alusel kriteeriumidele mittevastavate riskipositsioonide lisamine võib siiski parandada portfelli üldist turustatavust. Näiteks võidakse portfelli lisada varad, mille vastu on turul selge huvi, isegi kui need ei täida tehingu kõiki eesmärke. See võib suurendada pakkumise atraktiivsust absoluutväärtuses ja laiendada investoribaasi, mis toob kaasa kõrgema hinna.

Müüja ootustele vastava portfelli valimine on kindlasti eeltingimus, kuigi ainult üks osa edukast tehingust. Portfell peab äratama ka investorite huvi ja lisaks võimaldama nende ootustel täituda. Turuteave ja sondeerimine on selle riskiteguri maandamisel keskse tähtsusega. Ilmselgelt on mõttetu valida portfell, mis vastab müüja nõuetele/kaalutlustele, kuid mille järele ei ole turul nõudlust. Portfellivaliku kunst eeldab turunõudluse ja müüja sise-eesmärkide tasakaalustamist valikuprotsessis.

Soovitatav on koostada ühtne portfell, mis on suunatud konkreetsetele investorirühmadele. Lisaks tuleks portfelli koosseisus vältida liiga paljude erinevate varaklasside kombineerimist, kuna investorid on peamiselt spetsialiseerunud konkreetsetele varaklassidele – ehkki on müüdud ka segaportfelle. Enamikul juhtudel otsustavad investorid järgmiste laenude vahel:

| — | tarbijalaenud VÕI ettevõttelaenud VÕI avaliku sektori laenud; |
| --- | --- |

—

tarbijalaenud VÕI ettevõttelaenud VÕI avaliku sektori laenud;

| — | füüsilise varaga (nt kinnisvara, lennukid, autod jne) tagatud laenud VÕI tagatiseta laenud ning |
| --- | --- |

—

füüsilise varaga (nt kinnisvara, lennukid, autod jne) tagatud laenud VÕI tagatiseta laenud ning

| — | pankrotistunud VÕI mittepankrotistunud laenuvõtjate laenud. |
| --- | --- |

—

pankrotistunud VÕI mittepankrotistunud laenuvõtjate laenud.

Lisaks soovitatakse koostada jurisdiktsiooni seisukohast ühtne viivislaenude portfell, st valida viivislaenud (ja ideaaljuhul ka kinnisvaratagatised) ainult ühest jurisdiktsioonist. Investorite arv väheneb portfellide puhul, mis sisaldavad eri jurisdiktsioonidest pärit viivislaene, ja riigiülesed portfellid muudavad kavandatava tehingu mitmesuguste parameetrite suhtes nii müüja kui ka ostja jaoks keerukamaks (õigus, maksud, haldamine). Jurisdiktsiooni analüüsides peaks müüja võtma arvesse alljärgnevat.

| — | Kus viivislaen tegelikult arvel on, st millises jurisdiktsioonis asub müüja? |
| --- | --- |

—

Kus viivislaen tegelikult arvel on, st millises jurisdiktsioonis asub müüja?

| — | Millise riigi seadusi kohaldatakse nende aluseks olevate laenulepingute suhtes? |
| --- | --- |

—

Millise riigi seadusi kohaldatakse nende aluseks olevate laenulepingute suhtes?

| — | Kus on laenuvõtjate elu- või asukoht või registrijärgne asukoht (laenu andmise ajal ja praegu)? |
| --- | --- |

—

Kus on laenuvõtjate elu- või asukoht või registrijärgne asukoht (laenu andmise ajal ja praegu)?

| — | Kus asub (kinnisvara)tagatis? |
| --- | --- |

—

Kus asub (kinnisvara)tagatis?

Veel üks oluline kriteerium, mida tuleb arvesse võtta, on portfelli suurus ja potentsiaalne ostuhind. Investorid peavad investeerima aega ja ressursse tehingueelsesse analüüsi, mida tuleb arvesse võtta investeeringu võimaliku tasuvuse arvutamisel. Lisaks ei pruugita sellist investeeringut üldse tagasi saada, kui tehingu võidab mõni teine osaline. Kui portfell on investeeritavate vahendite poolest liiga väike ja eeldatav tulu samuti, võib tehingueelse analüüsi potentsiaalne kulu olla suurem kui pakutud portfelli eeldatav tulu, või võib müüjal olla vaja kaaluda ostu-müügilepingus põhjalike kinnituste ja tagatiste pakkumist, et tasakaalustada riski, et tehingueelset analüüsi ei võimaldata, ja/või pakkuda võimalust portfelliga tutvuda. Sellisel juhul on suur oht, et keegi ei liitu protsessiga ega esita pakkumust. Kuna tehingueelse analüüsi kulud on märkimisväärsed ja juhul, kui investorit ei valita eelispakkujaks, ka asjatud, ning sõltuvad tehingu keerukusest, tuleb turu vastu huvi tekitamiseks leida õige tasakaal suuruse, kinnituste ja tagatiste ning portfelli hinna ja tootluse vahel.

1.4.   Portfellivaliku protsessi tehnilised aspektid

Oluline on võtta arvesse portfellivaliku protsessi tehnilisemaid aspekte. Pankade IT-süsteemid ei ole sageli spetsiaalselt välja töötatud portfelli likvideerimiseks, sest sellised süsteemid on tavaliselt kavandatud toetama asutusesisest laenude käsitlemist ja laenuspetsialisti oma igapäevaste ülesannete täitmisel. Pank pakub oma klientidele mitmesuguseid tooteid ning peab avalikustama olulise hulga raamatupidamis- ja regulatiivset teavet peamiselt üldise riskipositsiooni taseme kohta. Panga ärimudel ei ole aga pangaportfelli kontekstis tavaliselt suunatud varade sagedasele ostmisele ja müümisele. Panga IT-süsteem ei ole ette nähtud sagedaste tehingute jaoks. Tavaliselt kajastab see riskide vaatenurka, kuna see on panga jaoks oluline. See ei pruugi alati kajastada juriidilisemat või lepingukesksemat vaatenurka, mis võib aga olla tehingu õnnestumiseks kriitilise tähtsusega. Võimalikele investoritele piisava teabe andmine võib seega olla panga jaoks keeruline ning laenuteabe koostamiseks kasutatav teave vajab tavaliselt valideerimist (laenuteabe ettevalmistamist on kirjeldatud punktis 2).

Ühekordsete tehingute puhul võib andmete valideerimine ja vajaduse korral parandamine toimuda sageli käsitsi. Juhul kui kavandatakse korrapärasemaid tehinguid, on otstarbekas parandada IT-süsteemi, et protsessi tõhustada. See võib hõlmata olemasoleva IT-süsteemi läbivaatamist ja tehingu jaoks mitme välja muutmist ja/või täiendava välja loomist. IT-süsteemi täiustamine peaks võimaldama müüjal esitada õigeaegselt asjakohaseid andmeid kõigi positsioonide kohta kogu tehinguprotsessi jooksul. See vähendaks investorite jaoks tehingueelse analüüsi kulusid ja ka tehingu üldkulusid, mis parandab hinnastamist.

Uuenduslik lähenemisviis tõhusate tehingute toetamiseks on konkreetse valdkonna rakendamine front office’i süsteemis, mis võimaldab laenu- (või restruktureerimis-)spetsialistil liigitada laen tehingu jaoks sobivaks. Kuna laenuhalduritel peaks olema parim ülevaade riskipositsiooni väärtusest, võivad neil olla paremad võimalused soovitada asutusesisest restruktureerimis- või müügistrateegiat. See väli võimaldab seega laenuhalduritel liigitada konkreetsed laenud müügikõlblikeks ja võimaldab neil keskenduda laenudele, millele nad saavad anda rohkem lisaväärtust.

Lisaks peaks tehingute haldamise töörühmal olema võimalik filtreerida konkreetseid juhtimiseesmärke ja kaasata juhtimiseesmärkidele vastavad viivislaenud. Selliste viivislaenude hõlmamiseks on tavaliselt vaja asjaomase laenuhalduri heakskiitu. Selline lähenemisviis võimaldab tehingute töörühmal ka paremini juhtida tehingu ajastust, mis võib olla kasulik juhul, kui turul tegutseb samal ajal liiga palju teisi müüjaid. See on väga lihtne ja võimas vahend sisemise ladustamisfunktsiooni loomiseks. Võttes arvesse, et laenuhaldur kasutab seda välja aktiivselt, võimaldaks see ka vastutava laenuspetsialisti ja tehingute töörühma tegevust paremini kooskõlastada.

Kui tehingute töörühm jõuab järeldusele, et on saavutatud piisav suurus ja turulemineku aega peetakse atraktiivseks, võidakse asjakohased andmed laadida front office’i süsteemist üles süsteemi, mida töörühm kasutab (ja on mõnel juhul spetsiaalselt välja arendanud). Tarkvara võimaldab portfelli üksikasjalikult analüüsida, kuvab stratifitseerimistabelid, täidab asjakohased väljad ja koostab lõpuks laenuteabe. Andmete põhjal antakse kõrgemale juhtkonnale esimene hinnang võimaliku ostuhinna kohta. Pärast juhtkonnalt saadud heakskiitu võib algatada tehinguprotsessi. „Lihtsa“ portfelli puhul, kus on täielikud andmekogumid ja ostu-müügileping, toimib eespool kirjeldatud protsess hästi ning võib anda kiire ülevaate võimalikust portfellist ja müügi mõjust. Suuremate või eriliste tehingute puhul, mille puhul ei järgita selget loogikat (müügi põhjus) ja struktureerimata portfellide puhul, milles segunevad mitu varaklassi, on vajalik juhtumipõhine üksikasjalik analüüs. Vaja on teha täiendavaid jõupingutusi, eelkõige korralduslikes küsimustes.

1.5.   Siseressursside vajaliku kasutamise ja võimaliku täiendava välistoetuse vajaduse kaalumine

Enne portfelli koostamist ja müügi ettevalmistamist peaks müüja mõtlema sellele, kui palju on tal kavandatava müügitegevuse jaoks sisemisi ressursse, ja kas võib vaja olla kaasata väline teenuseosutaja, näiteks mõni tehinguplatvorm (vt ka 3. lisa).

Järgmised küsimused aitavad otsustamist lihtsustada.

| — | Kas müüjal on müügiprotsessi läbiviimisel kogenud siseeksperte? |
| --- | --- |

—

Kas müüjal on müügiprotsessi läbiviimisel kogenud siseeksperte?

| — | Kas müüjal on juurdepääs ulatuslikule investorite andmebaasile, et valida tehingu jaoks kõige sobivamad ja konkurentsivõimelisemad investorid? |
| --- | --- |

—

Kas müüjal on juurdepääs ulatuslikule investorite andmebaasile, et valida tehingu jaoks kõige sobivamad ja konkurentsivõimelisemad investorid?

| — | Kas müüja teab, mida investorid tehingueelsest analüüsist ootavad? |
| --- | --- |

—

Kas müüja teab, mida investorid tehingueelsest analüüsist ootavad?

| — | Kas müüja vajab andmete ettevalmistamisel tuge? |
| --- | --- |

—

Kas müüja vajab andmete ettevalmistamisel tuge?

| — | Kas müüjal on spetsiaalne sisejurist või on tal vaja tuge õigus-/maksualaseks nõustamiseks dokumentidega seoses (konfidentsiaalsuskokkulepe, ostu-müügileping)? |
| --- | --- |

—

Kas müüjal on spetsiaalne sisejurist või on tal vaja tuge õigus-/maksualaseks nõustamiseks dokumentidega seoses (konfidentsiaalsuskokkulepe, ostu-müügileping)?

| — | Kas müüjal on tehnilist suutlikkust andmete jagamiseks või on vaja virtuaalse andmeruumi pakkujat või tehinguplatvormi? |
| --- | --- |

—

Kas müüjal on tehnilist suutlikkust andmete jagamiseks või on vaja virtuaalse andmeruumi pakkujat või tehinguplatvormi?

1.6.   Korralduslikud küsimused

Tehingu kavandamisel võivad osutuda väga vajalikeks ressurssideks spetsiaalne asutusesisene töörühm ja/või väline teenuseosutaja. Selles osas keskendutakse peamiselt sisemistele aspektidele ja kaalutlustele. Eduka tehingu kavandamist ja sooritamist ei saa jätta ainult laenujuhi/restruktureerimishalduri ülesandeks, vaid, nagu eespool mainitud, nõuab see paljude osakondade oskusi ja kasuks võib tulla nõustaja abistav roll. Sellega seotud töö mahtu ei tohiks alahinnata. Samuti on väga oluline olemasoleva ostjate võrgustiku väärtus ja mitme tehingu tegemise kogemus.

Teine oluline kaalutlus on see, kas laenu-/restruktureerimishalduri isiklikud eesmärgid võivad olla (või näivad olevat) vastuolus juhtkonna üldise eesmärgiga seoses tehinguga. Võib olla keeruline viia laenu-/restruktureerimishalduri individuaalsed eesmärgid kooskõlla eesmärkidega, mis saavutataks viivislaenude müügiga turul, mis vähendaks tema töökoormust. Samuti võib juhtuda, et laenu-/restruktureerimishaldurid tunnevad isiklikult muret selle pärast, et nende hallatavate laenude müümine turul võib muuta nende rolli tarbetuks. Üks võimalus selle probleemi leevendamiseks võiks olla kohandada laenu-/restruktureerimishaldurite iga-aastaseid eesmärke, et julgustada neid n-ö kasti linnukest tegema, sarnaselt IT-süsteemi turustavate varade välja lisamisega (vt eelmine punkt). See on osutunud edukaks meetodiks, millega stimuleerida laenude asjakohast ja tõhusat kindlakstegemist müügiprogrammi jaoks.

Paljudele müüjatele (kui see on majanduslikult tõhus) võiks soovitada spetsiaalse (ja ideaaljuhul sõltumatu) tehingurühma/-osakonna loomist, mis parandaks veelgi organisatsioonilist ülesehitust, et hõlbustada ja teha tulemuslikke viivislaenude tehinguid. Selline spetsiaalne töörühm saaks omandada teadmisi viivislaenude turgude kohta ja kogemusi turudünaamikaga (eri riikides/jurisdiktsioonides). See võimaldaks meeskonnal anda nõu viivislaenude portfelli valiku, võimalike turuhindade ja konkreetse portfelli müügist tuleneva majandusliku kasu kohta. See omakorda hõlbustab vajalikku (eelnevat) heakskiitmist ja tuge (kõrgemalt) juhtkonnalt viivislaenudega seotud tehingute tegemiseks.

Suuremate tehingute puhul võiks olla soovitatav korraldada tehingut (eraldi) projektina. Eespool kirjeldatud põhjustel peaks projekti juhtima asutusesisene tehingute töörühm (mida võivad toetada välised teenuseosutajad).

Suuremate müügiasutuste puhul võiks tehingurühmal soovitada luua projektijuhtimise büroo, mis koordineeriks erinevaid töösuundi, looks ühiseid kaustu, et vahetada teavet eri töösuundade vahel, ning korraldaks teabevahetust juhtkomiteega. Juhtkomiteesse peaksid kuuluma kõik asjaomased kõrgema astme juhid, et tagada nende pidev teavitamine tehingu edenemisest ja viia need vastavusse asjakohaste tulemustega. See aitab leevendada riski, et müügiloa andmisest keeldutakse. Seoses eri töösuundade loomise ja rakendamisega on müüjatel üldiselt üsna palju paindlikkust. Olulised töövood peavad siiski suutma täita oma ülesandeid ja neid ei tohiks häirida liiga keeruline struktuur. Sellised protsessid hõlmavad laenuteabe valideerimist/parandamist/täiendamist; andmeanalüüsi / tehingueelset analüüsi (mida peaks juhtima laenuhaldur/restruktureerimishaldur), finantsküsimusi, turundusküsimusi (tehinguhalduri juhtimisel) ja õigusküsimusi.

Selline struktuur koos projektijuhtimise bürooga ei pruugi sobida väiksemale müüjale, kes soovib müüa viivislaenuportfelli, mida peetakse turul väikeseks, kuid mis on müüja jaoks arvestatava suurusega. (Väiksema) müüja sisemine analüüs peaks käsitlema kõige tulemuslikumat ja kulutõhusamat organisatsioonilist korraldust, võttes arvesse müüdavate viivislaenude suurust ja keerukust.

2.   Ettevalmistusetapp

2.1.   Põhitegevused

Tuginedes eespool kirjeldatud meetmetele ja kaalutlustele, peaks müüja hoolitsema ettevalmistusetapis järgmiste põhitegevuste eest:

| — | protsessi etappide arvu kindlaksmääramine (kaheetapiline protsess mittesiduva ja siduva pakkumisega või üheetapiline protsess siduva pakkumisega); |
| --- | --- |

—

protsessi etappide arvu kindlaksmääramine (kaheetapiline protsess mittesiduva ja siduva pakkumisega või üheetapiline protsess siduva pakkumisega);

| — | ajakava kehtestamine, sh asutusesisesed sammud ja lähenemisviis turule (võttes arvesse õigusnõustajate ja konsultantide kaasamist ning jättes aega selleks, et menetleda investorite taotlusi); |
| --- | --- |

—

ajakava kehtestamine, sh asutusesisesed sammud ja lähenemisviis turule (võttes arvesse õigusnõustajate ja konsultantide kaasamist ning jättes aega selleks, et menetleda investorite taotlusi);

| — | peamiste turundusdokumentide (põhiliselt eelteabeleht ja teabememo) ettevalmistamine. 2. etapis võib tehingueelse analüüsi käigus olla vaja juhtkonna esitlust. Peamiste protsessidokumentide (peamiselt investori konfidentsiaalsuskokkulepe, protsessikiri (vajadusel 1. ja 2. etapi kohta eraldi), siduva pakkumise suunised ja vajadusel mittesiduva pakkumise suunised) ettevalmistamine; |
| --- | --- |

—

peamiste turundusdokumentide (põhiliselt eelteabeleht ja teabememo) ettevalmistamine. 2. etapis võib tehingueelse analüüsi käigus olla vaja juhtkonna esitlust. Peamiste protsessidokumentide (peamiselt investori konfidentsiaalsuskokkulepe, protsessikiri (vajadusel 1. ja 2. etapi kohta eraldi), siduva pakkumise suunised ja vajadusel mittesiduva pakkumise suunised) ettevalmistamine;

| — | laenuteabe ettevalmistamine ja dokumentide otsimine; |
| --- | --- |

—

laenuteabe ettevalmistamine ja dokumentide otsimine;

| — | virtuaalse andmeruumi (12) loomine (koos üksikasjaliku indeksiga); |
| --- | --- |

—

virtuaalse andmeruumi (12) loomine (koos üksikasjaliku indeksiga);

| — | ostu-müügilepingu ettevalmistamine. |
| --- | --- |

—

ostu-müügilepingu ettevalmistamine.

2.2.   Protsessi etappide arv ja ajakava

Kõigepealt tuleks teha otsus selle kohta, kas läbi viiakse kahe- või üheetapiline protsess, lähtudes turule toodava portfelli liigist ja eeldatavatest tähtaegadest (nt kui vara liik ja eeldatavad hinnad on hästi teada, võiks müügi kiirendamiseks eelistada üheetapilist protsessi). Tuleks kindlaks määrata ajakava, mis hõlmab kõiki asjakohaseid asutusesiseseid samme ja vahe-eesmärke turule lähenemisel, võttes arvesse järgmist:

| 1. | heakskiidu andmise korra järjepidevus, mis tuleneb juhatusepoolsest volituste delegeerimisest ja allakirjutanute volitustest (13); |
| --- | --- |

1.

heakskiidu andmise korra järjepidevus, mis tuleneb juhatusepoolsest volituste delegeerimisest ja allakirjutanute volitustest (13);

| 2. | võimalike kutsutavate investorite nimekirja kindlaksmääramine. Müügi puhul tuleb kontrollida kõigi asutusesiseste vastavusnõuete (nt põhimõttest „tunne oma klienti“ tulenevad nõuded) täitmist; |
| --- | --- |

2.

võimalike kutsutavate investorite nimekirja kindlaksmääramine. Müügi puhul tuleb kontrollida kõigi asutusesiseste vastavusnõuete (nt põhimõttest „tunne oma klienti“ tulenevad nõuded) täitmist;

| 3. | nimekiri võimalikest laenuhaldajatest, keda kutsutakse investori jaoks, kes on omandamisest potentsiaalselt huvitatud, kuid kellel ei ole praegu juurdepääsu laenuhaldajale; |
| --- | --- |

3.

nimekiri võimalikest laenuhaldajatest, keda kutsutakse investori jaoks, kes on omandamisest potentsiaalselt huvitatud, kuid kellel ei ole praegu juurdepääsu laenuhaldajale;

| 4. | konkurentsipõhise pakkumiskeskkonna loomine, et saavutada vajaduse korral piisav hinnasurve; väikese viivislaenuportfelli või ühe alusvaraga tehingu puhul peaks müüja siiski kaaluma ka suuremaid tehingukulusid ja jõupingutusi võrreldes kahepoolsete läbirääkimiste võimalusega; |
| --- | --- |

4.

konkurentsipõhise pakkumiskeskkonna loomine, et saavutada vajaduse korral piisav hinnasurve; väikese viivislaenuportfelli või ühe alusvaraga tehingu puhul peaks müüja siiski kaaluma ka suuremaid tehingukulusid ja jõupingutusi võrreldes kahepoolsete läbirääkimiste võimalusega;

| 5. | tehingudokumentide kindlaksmääramine – konfidentsiaalsuskokkuleppes, ostu-müügilepingus ja võimalikes täiendavates tehingudokumentides tuleb kokku leppida asjaomaste asutusesiseste juriidiliste üksustega, keda toetab väline õigusnõustaja; lisaks peaksid ostu-müügilepingule heakskiidu andma maksuosakond ja audiitorid; |
| --- | --- |

5.

tehingudokumentide kindlaksmääramine – konfidentsiaalsuskokkuleppes, ostu-müügilepingus ja võimalikes täiendavates tehingudokumentides tuleb kokku leppida asjaomaste asutusesiseste juriidiliste üksustega, keda toetab väline õigusnõustaja; lisaks peaksid ostu-müügilepingule heakskiidu andma maksuosakond ja audiitorid;

| 6. | müüja tehingueelse analüüsi / andmete parandamise läbiviimiseks ning eelteabelehe ja teabememo ning laenuteabe koostamiseks kuluva aja arvessevõtmine. |
| --- | --- |

6.

müüja tehingueelse analüüsi / andmete parandamise läbiviimiseks ning eelteabelehe ja teabememo ning laenuteabe koostamiseks kuluva aja arvessevõtmine.

2.3.   Põhidokumentide ettevalmistamine

Seejärel peaks asutus koostama viivislaenude ja reklaammaterjalidega seotud dokumendid. Eelteabeleht sisaldab tehingu peamisi taustaandmeid ja kokkuvõtlikke andmeid müüdavate viivislaenude kohta, protsessikirja koos kõigi asjaomaste tehinguetappide ja ajakavaga (vt ka punkt 3.4) ning teabememo, mis sisaldab lisateavet tehingu struktuuri ja viivislaenude portfelli kohta. Teabememos kirjeldatakse üksikasjalikult viivislaenude sihtportfelli / ühekordset riskipositsiooni ja seda kasutatakse pakkumismenetluse esmase turundusdokumendina. See sisaldab ka kommenteeritud kokkuvõtet, investeerimiskaalutlusi, müügistruktuuri, pakkumismeetodit, hinnangulisi tagasinõutud summasid jne.

Nendes dokumentides tuleks selgelt sätestada kõik protsessi kaasamise eeskirjad, sealhulgas ajakava, tingimused jne. Rõhutada tuleks selge ja läbipaistva teabevahetuse tähtsust algetapis, et selgitada potentsiaalsetele investoritele, miks tehing toimub ja millised on kaasamise eeskirjad. Vastasel juhul võib see põhjustada vääritimõistmisi ja lõppkokkuvõttes ohustada kokkulepet. Müüjad ei tohiks neid „pehmeid“ asjaolusid tähelepanuta jätta, sest need võivad motiveerida investorit tehingut kaaluma.

2.4.   Laenuteabe ettevalmistamine ja dokumentide otsimine

Selle etapi jooksul peaks müüv asutus hakkama koguma andmeid portfelli viivislaenude (ja vajaduse korral tagatiste) kohta, et koostada investoritele kättesaadavaks tehtav laenuteave. Müüja peaks koostama sellise laenuteabe, mis hõlmab vähemalt teavet järgmiste põhivaldkondade kohta:

| — | laenujäägi kogusumma ja jaotus põhinõudeks, intressideks, tasudeks ja kuludeks; |
| --- | --- |

—

laenujäägi kogusumma ja jaotus põhinõudeks, intressideks, tasudeks ja kuludeks;

| — | väljastamise kuupäev; |
| --- | --- |

—

väljastamise kuupäev;

| — | laenuvõtjate laad; |
| --- | --- |

—

laenuvõtjate laad;

| — | nõude/laenuvõtja staatus (nt maksejõuetu); |
| --- | --- |

—

nõude/laenuvõtja staatus (nt maksejõuetu);

| — | makseviivituse tekkimise kuupäev ja teave aegumise vältimiseks võetud meetmete kohta; |
| --- | --- |

—

makseviivituse tekkimise kuupäev ja teave aegumise vältimiseks võetud meetmete kohta;

| — | varasemad maksed, ideaaljuhul iga laenu puhul eraldi; |
| --- | --- |

—

varasemad maksed, ideaaljuhul iga laenu puhul eraldi;

| — | sissenõudmismenetluste ja prognoositavate tagasinõudmiste seis (äriplaan), kui see on kättesaadav; |
| --- | --- |

—

sissenõudmismenetluste ja prognoositavate tagasinõudmiste seis (äriplaan), kui see on kättesaadav;

| — | võla õiguslik seisund (nt kohtumenetlust ei ole alustatud, kohtumenetlus on käimas, otsus on juba tehtud ja otsus on täimisele pööramisel (14)); |
| --- | --- |

—

võla õiguslik seisund (nt kohtumenetlust ei ole alustatud, kohtumenetlus on käimas, otsus on juba tehtud ja otsus on täimisele pööramisel (14));

| — | tagatud laenu puhul lisaks: põhiteave tagatise kohta, sealhulgas pandiõiguse järk, registri faktid (registreeritud summad), kolmandate isikute õigused, turuväärtused, kui nende kohta on teave olemas, isiklikud garantiid jne. Ärikinnisvaralaenude puhul võib olla vaja avalikustada rohkem teavet rentnike/täituvuse, tootluse ja turu brutorendi kohta. Ettevõttelaenude puhul võib osutuda vajalikuks lisada laenuvõtjate finantsaruanded jne. |
| --- | --- |

—

tagatud laenu puhul lisaks: põhiteave tagatise kohta, sealhulgas pandiõiguse järk, registri faktid (registreeritud summad), kolmandate isikute õigused, turuväärtused, kui nende kohta on teave olemas, isiklikud garantiid jne. Ärikinnisvaralaenude puhul võib olla vaja avalikustada rohkem teavet rentnike/täituvuse, tootluse ja turu brutorendi kohta. Ettevõttelaenude puhul võib osutuda vajalikuks lisada laenuvõtjate finantsaruanded jne.

Krediidiportfellide täpsema hinna saamiseks soovitatakse püüda mitte ainult anda ülevaade andmetest, vaid esitada ka mõned varasemad tulemusnäitajad, eelkõige sissenõudmismäärade kohta. Varasemad tulemusnäitajad peaksid hõlmama tegelikke sissenõudmiste brutorahavooge (sealhulgas üksikasjalik teave vahepealse sissenõudmise ja kohtus oleva sularaha kohta) portfelli kohta laenu või laenuvõtja tasandil, millele lisanduvad menetluskulud ja õigusabikulud. Varasemad tulemusnäitajad võivad sisaldada kumulatiivseid sissenõudmiskõveraid, mis kajastavad müüva asutuse üldist restruktureerimiskogemust. Puuduliku suhte tõttu laenuvõtjaga on väga kasulik ka teave võla õigusliku seisundi kohta. Soovitatav on viia läbi ka müüja asutusesisene tehingueelne analüüs, et kontrollida salvestatud teabe täielikkust ja õigsust ning parandada andmete kvaliteeti ad hoc parandamise teel. Müüja tehingueelset analüüsi saab teha asutusesiseselt või välise (sellele valdkonnale spetsialiseerunud) teenuseosutaja toel, kes võib pakkuda täiendavat neutraalset (ja potentsiaalselt selgemat) seisukohta avaldatava olulise teabe kohta, mis mõjutab peamiselt hindu.

Oluline on märkida, et EBA standardsed viivislaenude andmevormid, mis töötati esimest korda välja 2017. aastal, et aidata hõlbustada finantsvaldkonna tehingueelset analüüsi ja viivislaenude tehingute hindamist, mängivad tulevikus üha olulisemat rolli. Komisjoni taotlusel ja pärast krediidihaldajaid ja krediidiostjaid käsitleva direktiivi vastuvõtmist vaatab EBA praegu andmevorme läbi, neid ühtlustades, et aidata pankadel pärast COVID-19 pandeemiat viivislaenude haldamise strateegiate raames paremini valmistuda. Vormide kasutamine on seni olnud vabatahtlik, kuid krediidihaldajaid ja krediidiostjaid käsitleva direktiiviga (15) on EBA-le antud volitus arendada neid edasi krediidiasutuste rakenduslikeks tehnilisteks standarditeks. Kooskõlas direktiivis sätestatud tingimustega peavad krediidiasutused tulevikus kasutama viivises olevate krediidilepingute üleandmise vorme (sealhulgas üleandmisel teistele krediidiasutustele). Võttes arvesse turuosaliste kogemusi ostja ja müüja poolel, peaksid läbivaadatud vormid muutuma lihtsamaks, proportsionaalsemaks ja tulemuslikumaks, mis võimaldaks ühtsel turul ühtset hinnaleidmist.

Müüja saab teha täielikkuse, täpsuse ja muid andmekvaliteedi kontrolle ning luua laenuteabe konkreetses vormingus, mis on vajalik tehingu jaoks või regulatiivsetel eesmärkidel. Sellega seoses soovitatakse kasutada Euroopa Pangandusjärelevalve viivislaenude andmevormi, mis peaks tulevikus muutuma kohustuslikuks. Väline teenuseosutaja võib toetada ka konkreetse portfelli eeldatava hinna määramist.

Dokumentide ettevalmistamine peaks hõlmama tegelikke laenutoimikuid või nende valimit, kuna investorid nõuavad seda tehingueelse analüüsi ajal. Igal juhul muutub dokumentide kättesaadavus siduva pakkumise etapis oluliseks teemaks, sest investorid nõuavad tavaliselt dokumentide kättesaadavusega seotud kinnitusi ja tagatisi. Üleantavas vormis dokumendid peavad olema valmis enne tehingu allkirjastamist/lõpetamist. Teave selle kohta, milliseid andmeid ja dokumente saab esitada millises vormis, on viivislaenude müügiprotsessi alustamise eeltingimus.

Füüsiliste dokumentide kogumine ei pruugi olla tühine formaalsus. Dokumentide halb kvaliteet võib hinda alandada. Olenevalt laenulepingust võib dokumentatsioon sisaldada mitmesuguseid dokumente ja andmeid.

| — | Laenudokumendid:






  — | võlgnike sõlmitud lepingud ja muud dokumendid |
| --- | --- | --- |

—

Laenudokumendid:

—

võlgnike sõlmitud lepingud ja muud dokumendid

| — | kohtudokumendid |
| --- | --- |

—

kohtudokumendid

| — | maksejõuetust käsitlevad dokumendid |
| --- | --- |

—

maksejõuetust käsitlevad dokumendid

| — | pikemaajaliste laenulepingute lisad |
| --- | --- |

—

pikemaajaliste laenulepingute lisad

| — | tagatistega seotud dokumendid |
| --- | --- |

—

tagatistega seotud dokumendid

| — | kirjavahetus klientide või kohtutega |
| --- | --- |

—

kirjavahetus klientide või kohtutega

| — | kirjavahetus juristidega |
| --- | --- |

—

kirjavahetus juristidega

Kui müüja peaks otsustama jagada dokumentide valimit ainult investoritega, tuleks valimi moodustamise protsessi põhjalikult selgitada ja kõik valimisse kuuluvad laenuvõtjad laenuteabes selgelt ära märkida. Müüja peaks koostama (statistiliselt) juhusliku valimi jaoks näidisdokumendid. Kui valitud viivislaenud ei kujuta endast juhuslikku valimit (või näib, et need ei kujuta endast juhuslikku valimit), juhivad investori tasandi analüütikud sellele tähelepanu ja investorid nõuavad tõenäoliselt täiendavaid dokumente, mis võib kogu protsessi edasi lükata, või kui müüja taotlust ei täida, võivad pakutavad hinnad langeda, sest investorid kardavad, et portfelli viivislaenude andmekvaliteet ei ole ühtlane.

2.5.   Virtuaalse andmeruumi loomise otsus

Teabe jagamiseks on suuremate tehingute puhul, mis sisaldavad enamasti digitaalselt kättesaadavat teavet, soovitatav kasutada virtuaalset andmeruumi (asutusesisest virtuaalse andmeruumi lahendust ja/või välist teenuseosutajat, kes pakub virtuaalse andmeruumi lahendusi). See võimaldab hõlpsasti kontrollitaval viisil jälgida dokumentide allalaadimist ja iga potentsiaalse investori tegevust. Lisaks võimaldab virtuaalne andmeruum tavaliselt korraldada küsimuste ja vastuste voore ning võib võimaldada ka jagada täiendava teabe taotlusi kõigi investoritega, mis toetab õiglast ja läbipaistvat protsessi. Virtuaalse andmeruumi võib müüja luua asutusesiseselt või koostöös välise teenuseosutajaga (üksikasjalikumat teavet vt 3. lisa).

Kui müüja otsustab kasutada virtuaalset andmeruumi, jagatakse kõiki (elektrooniliselt kättesaadavaid) andmeid ja dokumente selle andmeruumi kaudu. Kui müüja ei kasuta virtuaalset andmeruumi, valib müüja mõne muu turvalise andmeedastusvahendi.

Otsus virtuaalse andmeruumi loomise ja kasutamise kohta tuleks teha iga juhtumi puhul eraldi, et see vastaks kõigi osalevate poolte huvidele. Eelkõige väikeste portfellide või ühe alusvaraga tehingute puhul tuleks teha kulude-tulude analüüs, mille tulemusena võidakse loobuda virtuaalse andmeruumi kasutamisest ja pakkuda välja alternatiivseid lahendusi, mis oleksid sellistes tingimustes kulutõhusamad.

Virtuaalse andmeruumi kasutamisel tuleks konkreetses dokumendis sisalduvates suunistes sätestada eeskirjad, mida investorid peavad virtuaalse andmeruumi kasutamisel järgima (juurdepääs andmeruumile ja seal avaldatud teabe kasutamine). Tavaliselt sisaldab see dokument loetelu isikutest, kellele tuleb anda juurdepääs andmeruumile, andmeruumi eeskirju ja loaõigusi (nt allalaadimisloa tasemed, trükkimisvõimalused jne). Virtuaalse andmeruumi eeskirjad peaksid olema tasakaalustatud ja neis tuleks sätestada, et konflikti korral on ülimuslikud konfidentsiaalsuskokkulepped. See võib tekitada märkimisväärse viivituse, kui virtuaalse andmeruumi eeskirjad sisaldavad rangemaid sätteid kui konfidentsiaalsuskokkulepped, sealhulgas virtuaalsesse andmeruumi sisenevate isikute võimaliku isikliku vastutuse kohta. Kui investori analüütikud keelduvad virtuaalsesse andmeruumi sisenemast näiteks isikliku vastutuse klauslite tõttu, ei ole see ei müüja ega üldiselt protsessi huvides.

Virtuaalsesse andmeruumi üles laaditud dokumendid peavad vastama kohaldatavatele isikuandmete kaitset ja pangasaladusi käsitlevatele õigusaktidele. Seetõttu tuleb vajaduse korral varjata isikuandmeid (s.t isikukood, nimi/perekonnanimi jne) ja/või tundlikku teavet, kui asutusesisene/-väline tehingunõustaja seda soovitab.

Teisest küljest annab müüja selles etapis investoritele juurdepääsu olulisele teabele laenuteabe vormis, et võimaldada portfellianalüüsi. Mida asjakohasem on teave, seda tõenäolisemalt saab müüja realistlikke mittesiduvaid hinnapakkumisi. Asjakohane teave peaks hõlmama vähemalt järgmist: laenujäägi kogusumma, laenuvõtja sektor (eraisik, väikeettevõtja, suurettevõtja jne), makseviivituse tekkimise kuupäev, varasemad maksed, võla õiguslik seisund, tagatise üksikasjad (kui laen on tagatud). Suurte portfellide puhul ei pruugi virtuaalne andmeruum sisaldada 1. etapis täielikku dokumentatsiooni. Seejärel võib 2. etapis esitada laenudokumentide valimi. Laenudokumentide avalikustamise ulatuse võiks esitada 1. etapi investoritele 1. etapis, nii et nad arvestaksid seda oma mittesiduvas pakkumises. Valimi moodustamise kriteeriumid võib osutuda vajalikuks investoritele nõuetekohaselt teatavaks teha, kuna need võidakse lisada ostu-müügilepingusse kinnituste ja tagatiste kujul. Kui kaasatud on välised teenuseosutajad, soovitatakse lasta neil kontrollida valimi moodustamise kriteeriume ja need kinnitada.

2.6.   Laenu ostu-müügilepingu ettevalmistamine

Peale andmete ja dokumentatsiooni mõjutavad hinda ostu-müügilepingu tingimused. Seega tuleks ostu-müügilepinguga seotud protsessi alustada juba ettevalmistusetapis ja see peaks olema osa dokumentidest, mida investoritega virtuaalse andmeruumi kaudu enne siduva pakkumise esitamist jagatakse, ning üks põhielemente, mida siduva pakkumise puhul kaaluda.

Müüja peaks otsustama ostu-müügilepinguga seotud protsessi üle.

| — | Mis keeles tuleb ostu-müügileping investoritele esitada? Tavapärase turutavana eelistatakse inglise keelt, tingimusel et konkreetsete õigusterminite juures on ka viide vastavale õigusterminile kohalikus keeles. Kui aga sihtinvestorid on (üksnes) kohalikud, on kohalik keel tõenäoliselt vastuvõetav. |
| --- | --- |

—

Mis keeles tuleb ostu-müügileping investoritele esitada? Tavapärase turutavana eelistatakse inglise keelt, tingimusel et konkreetsete õigusterminite juures on ka viide vastavale õigusterminile kohalikus keeles. Kui aga sihtinvestorid on (üksnes) kohalikud, on kohalik keel tõenäoliselt vastuvõetav.

| — | Kas lepingu koostavad asutuse juristid või on selleks antud volitused välisele õigusnõustajale? |
| --- | --- |

—

Kas lepingu koostavad asutuse juristid või on selleks antud volitused välisele õigusnõustajale?

| — | Kas ostu-müügilepingu vormid on kättesaadavad pangandusliitudest või tehinguplatvormidelt? |
| --- | --- |

—

Kas ostu-müügilepingu vormid on kättesaadavad pangandusliitudest või tehinguplatvormidelt?

| — | Millist teavet juristid vajavad ostu-müügilepingu kohandamiseks portfellile vastavaks? |
| --- | --- |

—

Millist teavet juristid vajavad ostu-müügilepingu kohandamiseks portfellile vastavaks?

| — | Milliseid kinnitusi ja tagatisi saab müüja anda? Siin on väga tähtis restruktureerimise töörühma panus. |
| --- | --- |

—

Milliseid kinnitusi ja tagatisi saab müüja anda? Siin on väga tähtis restruktureerimise töörühma panus.

| — | Kes peab allkirjastama ostu-müügilepingu asutusesiseselt, enne kui see investoritele kättesaadavaks tehakse (16)? |
| --- | --- |

—

Kes peab allkirjastama ostu-müügilepingu asutusesiseselt, enne kui see investoritele kättesaadavaks tehakse (16)?

| — | Määrata kindlaks mõistlik ajakava, mille jooksul investorid peavad märkused ette valmistama, võttes seejuures arvesse lisaaega, mis võib olla vajalik, kui ostu-müügilepingu keel ei ole inglise keel, kuid investorite hulgas on rahvusvahelised korporatsioonid/fondid. |
| --- | --- |

—

Määrata kindlaks mõistlik ajakava, mille jooksul investorid peavad märkused ette valmistama, võttes seejuures arvesse lisaaega, mis võib olla vajalik, kui ostu-müügilepingu keel ei ole inglise keel, kuid investorite hulgas on rahvusvahelised korporatsioonid/fondid.

| — | Kehtestada asutusesisesed tähtajad: mida on vaja teha ja millal, et oleks võimalik järgida lepingu sõlmimise tähtaega? |
| --- | --- |

—

Kehtestada asutusesisesed tähtajad: mida on vaja teha ja millal, et oleks võimalik järgida lepingu sõlmimise tähtaega?

| — | Millal esitatakse ostu-müügilepingu projekt investoritele? |
| --- | --- |

—

Millal esitatakse ostu-müügilepingu projekt investoritele?

Ostu-müügilepingu projekti tuleks järgmises etapis täiendada (vt ka punkt 3.4).

3.   Turunduseelne etapp

3.1.   Põhitegevused

Turunduseelne etapp hõlmab turuvalmiduse esialgset hindamist, et saada tehingu kohta tagasisidet. Selle etapi tulemuseks on tehingu struktuuri ja ulatuse lõplik valik, protsessikiri, milles kirjeldatakse tehingu eeskirju ja ajakava, ning tehingueelse analüüsi materjali loend, milles kirjeldatakse üksikasjalikult, millises protsessi etapis tehakse potentsiaalsetele investoritele kättesaadavaks oluline materjal.

Põhitegevused on järgmised:

| — | turu sondeerimine |
| --- | --- |

—

turu sondeerimine

| — | määrata parim turundusstrateegia |
| --- | --- |

—

määrata parim turundusstrateegia

| — | jätkata protsessi- ja turundusmaterjalide ettevalmistamist mittesiduva ja siduva pakkumise etappide jaoks. |
| --- | --- |

—

jätkata protsessi- ja turundusmaterjalide ettevalmistamist mittesiduva ja siduva pakkumise etappide jaoks.

Turunduseelse etapi ulatus ja põhjalikkus sõltub sageli vastuolulistest nõuetest, millest müüja peab oma tegevuses juhinduma. Müüja peab tasakaalustama:

| — | vajaduse tehingute läbipaistvuse järele, mida nõuavad sidusrühmad (nt reguleerivad asutused, aktsionärid jne), ning |
| --- | --- |

—

vajaduse tehingute läbipaistvuse järele, mida nõuavad sidusrühmad (nt reguleerivad asutused, aktsionärid jne), ning

| — | üldeesmärgi (nt tagasinõudmiste/väärtuse maksimeerimine, kiirus ja kulud, häirete minimeerimine, kaalutlusõigus, abi osutamine raskustes klientidele jne). |
| --- | --- |

—

üldeesmärgi (nt tagasinõudmiste/väärtuse maksimeerimine, kiirus ja kulud, häirete minimeerimine, kaalutlusõigus, abi osutamine raskustes klientidele jne).

3.2.   Turu sondeerimine

Selles etapis võib müüja teha „turu sondeerimise“, mis lähtub kavandatava tehingu omadustest, ja koostada potentsiaalsete investorite pika nimekirja, et hinnata nende huvi tehingu vastu. Protsessi välised piirangud ei pruugi võimaldada avatud kutset võimalikult paljudele investoritele ja/või müüja ei pruugi teada, kes on kõige tõenäolisemad investorid. Seetõttu on oluline juurdepääs võimalikult laiale piiranguteta investoribaasile ja selle säilitamine. Sellega seoses saavad välised teenuseosutajad teatavate müüjate puhul mitmes jurisdiktsioonis aidata investorite andmebaaside kaudu leida õigeid investoreid.

Turu sondeerimise osana võib müüja väljastada eelteabelehe, kus tutvustatakse kavandatud protsessi (üldise ajakavaga), teabele juurdepääsu eeskirju ja pakkumismenetlust. Oluline on selgitada ootusi ja kirjeldada protsessi nii üksikasjalikult kui võimalik. Seetõttu on väga tähtis esitada konkreetne ajakava, näidata, millal esitatakse müüja dokumendid, millal ja millisel alusel pakkumisi oodatakse jne.

Eelteabeleht on anonüümne turundusdokument, milles esitatakse kokkuvõte kavandatava viivislaenude müügi põhielementidest. Selle võib esitada potentsiaalsetele investoritele enne konfidentsiaalsuskokkuleppe allkirjastamist (ja selles esitatakse esialgne teave selle kohta, millal selline kokkulepe tuleb allkirjastada/jõustada). Eelkõige viivislaenude müügi puhul, mis hõlmab kinnisvaratagatist, on oluline, et eelteabelehe koostamisel oleks kasutatud võimalikult ülevaatlikke visuaalseid materjale, kaarte jms. Niivõrd kui see on võimalik ilma konfidentsiaalset teavet avaldamata, peaks eelteabeleht käsitlema vähemalt peamisi kinnisvaraga seotud fakte, kinnisvara asukohta, investeeringute võtmeteavet, ülevaadet laenuvõtjast, juriidilise laenuprotsessi praegust etappi, peamisi finantsnäitajaid, pilti (17) ja kontaktandmeid (18).

Eelteabelehte levitatakse sihtinvestoritele, et tutvustada neile kavandatava tehingu põhielemente. Müüja kogub potentsiaalsetelt investoritelt huviavaldusi. Pärast kirjalike huviavalduste saamist võib müüja kaaluda täiendavate investorite kutsumist müügiprotsessis osalema.

Müüja asutusesisene/-väline õigusnõustaja peab pidama läbirääkimisi konfidentsiaalsuskokkulepete üle potentsiaalsete investorite ja nende vastavate õigusnõustajatega. Selle etapi lõpus peavad potentsiaalsed investorid konfidentsiaalsuskokkulepped allkirjastama. Pärast konfidentsiaalsuskokkuleppe jõustamist saab müüja edastada 1. etapi investoritele esialgse protsessikirja ja teabememo.

Kuna konfidentsiaalsuskokkulepped on oma olemuselt keerukad, võib kuluda kaua aega, kui läbirääkimisi peetakse kogenud investoritega, kellel on oma sise-eeskirjad ja suunised, millest neil tuleb kinni pidada. See peab kajastuma ajakavas. Võib juhtuda, et investor on valmis kiiresti alla kirjutama, kuid protsess kestab veel nädalaid, sest konfidentsiaalsuskokkuleppe üle tuleb pidada läbirääkimisi teise investoriga. Soovitatav on huvitatud investorite kaasamine tsentraliseerida, jaotades ülesanded rangelt töörühmade vahel ja kasutades tänapäevaseid tehnoloogiaid (sisesüsteemide või nt tehinguplatvormide kaudu).

Elemendid, mida tuleb müügi turundamisel/reklaamimisel arvesse võtta

Väga oluline on valida investorite elu- või asukoht ja turundusmaterjalide keel. Üldjuhul võivad tehingud, mille võimalik rahaline hind (netotulu) on alla 5–20 miljoni euro (olenevalt riigist ja viivislaenude portfelli eripärast), olla atraktiivsed üksnes kohalikele investoritele; suuremaid tehinguid tuleks turundada nii kohalikele kui ka rahvusvahelistele investoritele. Rahvusvahelised investorid eeldavad tavaliselt, et tehing hõlmab üldtunnustatud turudokumente ja -protsesse (nt LMA konfidentsiaalsuskokkulepe) ning tehinguprotsessi jaoks on vaja ingliskeelseid dokumente. Ka väiksemate tehingute puhul tuleks kaaluda ingliskeelseid dokumente, sest kohalikud investorid võivad olla seotud suuremate kontsernidega, mis on registreeritud välismaal ja mille puhul on vaja saada komisjoni heakskiit.

Samuti on oluline täpsustada investorite valikut konkreetse varakategooria eelistuse alusel. Viivislaenude turu investorid jagavad oma huvi enamasti mitme teguri alusel (vt ka punkt 1.3). Ostuvalmidust võib tõendada ka finantskohustusega (nt tagatisraha). Viimati nimetatud võimaluse puhul peaks müüja kaaluma turvalisuse taset, mida tagatis annab, võrreldes seda täiendavate jõupingutustega, mis tulenevad vajadusest pidada läbirääkimisi veel ühe dokumendi üle ja käsitleda mitme investori tagatismakseid, mis tuleb lõpuks tagasi maksta (välja arvatud ostja puhul, kellel võib tagatissumma ostuhinnast maha arvata).

3.3.   Parima turundusstrateegia määramine

Nagu eespool märgitud, tuleb teha valik üheetapilise ja kaheetapilise protsessi vahel. Kaheetapilist protsessi iseloomustab kahetasemeline avalikustamine. Esiteks toimub pakkujatele kõrgetasemeline avalikustamine mittesiduva pakkumise etapis. Seejärel võimaldatakse valitud investoritele juurdepääs teise taseme avalikustamisele siduva pakkumise etapis, mis üldiselt hõlmab üksikasjalikumaid tehingueelse analüüsi materjale (kokkuleppeliste toimingute aruanne, ümberhindlused, laenuhaldamise analüüs jne). Seevastu esimeses etapis avaldatakse kõigile pakkujatele korraga samal tasemel teave.

Mittesiduva etapiga protsessil on mitu eelist:

| (i) | suurendab konkurentsi, kuna pakkujaid on esialgu rohkem; |
| --- | --- |

(i)

suurendab konkurentsi, kuna pakkujaid on esialgu rohkem;

| (ii) | investorid valitakse järgmisesse etappi, lähtudes nende mittesiduva pakkumise kirjadest, nii et töömahukamat siduva pakkumise etappi ja tehingueelset analüüsi viiakse läbi ainult piiratud rühma investoritega, mis muudab kogu protsessi tõhusamaks ja kergemini hallatavaks; |
| --- | --- |

(ii)

investorid valitakse järgmisesse etappi, lähtudes nende mittesiduva pakkumise kirjadest, nii et töömahukamat siduva pakkumise etappi ja tehingueelset analüüsi viiakse läbi ainult piiratud rühma investoritega, mis muudab kogu protsessi tõhusamaks ja kergemini hallatavaks;

| (iii) | investoritel on võimalus küsida mittesiduva pakkumise etapis lisaandmeid, mida müüja saab ette valmistada ja seejärel siduvas etapis esitada. Vajaliku teabe avalikustamine portfelli kvaliteedi kohta võib parandada portfelli hinnastamist (muutes seda täpsemaks) ja lihtsustada ostu-müügilepingu üle peetavaid arutelusid; |
| --- | --- |

(iii)

investoritel on võimalus küsida mittesiduva pakkumise etapis lisaandmeid, mida müüja saab ette valmistada ja seejärel siduvas etapis esitada. Vajaliku teabe avalikustamine portfelli kvaliteedi kohta võib parandada portfelli hinnastamist (muutes seda täpsemaks) ja lihtsustada ostu-müügilepingu üle peetavaid arutelusid;

| (iv) | hinnaleidmine võib olla olulisem ebatõenäoliselt tagasi makstavate laenuportfellide puhul, mida võib pärast COVID-19 kriisi ette tulla sagedamini kui varasemate viivislaenude puhul, millega on tehinguid tehtud viimase kümne aasta jooksul; |
| --- | --- |

(iv)

hinnaleidmine võib olla olulisem ebatõenäoliselt tagasi makstavate laenuportfellide puhul, mida võib pärast COVID-19 kriisi ette tulla sagedamini kui varasemate viivislaenude puhul, millega on tehinguid tehtud viimase kümne aasta jooksul;

| (v) | tundlikumaid andmeid/teavet (nt laenusaaja endaga seotud eraviisiline lepinguline ja kohtulik teave, kinnisvara ümberhindamine, laenude haldamise täielik analüüs jne) esitatakse ainult 2. etapis väljavalitud pakkujatele. |
| --- | --- |

(v)

tundlikumaid andmeid/teavet (nt laenusaaja endaga seotud eraviisiline lepinguline ja kohtulik teave, kinnisvara ümberhindamine, laenude haldamise täielik analüüs jne) esitatakse ainult 2. etapis väljavalitud pakkujatele.

Teisest küljest on mittesiduval etapil järgmised puudused:

| (i) | võttes arvesse, et protsess koosneb kahest etapist, võib tehing kesta kauem; |
| --- | --- |

(i)

võttes arvesse, et protsess koosneb kahest etapist, võib tehing kesta kauem;

| (ii) | ette tuleb valmistada kaks andmekogumit. Sellest hoolimata peaks teine laenuteabe kogum saama kasu esimeses etapis osaliselt juba ära tehtud tööst, mis aitab tõsta tehingute lõpetamise määra, ning |
| --- | --- |

(ii)

ette tuleb valmistada kaks andmekogumit. Sellest hoolimata peaks teine laenuteabe kogum saama kasu esimeses etapis osaliselt juba ära tehtud tööst, mis aitab tõsta tehingute lõpetamise määra, ning

| (iii) | investorite laiem teavitamine võib vähendada tehingute konfidentsiaalsust. |
| --- | --- |

(iii)

investorite laiem teavitamine võib vähendada tehingute konfidentsiaalsust.

Üldiselt võiks kaheetapilist protsessi soovitada juhul, kui potentsiaalsete investorite arvu ei ole veel vähendatud näiteks viiele või veelgi väiksemale arvule. Kui müüja juba teab, et investorite arv on piiratud ja konkurents võib olla isegi kahjulik, võib müüja kindlasti kaaluda kiiremat (ja tõenäoliselt kasumlikumat) eelvalikuprotsessi.

Avalikustamisetapi kestus: keskmiselt kestab 1. etapp kuni 4 nädalat ja 2. etapp 4–12 nädalat (sõltuvalt sellest, kas portfell on tagatud või mitte, ja sõltuvalt sellest, kas müüja järgib enda kehtestatud tähtaegu). Võttes aga arvesse portfellide heterogeensust ja iga tehingu unikaalsust, sõltub täpne kestus igast portfellist ja investoribaasist.

Kui turutavadest lähtudes on vastu võetud otsus valida kas ühe- või kaheetapiline menetlus, on konkurentsipõhise protsessi läbiviimise kolm standardstrateegiat paljude osalistega enampakkumine, suunatud enampakkumine ja läbirääkimistega müük. Allpool on esitatud nende kolme võimaluse ülevaade ja viide selle kohta, milline on parim turundusstrateegia eri stsenaariumide puhul.

Paljude osalistega enampakkumine

Paljude osalistega enampakkumine on tüüpiline kaheetapiline protsess, kus suurel hulgal investoritel palutakse esitada esialgne mittesiduv pakkumine. Pärast esimest enampakkumisetappi viiakse läbi tehingueelse analüüsi protsess valitud investoritega, kes kutsutakse esitama lõplikku siduvat pakkumist. Pärast teist enampakkumisetappi valitakse üks eelispakkuja, kellega müüja alustab läbirääkimisi ostu-müügilepingu ja võimalike täiendavate tehingut käsitlevate kokkulepete üle.

Tuginedes eespool nimetatud eelistele, seisneb selle protsessi peamine kasu potentsiaalsete investorite suuremas hulgas:

| — | suurem konkurents tagab tulemuslikuma müügi; |
| --- | --- |

—

suurem konkurents tagab tulemuslikuma müügi;

| — | investorite valikuprotsess on läbipaistvam ning põhineb hinnal, mitte isiklikel suhetel, ning |
| --- | --- |

—

investorite valikuprotsess on läbipaistvam ning põhineb hinnal, mitte isiklikel suhetel, ning

| — | vastavuskontrolli seisukohast on kättesaadav tüüpilisem turuhind ja võrreldavad hinnad. |
| --- | --- |

—

vastavuskontrolli seisukohast on kättesaadav tüüpilisem turuhind ja võrreldavad hinnad.

Peamised puudused on tehingu haldamiseks vajalikud lisavahendid, konfidentsiaalse teabe jagamine rohkemate osalejatega, müüjate maineriskid ja võimalik risk, et tehingud uute investoritega ebaõnnestuvad. Investorite pikkade nimekirjade puhul on oht, et need on liiga pikad ning investorid, kellel on tehingu vastu tegelik huvi, võivad sellises olukorras vastumeelsemalt kulutada aega ja ressursse tehingueelsele analüüsile, kuna konkurents on väga tihe ja tajutakse, et protsess on liiga laialivalguv.

Tehingute puhul, millega püütakse jõuda laia investorite ringini, võivad tehinguplatvormid pakkuda teatavatele müüjatele mitmes jurisdiktsioonis tõhusat viisi, et vähendada paljude investoritega tegelemisega kaasnevaid probleeme. Tehinguplatvormide eesmärk on võtta müüjalt üle mitme paljude võimalike investoritega suhtlemise koormus.

Suunatud enampakkumine

Suunatud enampakkumine on nagu paljude osalistega enampakkuminegi konkurentsipõhine protsess, kuid potentsiaalseid investoreid on sellesse kaasatud vähem (u 2–8). Tavaliselt võimaldab see enampakkumise variant müüjal protsessi paremini kontrollida, samal ajal siiski konkurentsipõhisest lähenemisest kasu saades. Tavaliselt on tegemist kaheetapilise protsessiga, ehkki teatavatel asjaoludel, eelkõige suure ajasurve korral, võib esimese etapi ära jätta.

Peamised eelised on seotud väiksema võimalike investorite hulgaga:

| — | vähem keerukust (vähem suhtlemist ja tehingueelne analüüs ei ole selles etapis nii koormav); |
| --- | --- |

—

vähem keerukust (vähem suhtlemist ja tehingueelne analüüs ei ole selles etapis nii koormav);

| — | osalejad on tuttavad, mis kiirendab ajakava ja suurendab õnnestumise määra. Samuti võimaldab see kõigi osalejate suuremat pühendumist, kuna nad usuvad, et neil on parem võimalus olla valitud eelispakkujaks; see õhutab neid kulutama rohkem vahendeid ning suunama rohkem jõupingutusi tehingueelsele analüüsile, millel võib olla positiivne mõju hinnale ja ostu-müügilepingule; |
| --- | --- |

—

osalejad on tuttavad, mis kiirendab ajakava ja suurendab õnnestumise määra. Samuti võimaldab see kõigi osalejate suuremat pühendumist, kuna nad usuvad, et neil on parem võimalus olla valitud eelispakkujaks; see õhutab neid kulutama rohkem vahendeid ning suunama rohkem jõupingutusi tehingueelsele analüüsile, millel võib olla positiivne mõju hinnale ja ostu-müügilepingule;

| — | panga meeskond suudab paremini hallata küsimuste ja vastuste protsessi investoritega ning |
| --- | --- |

—

panga meeskond suudab paremini hallata küsimuste ja vastuste protsessi investoritega ning

| — | vähem võimalikke probleeme teabe konfidentsiaalsusega ja piiratud maineriskid. |
| --- | --- |

—

vähem võimalikke probleeme teabe konfidentsiaalsusega ja piiratud maineriskid.

Piiratud turundusteabe avalikustamise peamine puudus on väiksem konkurents, eelkõige selliste uute ettevõtjate võimalik väljajätmine, kes võinuksid olla tehingust huvitatud. See võib vähendada müügitulu ja halvimal juhul tuua kaasa hilisema regulatiivse läbivaatamise.

Läbirääkimistega müük

Läbirääkimistega müük on kahepoolne protsess, kus osaleb ainult üks potentsiaalne investor. Konkurentsi puudumise tõttu erinevad turundusprotsessi peamised etapid (koos asjakohaste dokumentide jagamisega) ja tulemused oluliselt paljude osalistega enampakkumisest. Seda strateegiat kasutatakse tõenäolisemalt stsenaariumide puhul, kus tehingu kiirus ja konfidentsiaalsus on müüja jaoks kriitilise tähtsusega, või järgmistel juhtudel:

| — | esialgses turuhinnangus näitas vaid piiratud arv investoreid (üks või kaks) üles huvi tehingu vastu; |
| --- | --- |

—

esialgses turuhinnangus näitas vaid piiratud arv investoreid (üks või kaks) üles huvi tehingu vastu;

| — | müüja ja potentsiaalse ostja vahelised läbirääkimised on eelnevalt toimunud või see on korduv-/järeltehing, mistõttu ei pruugi olla vaja algatada konkurentsipõhist protsessi. |
| --- | --- |

—

müüja ja potentsiaalse ostja vahelised läbirääkimised on eelnevalt toimunud või see on korduv-/järeltehing, mistõttu ei pruugi olla vaja algatada konkurentsipõhist protsessi.

Peamised eelised oleksid seotud eriteadmistega võlgniku/krediidiandja kohta ja erihuviga tema vastu:

| — | investorid, kes on juba investeerinud konkreetsesse võlgnikusse (äriühingusse), saaksid maksta kõrgemat hinda, kuna nii tehingueelse analüüsi kulud kui ka risk on väiksemad; |
| --- | --- |

—

investorid, kes on juba investeerinud konkreetsesse võlgnikusse (äriühingusse), saaksid maksta kõrgemat hinda, kuna nii tehingueelse analüüsi kulud kui ka risk on väiksemad;

| — | investorid/haldajad, kes juba krediidiandjat haldavad, on aja jooksul välja töötanud spetsiifilise oskusteabe/menetlused, et maksta kõrgemat hinda ja tagada tehingu lõpuleviimise kindlus; |
| --- | --- |

—

investorid/haldajad, kes juba krediidiandjat haldavad, on aja jooksul välja töötanud spetsiifilise oskusteabe/menetlused, et maksta kõrgemat hinda ja tagada tehingu lõpuleviimise kindlus;

| — | tehingueelse analüüsi dokumentide jagamiseks kulub väga vähe jõupingutusi. |
| --- | --- |

—

tehingueelse analüüsi dokumentide jagamiseks kulub väga vähe jõupingutusi.

Peamised puudused on võrdlushindade piiratud kättesaadavus ja turu vähene tagasiside.

Sõltuvalt eespool nimetatud kolme variandi vahel tehtud valikust võiks ette näha järgmised tähtajad:

| Protsess | Ettevalmistavad etapid | Mittesiduva pakkumise etapp
  (1. etapp) | Siduva pakkumise etapp
  (2. etapp) | Läbirääkimised ja allkirjastamine |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Paljude osalistega enampakkumine – kaheetapiline protsess | 8–12 nädalat | 4–6 nädalat | 6–10 nädalat | 2–4 nädalat |
| Suunatud enampakkumine – kaheetapiline protsess | 6–10 nädalat | 4–6 nädalat | 6–10 nädalat | 2–4 nädalat |
| Suunatud enampakkumine – üheetapiline protsess | 6–8 nädalat | Ei kohaldata | 6–10 nädalat | 2–4 nädalat |
| Läbirääkimistega müük – üheetapiline protsess | 4–8 nädalat | Ei kohaldata | 6–8 nädalat | 2–4 nädalat (19) |

Protsess

Ettevalmistavad etapid

Mittesiduva pakkumise etapp

(1. etapp)

Siduva pakkumise etapp

(2. etapp)

Läbirääkimised ja allkirjastamine

Paljude osalistega enampakkumine – kaheetapiline protsess

8–12 nädalat

4–6 nädalat

6–10 nädalat

2–4 nädalat

Suunatud enampakkumine – kaheetapiline protsess

6–10 nädalat

4–6 nädalat

6–10 nädalat

2–4 nädalat

Suunatud enampakkumine – üheetapiline protsess

6–8 nädalat

Ei kohaldata

6–10 nädalat

2–4 nädalat

Läbirääkimistega müük – üheetapiline protsess

4–8 nädalat

Ei kohaldata

6–8 nädalat

2–4 nädalat (19)

3.4.   Protsessi- ja turundusmaterjalide ettevalmistamine mittesiduvaks ja siduvaks etapiks

Protsessi- ja turundusmaterjalide ettevalmistamine mittesiduva etapi jaoks

Turunduseelse etapi lõppeesmärk on valmistada ette valitud turundusstrateegiale (nt paljude osalistega või suunatud enampakkumine, läbirääkimistega müük) vastavad protsessi- ja turundusmaterjalid. Tulemuseks on protsessikiri, (20) mida jagatakse investoritega, kes on allkirjastanud konfidentsiaalsuskokkuleppe. Protsessikirja dokumendis on kindlaks määratud:

| (i) | kord ja eeskirjad, mida müügis osalejad järgivad, ning |
| --- | --- |

(i)

kord ja eeskirjad, mida müügis osalejad järgivad, ning

| (ii) | tehingueelse analüüsi materjali loend, milles täpsustatakse, milline varasemates etappides koostatud materjal (nt eelteabeleht, laenuteave, laenudokumendid, hindamised, kokkuleppeliste toimingute aruanne, õigusauditi aruanne, ostu-müügilepingud jne) esitatakse mittesiduva pakkumise ja siduva pakkumise etapis (kui on otsustatud, et protsess jagatakse kaheks). |
| --- | --- |

(ii)

tehingueelse analüüsi materjali loend, milles täpsustatakse, milline varasemates etappides koostatud materjal (nt eelteabeleht, laenuteave, laenudokumendid, hindamised, kokkuleppeliste toimingute aruanne, õigusauditi aruanne, ostu-müügilepingud jne) esitatakse mittesiduva pakkumise ja siduva pakkumise etapis (kui on otsustatud, et protsess jagatakse kaheks).

Selle etapi tähtsust ei saa alahinnata. Investorite usaldus suureneb, kui protsess põhineb müüja poolt protsessikirjas professionaalselt kindlaks määratud reeglitel. Investorid eelistavad tavaliselt investeerida tehingueelse analüüsi kulusid protsessidesse, mille ajakava ja müüja eesmärgid äratavad usaldust. Seevastu müügiprotsessid, millel näib olevat liiga ebamäärane ajakava, muutuvad eeskirjad jne, ei kahjusta mitte ainult individuaalse müügiprotsessi väljavaateid, vaid ka müüja väljavaateid edasiste müükide korraldamiseks. Müüjad peaksid seda viivislaenude müügiprotsessi käivitamisel arvesse võtma ja arvestama, et investoritel on väiksem tõenäosus protsessides uuesti osaleda, kui nad on täheldanud ühte järgmistest:

| — | müüja näib olevat huvitatud üksnes viivislaenude raamatupidamisväärtuse ristkontrollist; |
| --- | --- |

—

müüja näib olevat huvitatud üksnes viivislaenude raamatupidamisväärtuse ristkontrollist;

| — | müüja algatab regulaarselt sama (või sarnase) portfelli tehinguprotsessi, kuid ei müü, kuna tema hinnaootused ei ole täidetud, kuid ei avalda kunagi oma reservhinda. |
| --- | --- |

—

müüja algatab regulaarselt sama (või sarnase) portfelli tehinguprotsessi, kuid ei müü, kuna tema hinnaootused ei ole täidetud, kuid ei avalda kunagi oma reservhinda.

Samamoodi vähendavad selles etapis tehtavad investeeringud õiguskulude, regulatiivse kontrolli ja hilisema vastutuse riski. Protsessikiri määrab investorite ootused pakkumisprotsessi, selle ajakava ja vormi suhtes. See võimaldab neil eraldada vahendeid ja määrata kindlaks oma strateegia.

Protsessikirjas tuleks käsitleda vähemalt järgmist.

| — | Piirangud selle suhtes, millist liiki üksused võivad pakkumisi teha: müüja peaks ettevõttesiseselt või -väliselt (õigus)nõustajalt saadud nõuannete põhjal täpsustama ostja suhtes kohaldatavaid tegevusloa- või muid nõudeid. Isegi kui juriidiliselt on sellise nõuetelevastavuse tagamine peamiselt ostja kohustus, ei soovi müüja riskida protsessi aeglustamise või selliste investorite osalemisega, kes ei suuda täita 2. etapi nõudeid. |
| --- | --- |

—

Piirangud selle suhtes, millist liiki üksused võivad pakkumisi teha: müüja peaks ettevõttesiseselt või -väliselt (õigus)nõustajalt saadud nõuannete põhjal täpsustama ostja suhtes kohaldatavaid tegevusloa- või muid nõudeid. Isegi kui juriidiliselt on sellise nõuetelevastavuse tagamine peamiselt ostja kohustus, ei soovi müüja riskida protsessi aeglustamise või selliste investorite osalemisega, kes ei suuda täita 2. etapi nõudeid.

| — | Vahendid, millega pakkuja tunnustab protsessikirja ja nõustub sellega: näiteks kirjalik kinnitus enne pakkumise esitamist, pakkumise esitamise käigus jne. |
| --- | --- |

—

Vahendid, millega pakkuja tunnustab protsessikirja ja nõustub sellega: näiteks kirjalik kinnitus enne pakkumise esitamist, pakkumise esitamise käigus jne.

| — | Kõik asjaomase tehinguetapi suhtes kohaldatavad tähtajad, sealhulgas müüja dokumentide (andmed, laenude näidisdokumendid ja ostu-müügileping) esitamise tähtajad. |
| --- | --- |

—

Kõik asjaomase tehinguetapi suhtes kohaldatavad tähtajad, sealhulgas müüja dokumentide (andmed, laenude näidisdokumendid ja ostu-müügileping) esitamise tähtajad.

| — | Tunne oma klienti: millises etapis peab tulevane pakkuja esitama põhimõtet „tunne oma klienti“ käsitlevad materjalid. |
| --- | --- |

—

Tunne oma klienti: millises etapis peab tulevane pakkuja esitama põhimõtet „tunne oma klienti“ käsitlevad materjalid.

| — | Pakkumismenetlus







  — | Kuidas viiakse läbi tehingueelne analüüs ja millistes etappides eri taseme materjalid esitatakse. Näiteks tehakse mittesiduva pakkumise etapis kättesaadavaks anonüümitud laenuteave. Üksikasjalik laenuteave tehakse kättesaadavaks siduva pakkumise etapis. |
| --- | --- | --- |

—

Pakkumismenetlus

—

Kuidas viiakse läbi tehingueelne analüüs ja millistes etappides eri taseme materjalid esitatakse. Näiteks tehakse mittesiduva pakkumise etapis kättesaadavaks anonüümitud laenuteave. Üksikasjalik laenuteave tehakse kättesaadavaks siduva pakkumise etapis.

| — | Kuidas käsitletakse tehingueelse analüüsiga seotud küsimusi? Esitamisprotsess, eesmärgiks võetud täitmisaeg jne. |
| --- | --- |

—

Kuidas käsitletakse tehingueelse analüüsiga seotud küsimusi? Esitamisprotsess, eesmärgiks võetud täitmisaeg jne.

| — | Tagatisraha: kas pakkumuse esitamiseks nõutakse tagatisraha ja millised on vajaduse korral selle maksmise juhiseid? |
| --- | --- |

—

Tagatisraha: kas pakkumuse esitamiseks nõutakse tagatisraha ja millised on vajaduse korral selle maksmise juhiseid?

| — | Kuidas tuleks pakkumused esitada: näiteks e-posti, elektroonilise platvormi, telefoni teel, füüsilise kättetoimetamisega jne? |
| --- | --- |

—

Kuidas tuleks pakkumused esitada: näiteks e-posti, elektroonilise platvormi, telefoni teel, füüsilise kättetoimetamisega jne?

| — | Pakkumise liik: kas müük toimub suletud ümbrikuga oksjoni, inglise oksjoni või hollandi oksjoni kujul või mõne hübriidvormina (täpsemat teavet vt 4. lisa). |
| --- | --- |

—

Pakkumise liik: kas müük toimub suletud ümbrikuga oksjoni, inglise oksjoni või hollandi oksjoni kujul või mõne hübriidvormina (täpsemat teavet vt 4. lisa).

| — | Milline on nõuetekohane pakkumus: näiteks kas kaalutakse osalisi pakkumisi, ostu-müügilepingu muudatustest sõltuvaid pakkumisi jne? |
| --- | --- |

—

Milline on nõuetekohane pakkumus: näiteks kas kaalutakse osalisi pakkumisi, ostu-müügilepingu muudatustest sõltuvaid pakkumisi jne?

| — | Millise ajavahemiku jooksul peavad 2. etapi pakkumused olema siduvad (nt 72 tunni jooksul)? |
| --- | --- |

—

Millise ajavahemiku jooksul peavad 2. etapi pakkumused olema siduvad (nt 72 tunni jooksul)?

| — | Täitmise tähtpäev: mis on arvutuskuupäev koguneva intressiga laenude puhul? Kuidas käsitletakse pärast seda kuupäeva laekunud põhisumma ja intresside makseid? |
| --- | --- |

—

Täitmise tähtpäev: mis on arvutuskuupäev koguneva intressiga laenude puhul? Kuidas käsitletakse pärast seda kuupäeva laekunud põhisumma ja intresside makseid?

| — | Pakkumuste esitamise tähtaeg: millal tuleb pakkumused esitada ja kas hilinenud pakkumusi võetakse arvesse? |
| --- | --- |

—

Pakkumuste esitamise tähtaeg: millal tuleb pakkumused esitada ja kas hilinenud pakkumusi võetakse arvesse?

| — | Pakkumuse väärtusühik: kas pakkumused tuleb esitada teatava protsendina laenu põhiosa jäägist või bilansilises brutojääkmaksumuses või summana pakkumuse vääringus jne? |
| --- | --- |

—

Pakkumuse väärtusühik: kas pakkumused tuleb esitada teatava protsendina laenu põhiosa jäägist või bilansilises brutojääkmaksumuses või summana pakkumuse vääringus jne?

| — | Pakkumuse kinnitus: kuidas müüja kinnitab pakkumuse kättesaamist ja mida pakkuja peaks tegema, kui ta ei saa kinnitust? |
| --- | --- |

—

Pakkumuse kinnitus: kuidas müüja kinnitab pakkumuse kättesaamist ja mida pakkuja peaks tegema, kui ta ei saa kinnitust?

| — | Kuidas pakkumusi hinnatakse: näiteks kui saadakse identsed pakkumused, siis kas müüja kohustub müüma, olenemata kõrgeima pakkumuse väärtusest, kas müüja on kohustatud müüma kõrgeima hinnaga pakkujale jne? |
| --- | --- |

—

Kuidas pakkumusi hinnatakse: näiteks kui saadakse identsed pakkumused, siis kas müüja kohustub müüma, olenemata kõrgeima pakkumuse väärtusest, kas müüja on kohustatud müüma kõrgeima hinnaga pakkujale jne?

| — | Pakkumuste edukaks tunnistamine: kuidas väljavalitud ja tagasilükatud pakkujaid teavitatakse? |
| --- | --- |

—

Pakkumuste edukaks tunnistamine: kuidas väljavalitud ja tagasilükatud pakkujaid teavitatakse?

| — | Tehingu lõpetamise protsess: mida väljavalitud pakkuja peab tehingu lõpuleviimiseks tegema ja mis ajaks, nt:






  — | heauskne tagatisraha maksmine? Kui nõutakse tagatisraha, siis kuidas see arvutatakse, milline on tähtaeg ja millistel tingimustel see tagastatakse? |
| --- | --- | --- |

—

Tehingu lõpetamise protsess: mida väljavalitud pakkuja peab tehingu lõpuleviimiseks tegema ja mis ajaks, nt:

—

heauskne tagatisraha maksmine? Kui nõutakse tagatisraha, siis kuidas see arvutatakse, milline on tähtaeg ja millistel tingimustel see tagastatakse?

| — | ostu-müügilepingu jõustamine? Mis ajaks on kavandatud allkirjastamine? |
| --- | --- |

—

ostu-müügilepingu jõustamine? Mis ajaks on kavandatud allkirjastamine?

| — | Muu: muud tegurid müüja äranägemisel, nt kas müüja pakub rahastamist, kas nõutav on reguleeriva asutuse heakskiit jne? |
| --- | --- |

—

Muu: muud tegurid müüja äranägemisel, nt kas müüja pakub rahastamist, kas nõutav on reguleeriva asutuse heakskiit jne?

Ettevalmistusprotsessi eelmistes etappides on loodud kõik dokumendid ja materjalid, mis tehakse investorile kättesaadavaks. Tehingueelse analüüsi materjali loendis täpsustatakse müüja meeskonna ja võimalike investorite jaoks, mis etapil materjal avalikustatakse. Andmete avalikustamisel lähtutakse alljärgnevast.

| — | Andmekaitsealased õigusaktid: müüja soovib vältida ja minimeerida andmekaitsealaste õigusaktide rikkumise ohtu. |
| --- | --- |

—

Andmekaitsealased õigusaktid: müüja soovib vältida ja minimeerida andmekaitsealaste õigusaktide rikkumise ohtu.

| — | Konkurentsiküsimused: müüjad võivad soovida piirata konkurentidele näha olevaid andmeid, mis võivad anda konkurentidele nende ees eelise. |
| --- | --- |

—

Konkurentsiküsimused: müüjad võivad soovida piirata konkurentidele näha olevaid andmeid, mis võivad anda konkurentidele nende ees eelise.

| — | Tulude ja läbipaistvuse maksimeerimine: üldjuhul on osalemismäär ja pakkumused seda suuremad, mida varem on potentsiaalsetel investoritel juurdepääs täielikule tehingueelse analüüsi tulemustele (mis võivad olla head või halvad). |
| --- | --- |

—

Tulude ja läbipaistvuse maksimeerimine: üldjuhul on osalemismäär ja pakkumused seda suuremad, mida varem on potentsiaalsetel investoritel juurdepääs täielikule tehingueelse analüüsi tulemustele (mis võivad olla head või halvad).

Protsessi- ja turundusmaterjalide ettevalmistamine siduva etapi jaoks

Kaheetapilises protsessis kasutatakse siduva pakkumise etapis eelmises, mittesiduva pakkumise etapis koostatud dokumente, eelkõige protsessikirja koos selles sisalduvate müügitingimustega. Virtuaalne andmeruum võib anda loa üksikasjalikuma teabe allalaadimiseks, järgides andmekaitse ja pangasaladuse nõudeid.

Ostu-müügilepingu projekt hõlmab peamisi lõplikke dokumente, mis tuleb koostada ja avalikustada siduva pakkumise etapi alguses. Peamised ostu-müügilepingus sisalduvad teemad on loetletud 6. lisas.

4.   Mittesiduva pakkumise etapp (1. etapp)

4.1.   Põhitegevused

Müüja üldeesmärk on saada mittesiduvad pakkumised kõigilt 1. etapi investoritelt mittesiduva pakkumise kuupäevaks müüja soovitud vormis.

Kui on otsustatud järgida kaheetapilist menetlust, küsib müüja kõigepealt mittesiduvaid pakkumisi ja seejärel siduvaid pakkumisi. Ettevalmistusetapi kriitilise tähtsusega osana on müüja valinud sobiva potentsiaalsete investorite rühma ja kogunud vastavad kontaktandmed. Müüja (keda võivad toetada välised teenuseosutajad) määrab kindlaks asjakohased 1. etapi investorid ja koostab nende nimekirja.

1. etapi alguses esitab müüja igale 1. etapi investorile i) teabe selle kohta, et investor on lubatud esimesse etappi, ja ii) konkreetse/üksikasjaliku ajakava iga olulise etapi kohta, sealhulgas müüja esitatavad andmed, dokumendid või teave.

Põhitegevused on järgmised:

| — | kui kasutatakse virtuaalset andmeruumi: 1. etapi investorite virtuaalse andmeruumi haldamine (sh avamine, kasutajate ja juurdepääsu haldamine, andmeruumi aruandlus jne); |
| --- | --- |

—

kui kasutatakse virtuaalset andmeruumi: 1. etapi investorite virtuaalse andmeruumi haldamine (sh avamine, kasutajate ja juurdepääsu haldamine, andmeruumi aruandlus jne);

| — | 2. etapi investorite virtuaalse andmeruumi etapi ettevalmistamine (jätkub); |
| --- | --- |

—

2. etapi investorite virtuaalse andmeruumi etapi ettevalmistamine (jätkub);

| — | protsessi- ja turundusmaterjalide avalikustamine 1. etapi jaoks; |
| --- | --- |

—

protsessi- ja turundusmaterjalide avalikustamine 1. etapi jaoks;

| — | (vajaliku) laenuteabe avalikustamine 1. etapi investoritele; |
| --- | --- |

—

(vajaliku) laenuteabe avalikustamine 1. etapi investoritele;

| — | (piiratud) küsimuste ja vastuste protsessi haldamine, kui see on asjakohane, arvestades tehingu ulatust ja keerukust ja/või pakkujate arvu; |
| --- | --- |

—

(piiratud) küsimuste ja vastuste protsessi haldamine, kui see on asjakohane, arvestades tehingu ulatust ja keerukust ja/või pakkujate arvu;

| — | enampakkumise liigi valimine 2. etapi jaoks; |
| --- | --- |

—

enampakkumise liigi valimine 2. etapi jaoks;

| — | lisavõimalus: ostu-müügilepingu tingimustelehe esitamine 1. etapi investoritele; |
| --- | --- |

—

lisavõimalus: ostu-müügilepingu tingimustelehe esitamine 1. etapi investoritele;

| — | esitatud mittesiduvate pakkumiste analüüs; |
| --- | --- |

—

esitatud mittesiduvate pakkumiste analüüs;

| — | 2. etappi lubatavate pakkujate valik; |
| --- | --- |

—

2. etappi lubatavate pakkujate valik;

| — | viivislaenude portfelli koostamise lõpuleviimine, mille käigus võidakse portfellist välja jätta teatavad müügikõlbmatud viivislaenud, i) kui need ei vasta (enam) algsetele valikukriteeriumidele või ii) investorite põhjendatud taotluse alusel. |
| --- | --- |

—

viivislaenude portfelli koostamise lõpuleviimine, mille käigus võidakse portfellist välja jätta teatavad müügikõlbmatud viivislaenud, i) kui need ei vasta (enam) algsetele valikukriteeriumidele või ii) investorite põhjendatud taotluse alusel.

4.2.   Pakkumismenetluse käivitamine ja teabepaketi levitamine

Turundusmaterjalid kujutavad endast viivislaenude portfelli / müüdava viivislaenu esimest ametlikku tutvustust investoritele. Need on väga olulised investorite huvi tekitamiseks ja soodsa esmamulje loomiseks. Koos eelteabelehega on peamisteks täiendavateks turundusdokumentideks esimeses, mittesiduva pakkumise etapis teabememo, (vajalik) laenuteave (21) ja protsessikiri.

1. etapi protsessikirjas on sätestatud mittesiduvate pakkumiste etapi eeskirjad. Müüja saab ostu-müügilepingu projekti jagada juba 1. etapis, kuid ei ole tavapärane, et investorilt nõutakse 1. etapis märkuste koostamist, kuna i) investorid ei pruugi olla 1. etapis valmis selleks raha (välisele õigusnõustajale) ja ressursse kulutama ning ii) müüja ei soovi läbi vaadata kõigi 1. etapi investorite märkusi. Kui müüja soovib kasutada valikukriteeriumina lepinguteemalisi märkusi, võib ta siiski otsustada jaotada (kokkuvõtlikku) ostu-müügilepingu tingimustelehte, milles sisalduvad lepingu peamised tingimused. Selle alusel võidakse nõuda, et 1. etapi investorid esitaksid nende parameetrite kohta koos oma mittesiduva pakkumisega avalduse. See võimaldab müüjal enne 2. etapi juurde asumist võtta arvesse 1. etapi investorite eelistusi, toetades müüjat ostu-müügilepingu projekti edasiarendamisel ja viimistlemisel. Lisaks teavitatakse müüjat sellest, kui ostu-müügilepingu tingimusteleht sisaldab lepingulisi kokkuleppeid, mille kõik või enamik investoreid tagasi lükkavad.

Kui professionaalselt ettevalmistatud ostu-müügilepingut ei avaldata kommenteerimiseks protsessi võimalikult varases etapis, tekib müüjal „edasikauplemise“ risk (läbirääkimisstrateegia, kus ostja kasutab ostu-müügilepingu läbirääkimisi võimalusena majanduslikku väärtust alla kaubelda, ehkki on juba pakkumisprotsessi käigus lubanud maksta teatavat ostuhinda). Seetõttu soovitatakse, et:

| — | 1. etapis jagatakse investoritega ostu-müügilepingu tingimustelehte; |
| --- | --- |

—

1. etapis jagatakse investoritega ostu-müügilepingu tingimustelehte;

| — | ostu-müügileping valmistatakse ette ettevalmistusetapis, seda viimistletakse 1. etapis ja see avaldatakse hiljemalt 2. etapi alguses, ning |
| --- | --- |

—

ostu-müügileping valmistatakse ette ettevalmistusetapis, seda viimistletakse 1. etapis ja see avaldatakse hiljemalt 2. etapi alguses, ning

| — | investoritel tuleks paluda esitada oma siduva pakkumise osana omapoolsed märkused ostu-müügilepingule. |
| --- | --- |

—

investoritel tuleks paluda esitada oma siduva pakkumise osana omapoolsed märkused ostu-müügilepingule.

Lisaks protsessikirjale sisaldavad materjalid, mis tuleb 1. etapi investoritele esitada, ka üksikasjalikke andmeid iga portfelli osa kohta eraldi ning vajaduse korral täiendavat üksikasjalikku teavet kõigi või suurimate laenude kohta. Protsessikirjas või mõnes müüja poolt 1. etapil jagatud muus materjalis kirjeldatakse muu hulgas järgmist:

| — | 1. etapi üksikasjalik ajakava ja ideaaljuhul ka juba 2. etapi ligikaudne ajakava. Müüjapoolse viivituse korral teavitab müüja sellest viivitamata aktiivselt kõiki 1. etapi investoreid, esitades sh teavet müüja algsete tähtaegade edasilükkamise kohta. 1. etapi investoritele algselt esitatud ajakava peaks olema realistlik ja muudatused peaksid olema läbipaistvad, kui müüja soovib säilitada usaldusväärset mainet; |
| --- | --- |

—

1. etapi üksikasjalik ajakava ja ideaaljuhul ka juba 2. etapi ligikaudne ajakava. Müüjapoolse viivituse korral teavitab müüja sellest viivitamata aktiivselt kõiki 1. etapi investoreid, esitades sh teavet müüja algsete tähtaegade edasilükkamise kohta. 1. etapi investoritele algselt esitatud ajakava peaks olema realistlik ja muudatused peaksid olema läbipaistvad, kui müüja soovib säilitada usaldusväärset mainet;

| — | teave müüja nõuete kohta mittesiduva pakkumise vormile ja sisule. Müüjal on soovitatav nõuda 1. etapi investoritelt, et nad täpsustaksid näiteks mis tahes teabetaotlusi ja tehingueelse analüüsi taotlusi 2. etapi kohta, samuti eeldusi, millel nende mittesiduv pakkumine põhineb, et müüja saaks seda 2. etapi kavandamisel arvesse võtta ja määrata kindlaks 2. etapi realistliku ajakava. |
| --- | --- |

—

teave müüja nõuete kohta mittesiduva pakkumise vormile ja sisule. Müüjal on soovitatav nõuda 1. etapi investoritelt, et nad täpsustaksid näiteks mis tahes teabetaotlusi ja tehingueelse analüüsi taotlusi 2. etapi kohta, samuti eeldusi, millel nende mittesiduv pakkumine põhineb, et müüja saaks seda 2. etapi kavandamisel arvesse võtta ja määrata kindlaks 2. etapi realistliku ajakava.

Kui müüja on läbinud tehingueelse analüüsi (nt kinnisvara ümberhindamine, laenuteabe õigsuse kontroll, juriidiliste dokumentide läbivaatamine), võib olla kasulik avalikustada 1. etapis müüja tehingueelse analüüsi ulatus. See võimaldaks investoritel planeerida 2. etapis nõutavat võimalikku tehingueelse analüüsiga seotud tööd ja võtta seda arvesse oma mittesiduva pakkumise osana.

4.3.   Algset tehingueelset analüüsi tegevad pakkujad

Pärast müüjalt 1. etapi materjalide saamist teevad 1. etapi investorid olemasoleva teabe põhjal esialgse tehingueelse analüüsi. Samuti võivad nad müüjale esitada piiratud arvu küsimusi viivislaenude (ja vajaduse korral nende tagatise) teatavate aspektide selgitamiseks. Samuti on võimalus lubada piiratud küsimuste ja vastuste protsessi 1. etapi investoritega, kes võivad müüjale juba esitada (piiratud) küsimusi. Selle põhjuseks võib olla müügi võimalik keerukus ja/või pakkujate arv. Lisaks võiks müüja välja töötada suunised üksikasjalikumaks küsimuste ja vastuste protsessiks 2. etapis. Esimeses voorus haldab müüja (keda võivad toetada välised teenuseosutajad) investorite küsimusi keskses failis ja koostab seejärel vastused neile küsimustele või esitab toetavaid materjale investorite esialgsete küsimuste lahendamiseks. Samal ajal jätkab müüja teise vooru jaoks asjakohase (täiendava) materjali ettevalmistamist.

4.4.   Mittesiduvate pakkumiste esitamine pakkujate poolt ja pakkujate valimine teise vooru

Olenevalt tehingu liigist või portfelli struktuurist taotleb müüja (keda võivad toetada välised teenuseosutajad) 1. etapi investoritelt mittesiduvat pakkumist ajavahemiku jooksul, mille müüja on määranud kindlaks protsessikirjas või muudes materjalides. Pärast mittesiduvate pakkumiste laekumist võrdleb ja analüüsib müüja neid, mille tulemusena koostatakse mittesiduvate pakkumiste analüüsi aruanne. Vajaduse korral võib üksikute investoritega pidada lühikesi järelarutelusid, et selgitada nende mittesiduvate pakkumiste mõningaid aspekte.

1. etapi tulemus on võimaldada müüjal välja valida osa 1. etapi investoreid ja jätkata müügiprotsessi, tagades valitud 2. etapi investoritele juurdepääsu üksikasjalikumatele konfidentsiaalsetele andmetele ja teabele viivislaenude portfelli kohta. Lõpuks tuleb võimalikult kiiresti teavitada investoreid, keda 2. etappi ei valitud, et tugevdada müüja kui usaldusväärse ja läbipaistva turuosalise mainet.

5.   Siduva pakkumise etapp (2. etapp)

5.1.   Põhitegevused

Müüja eesmärk on saada siduvad pakkumised kõigilt 2. etapi investoritelt siduva pakkumise kuupäevaks müüja soovitud vormis, mida on kirjeldatud siduva pakkumise suunistes.

Põhitegevused on järgmised:

| — | protsessikirja esitamine 2. etapi investoritele; |
| --- | --- |

—

protsessikirja esitamine 2. etapi investoritele;

| — | siduva pakkumise suuniste esitamine 2. etapi investoritele; |
| --- | --- |

—

siduva pakkumise suuniste esitamine 2. etapi investoritele;

| — | 2. etapi andmete ja dokumentide esitamine 2. etapi investoritele; |
| --- | --- |

—

2. etapi andmete ja dokumentide esitamine 2. etapi investoritele;

| — | ostu-müügilepingu projekti esitamine 2. etapi investoritele; |
| --- | --- |

—

ostu-müügilepingu projekti esitamine 2. etapi investoritele;

| — | küsimuste ja vastuste protsessi haldamine; |
| --- | --- |

—

küsimuste ja vastuste protsessi haldamine;

| — | lisavõimalus: juhtkonnaga kohtumis(t)e korraldamine ja selle tulemuste esitamine või nendest kokkuvõtte tegemine kõigile 2. etapi investoritele; |
| --- | --- |

—

lisavõimalus: juhtkonnaga kohtumis(t)e korraldamine ja selle tulemuste esitamine või nendest kokkuvõtte tegemine kõigile 2. etapi investoritele;

| — | enampakkumise korraldamine; |
| --- | --- |

—

enampakkumise korraldamine;

| — | esitatud siduva pakkumise kirjade ja investoripoolsete ostu-müügilepingu märkuste analüüs; |
| --- | --- |

—

esitatud siduva pakkumise kirjade ja investoripoolsete ostu-müügilepingu märkuste analüüs;

| — | eelispakkuja/ostja valimine; |
| --- | --- |

—

eelispakkuja/ostja valimine;

| — | lisavõimalus: protsess „tunne oma klienti“; |
| --- | --- |

—

lisavõimalus: protsess „tunne oma klienti“;

| — | portfelli koostamise (mis algas mittesiduvas etapis) lõpuleviimine. |
| --- | --- |

—

portfelli koostamise (mis algas mittesiduvas etapis) lõpuleviimine.

5.2.   Müüja dokumendid

Protsessiteave

2. etapi alguses esitab müüja igale 2. etapi investorile järgmise teabe:

| (i) | teave selle kohta, et investor on lubatud 2. etappi; |
| --- | --- |

(i)

teave selle kohta, et investor on lubatud 2. etappi;

| (ii) | konkreetne/üksikasjalik ajakava iga olulise etapi kohta, sealhulgas müüja esitatavad andmed, dokumendid või teave. Ajakava peaks olema realistlik ja kõik tehtud muudatused peaksid olema võimalikult läbipaistvad, et säilitada müüja usaldusväärsuse maine, ning |
| --- | --- |

(ii)

konkreetne/üksikasjalik ajakava iga olulise etapi kohta, sealhulgas müüja esitatavad andmed, dokumendid või teave. Ajakava peaks olema realistlik ja kõik tehtud muudatused peaksid olema võimalikult läbipaistvad, et säilitada müüja usaldusväärsuse maine, ning

| (iii) | teave müüja nõuete kohta siduva pakkumise vormile ja sisule. Müüjal on soovitatav nõuda 2. etapi investoritelt, et nad täpsustaksid näiteks eeldusi, millel nende siduv pakkumine põhineb. |
| --- | --- |

(iii)

teave müüja nõuete kohta siduva pakkumise vormile ja sisule. Müüjal on soovitatav nõuda 2. etapi investoritelt, et nad täpsustaksid näiteks eeldusi, millel nende siduv pakkumine põhineb.

Protsessi kohta saab teavet anda elektrooniliselt allkirjastatud protsessikirja teel.

Siduva pakkumise suunised

2. etapi alguses (ja sageli protsessiteabe osana): esitab müüja igale 2. etapi investorile siduva pakkumise suunised, milles on esitatud müüja nõuded siduva pakkumise vormile ja sisule.

2. etapi andmed ja dokumendid

2. etapi alguses: kõigile 2. etapi investoritele esitatakse 2. etapi andmed ja dokumendid. Selle osana tehakse teatavaks kõik kulud, mille ostu-müügilepingu projekti alusel kannab ostja.

Tehingueelne analüüs (dokumendid)

2. etapi alguses: füüsilise tehingueelse analüüsi tähtaegadest teatamine või virtuaalse tehingueelse analüüsi dokumentide esitamine kõigile 2. etapi investoritele.

Ostu-müügilepingu projekt

2. etapi alguses või varsti pärast seda: esitatakse 2. etapi investoritele ostu-müügilepingu projekt.

Täiendavad 2. etapi andmed ja dokumendid

Jätkub: müüja võib ühe või mitme 2. etapi investori taotlusel või ajakohastatud teabe saamisel esitada kõigile 2. etapi investoritele täiendavat/ajakohastatud teavet.

Vastused küsimuste ja vastuste protsessis

Jätkub: müüja peab vastama õigeaegselt küsimuste ja vastuste protsessis esitatud küsimustele.

Lisavõimalus: juhtkonnaga kohtumise esitlus ja tulemused

Pärast kohtumist juhtkonnaga: kui müüja korraldab ühe või mitu kohtumist juhtkonnaga, kus tehakse esitlus, jagatakse seda ja kohtumise asjakohaseid järeldusi kõigi 2. etapi investoritega.

Lisavõimalus: lõpliku virtuaalse andmeruumi „kuvatõmmis“

Kui müüja kasutab virtuaalset andmeruumi ja soovib siduda teatavad kinnitused ja tagatised avalikustamise tingimusega, võib müüja salvestada kogu andmeruumis sisalduva teabe „kuvatõmmisena“, mille saab ostjale allkirjastamisel elektrooniliselt esitada.

5.3.   Parimad tavad

Protsessiteave ja ajastus

Protsessiteave, mille müüja esitab 2. etapi investoritele, peaks sisaldama vähemalt järgmist:

| (i) | kuupäevad, mil teatavad andmed, dokumendid või teave tehakse eeldatavasti kättesaadavaks 2. etapi investoritele (sealhulgas 2. etapi andmed ja dokumendid ning ostu-müügilepingu projekt); |
| --- | --- |

(i)

kuupäevad, mil teatavad andmed, dokumendid või teave tehakse eeldatavasti kättesaadavaks 2. etapi investoritele (sealhulgas 2. etapi andmed ja dokumendid ning ostu-müügilepingu projekt);

| (ii) | kuupäevad, mil 2. etapi investorid peaksid esitama teatavad dokumendid (sealhulgas siduva pakkumise kuupäev ja kuupäev, mil 2. etapi investorid esitavad märkused ostu-müügilepingu kohta); |
| --- | --- |

(ii)

kuupäevad, mil 2. etapi investorid peaksid esitama teatavad dokumendid (sealhulgas siduva pakkumise kuupäev ja kuupäev, mil 2. etapi investorid esitavad märkused ostu-müügilepingu kohta);

| (iii) | täiendav teave: nt ostu-müügilepingu protsessi keel(ed), konkreetne sisu, mida siduv pakkumine peaks sisaldama, ja vorm, milles siduv pakkumine tuleb esitada, konkreetne vorming, mis küsimustel peaks küsimuste ja vastuste protsessis olema (kui see on asjakohane), jne; |
| --- | --- |

(iii)

täiendav teave: nt ostu-müügilepingu protsessi keel(ed), konkreetne sisu, mida siduv pakkumine peaks sisaldama, ja vorm, milles siduv pakkumine tuleb esitada, konkreetne vorming, mis küsimustel peaks küsimuste ja vastuste protsessis olema (kui see on asjakohane), jne;

| (iv) | kas, millal ja mis kujul on kavandatud kohtumised juhtkonnaga, nt kas toimub üks kohtumine kõigi 2. etapi investoritega või individuaalsed kohtumised 2. etapi investoritega, kas kohtumised toimuvad füüsiliselt või virtuaalselt, kes müüja poolelt osaleb ning millised on nende isikute rollid ja pädevus jne. |
| --- | --- |

(iv)

kas, millal ja mis kujul on kavandatud kohtumised juhtkonnaga, nt kas toimub üks kohtumine kõigi 2. etapi investoritega või individuaalsed kohtumised 2. etapi investoritega, kas kohtumised toimuvad füüsiliselt või virtuaalselt, kes müüja poolelt osaleb ning millised on nende isikute rollid ja pädevus jne.

Tõhusa, läbipaistva ja usaldusväärse protsessi juhtimiseks peaks müüja:

| (i) | hoolikalt kavandama ja kehtestama üldise mõistliku 2. etapi ajakava; |
| --- | --- |

(i)

hoolikalt kavandama ja kehtestama üldise mõistliku 2. etapi ajakava;

| (ii) | määrama ajakava, mis tehakse 2. etapi investoritele teatavaks viisil, mis võimaldab teatavat puhvrit ootamatute viivituste korral; |
| --- | --- |

(ii)

määrama ajakava, mis tehakse 2. etapi investoritele teatavaks viisil, mis võimaldab teatavat puhvrit ootamatute viivituste korral;

| (iii) | teavitama aktiivselt 2. etapi investoreid, kui müüja poolt dokumentide esitamisel esineb viivitusi; |
| --- | --- |

(iii)

teavitama aktiivselt 2. etapi investoreid, kui müüja poolt dokumentide esitamisel esineb viivitusi;

| (iv) | kohandama 2. etapi investorite esitatavate materjalide (peamiselt siduva pakkumise ja ostu-müügilepingu märkuste) tähtaegu juhul, kui müüjapoolsed materjalid hilinevad; |
| --- | --- |

(iv)

kohandama 2. etapi investorite esitatavate materjalide (peamiselt siduva pakkumise ja ostu-müügilepingu märkuste) tähtaegu juhul, kui müüjapoolsed materjalid hilinevad;

| (v) | pikendama kõigi, mitte üksikute 2. etapi investorite tähtaegu. |
| --- | --- |

(v)

pikendama kõigi, mitte üksikute 2. etapi investorite tähtaegu.

Pange tähele, et viivislaenude investorid on tavaliselt kogenud investorid, kes suudavad erinevate protsessidega kohaneda. Investorite jaoks on pakkumismenetluse väga oluline või isegi kõige olulisem tunnus see, et protsessi juhitakse tõhusal, läbipaistval ja usaldusväärsel viisil ning kõiki investoreid koheldakse õiglaselt.

2. etapp. Andmed ja dokumendid / lepingueelse analüüsi dokumendid

Üldine teave. Kõik 2. etapi andmed ja dokumendid tuleb koostada kas ettevalmistusetapis või hiljemalt 1. etapi jooksul. Kaheetapilise protsessi puhul võib müüja saada 1. etapis andmete/teabe/dokumentide taotlused ning kui müüja saab ja soovib selliseid andmeid/teavet/dokumente esitada, tuleks need koostada enne 2. etapi algust. Eelkõige üheetapilise protsessi puhul peab (kogemuseta) müüja olema valmis selleks, et siduva pakkumise etapis esitatakse andmete/teabe/dokumentide taotlusi ning müüja peab kindlaks määrama, kuidas nendega tegeleda, nt planeerima, et kogu siduva pakkumise etapis oleksid asjaomased asutusesisesed isikud kättesaadavad lisaandmete ja -teabe ettevalmistamiseks.

Tehingueelse analüüsi dokumendid. Müüja peaks esitama teabe valikukriteeriumide või -põhjuste kohta seoses tehingueelse analüüsi käigus esitatavate andmete ja dokumentidega ning protsessi müügiobjektiga seotud võimalike kaasamiste või väljaarvamiste kohta. Müüja peaks olema valmis võimaluseks, et 2. etapi investorid taotlevad täiendavaid tehingueelse analüüsi dokumente valitud juhtumite puhul, kui tundub, et müüja valik ei hõlma asjakohase suurusega juhuslikku statistilist valimit. Müüja täiendav tehingueelne analüüs, mida saaks 2. etapi investorile pakkuda, hõlmab vara ümberhindamist, kokkuleppeliste toimingute aruannet, õigusauditit jne.

Tehingueelse analüüsi ajastus. Juurdepääs füüsilisele tehingueelsele analüüsile tuleks korraldada sobival ajal 2. etapis – „ei liiga vara ega liiga hilja“: 2. etapi investoritel peaks olema võimalus saada enne tehingueelse analüüsi läbiviimist ülevaade viivislaenudest ja vastavatest andmetest. Juurdepääs füüsilisele tehingueelsele analüüsile tuleks tagada 2. etapi esimeses pooles. Kui tehingueelse analüüsi dokumendid esitatakse 2. etapi investoritele virtuaalselt, tuleks need esitada 2. etapis võimalikult varakult.

Ostu-müügilepingu projekt

Peale 2. etapi andmete ja dokumentide võivad ka ostu-müügilepingu sätted (nt kinnitused ja tagatised) mõjutada hindu, millega 2. etapi investorid pakkumusi teevad. Müüja peaks kavandama ostu-müügilepinguga seotud protsessi juba ettevalmistusetapis. Projekt tuleks esitada 2. etapi investoritele hiljemalt kolm nädalat enne tähtaega, mille müüja soovib määrata investorite märkuste tähtajaks (üldjuhul siduva pakkumise kuupäev). Ideaaljuhul, eriti kui müüja ei ole 1. etapis jaganud ostu-müügilepingu tingimustelehte, tuleks ostu-müügilepingu projekt esitada 2. etapi investoritele kohe 2. etapi alguses.

Küsimuste ja vastuste protsess

Küsimuste ja vastuste protsessi tõhusaks, usaldusväärseks ja läbipaistvaks korraldamiseks võib müüja astuda järgmisi samme:

| (i) | määrata kindlaks küsimuste esitamise vorm; |
| --- | --- |

(i)

määrata kindlaks küsimuste esitamise vorm;

| (ii) | määrata kindlaks nii küsimuste kui ka vastuste tähtajad, nt et 2. etapis tuleb küsimused esitada alati reedeks ja vastused järgmiseks kolmapäevaks; |
| --- | --- |

(ii)

määrata kindlaks nii küsimuste kui ka vastuste tähtajad, nt et 2. etapis tuleb küsimused esitada alati reedeks ja vastused järgmiseks kolmapäevaks;

| (iii) | määrata kindlaks mõistlik maksimaalne küsimuste arv, mida iga 2. etapi investor võib esitada; |
| --- | --- |

(iii)

määrata kindlaks mõistlik maksimaalne küsimuste arv, mida iga 2. etapi investor võib esitada;

| (iv) | jagada vastuseid (ja võib-olla ka vastavaid küsimusi) kõigi 2. etapi investoritega; teavitada 2. etapi investoreid sellest enne küsimuste ja vastuste protsessi käivitamist, et 2. etapi investorid ei lisaks oma küsimustele konfidentsiaalset teavet. |
| --- | --- |

(iv)

jagada vastuseid (ja võib-olla ka vastavaid küsimusi) kõigi 2. etapi investoritega; teavitada 2. etapi investoreid sellest enne küsimuste ja vastuste protsessi käivitamist, et 2. etapi investorid ei lisaks oma küsimustele konfidentsiaalset teavet.

Lisavõimalus: juhtkonnaga kohtumiste korraldamine

Juhtkonnaga kohtumis(t)e ajastus ja sisu tuleks ette valmistada kas ettevalmistusetapis või 1. etapis. Juhtkonnaga kohtumise olulised aspektid võivad olla järgmised:

| (i) | esitlus, milles antakse taustteavet müüdavate viivislaenude, nende tagatisvara, käsitlemise/eeltöötlemise jms kohta; |
| --- | --- |

(i)

esitlus, milles antakse taustteavet müüdavate viivislaenude, nende tagatisvara, käsitlemise/eeltöötlemise jms kohta;

| (ii) | juurdepääs müüja ühele või mitmele töötajale, kellel on põhjalikud teadmised müüdavatest viivislaenudest, sealhulgas laenu andmise nõuetest nende laenude andmise ajal, tagatisvarast ja samuti varasematest restruktureerimismeetmetest jne. |
| --- | --- |

(ii)

juurdepääs müüja ühele või mitmele töötajale, kellel on põhjalikud teadmised müüdavatest viivislaenudest, sealhulgas laenu andmise nõuetest nende laenude andmise ajal, tagatisvarast ja samuti varasematest restruktureerimismeetmetest jne.

Ajalises plaanis on kohtumine (kohtumised) juhtkonnaga kõige tulemuslikum siis, kui see (need) ei toimu „liiga vara ega liiga hilja“:

| (i) | kohtumine (kohtumised) juhtkonnaga tuleks kavandada ajal, mil 2. etapi investoritel on juba olnud võimalus tutvuda andmetega ja dokumentidega, sealhulgas tagatistega, kui tegemist on kinnisvaraga tagatud viivislaenudega; |
| --- | --- |

(i)

kohtumine (kohtumised) juhtkonnaga tuleks kavandada ajal, mil 2. etapi investoritel on juba olnud võimalus tutvuda andmetega ja dokumentidega, sealhulgas tagatistega, kui tegemist on kinnisvaraga tagatud viivislaenudega;

| (ii) | kohtumine juhtkonnaga peaks toimuma vähemalt kaks nädalat enne siduva pakkumise kuupäeva, et anda 2. etapi investoritele võimalus võtta juhtkonnaga kohtumisel kogutud teavet arvesse viivislaenude väärtuse hindamisel. |
| --- | --- |

(ii)

kohtumine juhtkonnaga peaks toimuma vähemalt kaks nädalat enne siduva pakkumise kuupäeva, et anda 2. etapi investoritele võimalus võtta juhtkonnaga kohtumisel kogutud teavet arvesse viivislaenude väärtuse hindamisel.

Tõhusa ja läbipaistva protsessi läbiviimiseks peaks müüja tegema kokkuvõtte juhtkonnaga kohtumis(t)e peamistest tulemustest ja seal jagatud teabest ning edastama selle kõigile 2. etapi investoritele. Praktiline näide: kui ühel juhtkonna kohtumisel 2. etapi investoriga ilmneb, et tagatis, mida on kirjeldatud esimese järjekoha hüpoteegina, on tegelikult teise järjekoha hüpoteek, peaks müüja selle teabe avalikustama kõigile 2. etapi investoritele.

Siduva pakkumise suunised ja vorm

Müüja peab ideaaljuhul enne 2. etapi algust määrama kindlaks siduva pakkumise tingimused, mida 2. etapi investorid peavad järgima. Siduva pakkumise suunised esitatakse ideaaljuhul 2. etapi alguses koos muu teabega protsessi ja ajakava kohta. Siduva pakkumise spetsifikaat võib viidata järgmisele:

| (i) | vorming, nt allkirjastatud PDF-vormingus; |
| --- | --- |

(i)

vorming, nt allkirjastatud PDF-vormingus;

| (ii) | kättetoimetamine, nt isiku(te)le X, Y ja Z e-posti teel siduva pakkumise kuupäeval; |
| --- | --- |

(ii)

kättetoimetamine, nt isiku(te)le X, Y ja Z e-posti teel siduva pakkumise kuupäeval;

| (iii) | sisu, nt 2. etapi investor nimetab ostva üksuse ja kavandatud haldusüksuse; kas siduv pakkumine sõltub rahastamisest, teatavatest tingimustest või asutusesisest heakskiidust; millistel eeldustel siduv pakkumine põhineb; kui kaua siduv pakkumine kehtib jne; |
| --- | --- |

(iii)

sisu, nt 2. etapi investor nimetab ostva üksuse ja kavandatud haldusüksuse; kas siduv pakkumine sõltub rahastamisest, teatavatest tingimustest või asutusesisest heakskiidust; millistel eeldustel siduv pakkumine põhineb; kui kaua siduv pakkumine kehtib jne;

| (iv) | hinnastamine, nt kas viivislaenuportfell on jagatud alamportfellideks: kas 2. etapi investorid peavad esitama hinnad nii kogu portfelli kui ka alamportfellide kohta; |
| --- | --- |

(iv)

hinnastamine, nt kas viivislaenuportfell on jagatud alamportfellideks: kas 2. etapi investorid peavad esitama hinnad nii kogu portfelli kui ka alamportfellide kohta;

| (v) | bruto-/netohinnastamine, nt siduvas pakkumises on täpsustatud, kas pakutav ostuhind on lõplik summa, mis tuleks müüjale maksta („neto“) või on tegemist brutohinnaga, st kui müüja on varem kindlaks määranud täitmise tähtpäeva, vähendatakse seda brutohinda viivislaenudelt saadud tulu võrra alates täitmise tähtpäevast; netohinna mainimine viivislaenude puhul, millele on määratud täitmise tähtpäev, ei ole praktikas võimalik, sest ei 2. etapi investor ega müüja ei tea tulu, mis saadakse siduva pakkumise kuupäeva ja tehingu allkirjastamise/lõpetamise vahel; |
| --- | --- |

(v)

bruto-/netohinnastamine, nt siduvas pakkumises on täpsustatud, kas pakutav ostuhind on lõplik summa, mis tuleks müüjale maksta („neto“) või on tegemist brutohinnaga, st kui müüja on varem kindlaks määranud täitmise tähtpäeva, vähendatakse seda brutohinda viivislaenudelt saadud tulu võrra alates täitmise tähtpäevast; netohinna mainimine viivislaenude puhul, millele on määratud täitmise tähtpäev, ei ole praktikas võimalik, sest ei 2. etapi investor ega müüja ei tea tulu, mis saadakse siduva pakkumise kuupäeva ja tehingu allkirjastamise/lõpetamise vahel;

| (vi) | pakkumisvoorud ja enampakkumise liik, nt müüja võib taotleda suletud ümbrikuga enampakkumist, ajastatud enampakkumist või nende kombinatsiooni. |
| --- | --- |

(vi)

pakkumisvoorud ja enampakkumise liik, nt müüja võib taotleda suletud ümbrikuga enampakkumist, ajastatud enampakkumist või nende kombinatsiooni.

Pange tähele, et kõik 2. etapi investorid ei pruugi vastata kõigile müüja soovitud nõuetele, nt kui 2. etapi investor oleks huvitatud ainult kogu portfelli ostmisest, ei tarvitse nad olla valmis kindlaks määrama hindu alamportfelli kohta. Samuti ei pruugi 2. etapi investorid, eriti tagatud viivislaenude puhul, soovida esitada ühikupõhist hinnakujundust, kuna see avalikustaks väärtuse, mille nad on igale viivislaenule (ja/või vastavale tagatisele) määranud; kuna 2. etapi investor ei saa olla kindel, et temast saab eelispakkuja, ei pruugi ta avalikustada seda teavet, mida peavad oma (kuluka) tehingueelse analüüsi väga spetsiifiliseks tulemuseks.

Lisavõimalus: enampakkumiste liigid

Vaikimisi enampakkumise liik, mida müüja saab hõlpsasti kasutada, on nn kinnise ümbriku meetod, mille puhul müüja nõuab, et kõik 2. etapi investorid esitaksid müüjale siduva pakkumise kuupäeval oma siduva pakkumise. Seejärel vaatab müüja pakkumised läbi ja teeb otsuse eelispakkuja kohta. Oksjoni- või tehinguplatvormid pakuvad ka muid enampakkumise liike, nagu inglise, hollandi või jaapani oksjon. Ülevaade peamistest enampakkumise liikidest on esitatud 4. lisas.

Müüjatel, kellel on viivislaenude müügiga vähe kogemusi või pole neid üldse, võib olla lihtsam valida kinnise ümbrikuga pakkumine, mis annab müüjale võimaluse vaadata enne ühe eelispakkuja kasuks otsustamist üksikasjalikult läbi kõik siduvad pakkumised. Üldiselt soovitatakse kinnise ümbrikuga pakkumist juhul, kui siduva pakkumise tingimused võivad 2. etapi investorite vahel erineda ka muu kui hinna poolest (nt ostu-müügilepingu tingimused, kinnitused ja tagatised, rahastamistingimused või tehingu tajutav lõpuleviimise kindlus). Kinnise ümbrikuga pakkumises ei ole 2. etapi investoritel aga teavet muude 2. etapi investorite hindade kohta ja nad võivad karta, et teevad liiga suure pakkumuse.

Inglise oksjon võib anda optimaalseid tulemusi tagatiseta tarbimislaenudest viivislaenude väiksemate homogeensete portfellide puhul, kus tehingueelse analüüsi kulud on väikesed ja paljud investorid on valmis osalema.

Lisavõimalus: osaline pakkumus

Suuremate heterogeensete viivislaenuportfellide puhul, mida saab jagada homogeensemateks alamportfellideks, võib olla optimaalne selline enampakkumise struktuur, kus 2. etapi investorid hinnastavad alamportfelle individuaalselt. Müüja (potentsiaalselt väliste teenuseosutajate abiga) võib seejärel välja valida iga viivislaenude alamportfelli kõrgeima hinna. Niinimetatud osaline pakkumus võib suurendada müügi koguhinda ja vähendada investorite osalemistõkkeid. Rohkem kui ühe eelispakkuja ja ostjaga tegelemine suurendab aga müüja jaoks tehingu lõpetamise ja arveldamise keerukust ning võib seega suurendada müüja kulusid ja asutusesiseseid ressursse, mis on vajalikud tehingu lõpetamiseks. Müüjad peaksid teadma, et mitte kõik 2. etapi investorid ei pruugi soovida teha pakkumusi viivislaenude alamportfellide kohta. 2. etapi investorid, kes soovivad omandada potentsiaalselt suure viivislaenude portfelli, võivad kõrvale astuda, kui neil palutakse teha pakkumusi väiksematele alamportfellidele. 2. etapis võtavad investorid otsustamisel, millise suurusega viivislaenuportfelli investeerida, arvesse tehingueelse analüüsi ja muid tehingukulusid (nt välise õigusnõustaja või ostuüksuse moodustamisega seotud kulud).

Mõned müüjad paluvad siduva pakkumise osana esitada ühikupõhised hinnad, et müüa laenud kõrgeima hinna pakkujale. Ühikupõhise hinnaga siduv pakkumine on tavaline suurte sündikaatlaenude müügi puhul ja vähem tavaline hajutatud portfellide puhul, kus müüja kavatseb valida ainult ühe eelispakkuja. Välised teenuseosutajad võivad aidata leida ühikupõhise hinnaga siduvate pakkumiste puhul portfelli optimaalset jaotust, järgides samal ajal investorite tingimusi, näiteks seoses minimaalsete jaotussummade ja sihtportfelli koosseisuga. Müüjad peaksid olema teadlikud sellest, et eriti tagatud viivislaenude puhul ei pruugi 2. etapi investorid soovida esitada hinnastamisandmeid ühikupõhiselt, kuna see avalikustaks väärtuse, mille nad on igale viivislaenule (ja/või vastavale tagatisele tagatud viivislaenude puhul) määranud; kuna 2. etapi investor ei saa olla kindel, et temast saab eelispakkuja, ei pruugi ta avalikustada seda teavet, mida peavad oma (kuluka) tehingueelse analüüsi väga spetsiifiliseks tulemuseks. Samuti võib väiksemateks üksusteks jaotamine investoreid (kes on kulude suhtes tundlikud) heidutada, sest nad kannavad tehingu lõpetamisega seoses sama suuri või sarnaseid kulusid (nt välise õigusnõustaja kulud), nagu kannaksid kogu viivislaenuportfelli puhul.

Lisavõimalus: protsess „tunne oma klienti“

Müüja võib 2. etapi jooksul alustada kõigi 2. etapi investoritega „tunne oma klienti“-nõuete järgimise kontrolli protsessi eesmärgiga viia need kontrollid lõpule siduva pakkumise kuupäevaks. Müüja võib teise võimalusena otsustada, et kontrollib „tunne oma klienti“-nõuete järgimist ainult eelispakkuja puhul (22).

Enne siduva pakkumise kuupäeva kõigi 2. etapi investorite „tunne oma klienti“-nõuete järgimise kontrolli eelised: siduvaid pakkumisi analüüsides on müüjal kindlus, et kõik 2. etapi investorid täidavad müüja „tunne oma klienti“-nõudeid. Sellest võib kasu olla juhul, kui müüjal on kindel kuupäev (nt majandusaasta lõpp), mis ajaks tehing tuleb lõpule viia, ent pärast eelispakkuja väljavalimist ei ole piisavalt aega, et vaadata läbi eelispakkuja „tunne oma klienti“-protsessi dokumendid.

Enne siduva pakkumise kuupäeva kõigi 2. etapi investorite „tunne oma klienti“-nõuete järgimise kontrolli puudused: müüja vastavuskontrolli osakond peab vaatama läbi mitme investori esitatud „tunne oma klienti“-nõuete järgimise dokumendid. Kui müüja alustab põhimõtte „tunne oma klienti“ järgimise kontrolli siis, kui eelispakkuja on valitud, tuleb läbi vaadata ainult üks „tunne oma klienti“ protsessi dokumentide kogum. Kui 2. etapi investorid on teada ja eeldatavalt hea mainega turuosalised, võib müüja otsustada põhimõtte „tunne oma klienti“ kontrolli alustamise edasi lükata, kuni eelispakkuja on valitud. Sellest saavad kasu ka need 2. etapi investorid, keda välja ei valita, sest nad ei kuluta ilmaasjata ressursse „tunne oma klienti“-protsessile.

Esitatud siduva pakkumise kirjade analüüs

Enne siduva pakkumise saamist peaks müüja määrama kindlaks eelispakkuja kohta otsuse tegemisel määrava(d) teguri(d), nt:

| (i) | Kas keskendutakse peamiselt/ainult parimale hinnale? |
| --- | --- |

(i)

Kas keskendutakse peamiselt/ainult parimale hinnale?

| (ii) | Kas ja kuidas võetakse arvesse muid tegureid, nagu varasemad kogemused sarnaste tehingute lõpuleviimisega, (asutusesisene või -väline) haldussuutlikkus, 2. etapi investori maine ja kavandatud viivislaenude haldaja, rahaliste vahendite kättesaadavus jne? |
| --- | --- |

(ii)

Kas ja kuidas võetakse arvesse muid tegureid, nagu varasemad kogemused sarnaste tehingute lõpuleviimisega, (asutusesisene või -väline) haldussuutlikkus, 2. etapi investori maine ja kavandatud viivislaenude haldaja, rahaliste vahendite kättesaadavus jne?

Seejärel võrdleb ja analüüsib müüja 2. etapi investorite erinevaid pakkumusi, mille tulemuseks on siduvate pakkumiste analüüsi aruanne. Kui müüjal on vaja selgitusi mis tahes siduva pakkumise kohta, on tavapärane, et müüja pöördub konkreetse 2. etapi investori poole. Kuid konfidentsiaalsuse, usaldusväärsuse ja läbipaistvuse huvides ei tohiks müüja jagada teavet teiste 2. etapi investorite siduvate pakkumiste kohta ning müüja peaks kasutama sellist otsekontakti üksnes selgituste saamiseks (mitte nt selleks, et taotleda hinna suurendamist, et anda ainult ühele 2. etapi investorile võimalus ületada teiste 2. etapi investorite hindu).

Otsus eelispakkuja / ostja kohta

Niipea kui müüja on teinud otsuse eelispakkuja kohta, teavitatakse seda 2. etapi investorit tavaliselt kirjalikult ja alustatakse ostu-müügilepingu üle peetavaid lõplikke läbirääkimisi, mis hõlmavad ka praktilisi teemasid (nt andmete ja dokumentide elektroonilise ja paberkandjal esitamise vorming ja ajastus, laenuvõtjatele pärast müüki saadetavad teatised jne). Kui ei teki suuri takistusi, mida müüja ei ole ette näinud, saab eelispakkujast ostja.

Müüjad teavitavad tagasilükatud 2. etapi investoreid tavaliselt kohe pärast eelispakkuja valimist. Ülejäänud 2. etapi investorid saavad lõpuks aru, et neid ei valitud eelispakkujaks. Läbipaistvuse huvides ja selleks, et 2. etapi investorid sooviksid osaleda ka tulevastes tehingutes, peaks müüja kaaluma otsesuhtlust. Lisaks võib müüja ebatõenäolisel juhul, kui tehing eelispakkujaga ebaõnnestub, soovida võtta ühendust 2. etapi investoriga, kes esitas paremuselt teise siduva pakkumise.

6.   Tehingu allkirjastamine ja lõpetamine

6.1.   Põhitegevused

Selle etapi põhitegevused on järgmised:

| — | tagada pärast viivislaenude müügi lõpetamist puhas väljumine portfellist; |
| --- | --- |

—

tagada pärast viivislaenude müügi lõpetamist puhas väljumine portfellist;

| — | jõustada ostu-müügileping ja vajaduse korral muud tehingudokumendid; |
| --- | --- |

—

jõustada ostu-müügileping ja vajaduse korral muud tehingudokumendid;

| — | finantstehingu lõpetamine; |
| --- | --- |

—

finantstehingu lõpetamine;

| — | viia lõpule andmete ja dokumentide üleandmise ettevalmistamine; |
| --- | --- |

—

viia lõpule andmete ja dokumentide üleandmise ettevalmistamine;

| — | läbi rääkida ja kokku leppida seoses viivislaenu haldamise üleminekuga varasemalt haldajalt ostjale või tema haldajale; |
| --- | --- |

—

läbi rääkida ja kokku leppida seoses viivislaenu haldamise üleminekuga varasemalt haldajalt ostjale või tema haldajale;

| — | tehingu arvelevõtmine raamatupidamises. |
| --- | --- |

—

tehingu arvelevõtmine raamatupidamises.

| — | tehingu lõpetamisel: üleviimisprotsess: viivislaenude ning asjaomase teabe ja dokumentide üleadmine ostjale, et tagada laenu sujuv ülevõtmine. |
| --- | --- |

—

tehingu lõpetamisel: üleviimisprotsess: viivislaenude ning asjaomase teabe ja dokumentide üleadmine ostjale, et tagada laenu sujuv ülevõtmine.

Täpsemalt tuleb pöörata tähelepanu järgmistele sammudele, mis on jagatud valdkondade kaupa.

Õiguslikud aspektid

| — | Suhelda eelispakkuja(te)ga kõigis küsimustes, sealhulgas saada kinnitus selle kohta, et ostuüksus(ed) on loodud ja vajalikud rahalised vahendid on kättesaadavad; |
| --- | --- |

—

Suhelda eelispakkuja(te)ga kõigis küsimustes, sealhulgas saada kinnitus selle kohta, et ostuüksus(ed) on loodud ja vajalikud rahalised vahendid on kättesaadavad;

| — | läbirääkimised eelispakkujaga investoripoolsete ostu-müügilepingu märkuste üle; |
| --- | --- |

—

läbirääkimised eelispakkujaga investoripoolsete ostu-müügilepingu märkuste üle;

| — | ostu-müügilepingu lõplik vormistamine ja allkirjastamine; |
| --- | --- |

—

ostu-müügilepingu lõplik vormistamine ja allkirjastamine;

| — | vajadusel alustada praktiliste teemade ja nõuete kooskõlastamist krediidihaldajaga (eelispakkuja volitusel) tehingu lõpetamise järgseks perioodiks ja see lõpule viia. |
| --- | --- |

—

vajadusel alustada praktiliste teemade ja nõuete kooskõlastamist krediidihaldajaga (eelispakkuja volitusel) tehingu lõpetamise järgseks perioodiks ja see lõpule viia.

Finantstehingu lõpetamine

| — | Värskendada portfelliteavet ja/või esitada vajaduse korral ajakohastatud kogumisandmed; |
| --- | --- |

—

Värskendada portfelliteavet ja/või esitada vajaduse korral ajakohastatud kogumisandmed;

| — | finantstehingu lõpetamine: tagada, et vastutus ja ajastus on poolte vahel jagatud; |
| --- | --- |

—

finantstehingu lõpetamine: tagada, et vastutus ja ajastus on poolte vahel jagatud;

| — | rakendada tehingu lõpetamise korda (näiteks ostuhinna ajatatud tasumise korral); |
| --- | --- |

—

rakendada tehingu lõpetamise korda (näiteks ostuhinna ajatatud tasumise korral);

| — | müüja esitab eelispakkujale arve alates täitmise tähtpäevast tasutud haldus- ja/või sissenõudmiskulude eest (kui see on ostu-müügilepingus nii kokku lepitud). |
| --- | --- |

—

müüja esitab eelispakkujale arve alates täitmise tähtpäevast tasutud haldus- ja/või sissenõudmiskulude eest (kui see on ostu-müügilepingus nii kokku lepitud).

Tegevus

| — | Kui on kohaldatav: virtuaalse andmeruumi jätkuv haldamine (sh mitte-eelistatud pakkujate kõrvaldamine), andmeruumi arhiivide sulgemine ja ettevalmistamine; |
| --- | --- |

—

Kui on kohaldatav: virtuaalse andmeruumi jätkuv haldamine (sh mitte-eelistatud pakkujate kõrvaldamine), andmeruumi arhiivide sulgemine ja ettevalmistamine;

| — | alustada vajalike sisekorralduste tegemist selle kohta, kuidas müüja täidab ostu-müügilepingust tulenevaid kohustusi ostja vastu pärast lepingu lõpetamist; |
| --- | --- |

—

alustada vajalike sisekorralduste tegemist selle kohta, kuidas müüja täidab ostu-müügilepingust tulenevaid kohustusi ostja vastu pärast lepingu lõpetamist;

| — | kavandada teabe ja laenudokumentide elektrooniline ja füüsiline edastamine (tehingu lõpliku ulatuse põhjal); |
| --- | --- |

—

kavandada teabe ja laenudokumentide elektrooniline ja füüsiline edastamine (tehingu lõpliku ulatuse põhjal);

| — | jätkata vajaduse korral küsimuste ja vastuste protsessi haldamist ja/või otsesuhtlust, sealhulgas lahendamata küsimuste lahendamist ja mis tahes sellise teabe edastamist, mis toetab viivislaenude haldamise üleminekut ostjale või tema nimel tegutsevale haldajale; |
| --- | --- |

—

jätkata vajaduse korral küsimuste ja vastuste protsessi haldamist ja/või otsesuhtlust, sealhulgas lahendamata küsimuste lahendamist ja mis tahes sellise teabe edastamist, mis toetab viivislaenude haldamise üleminekut ostjale või tema nimel tegutsevale haldajale;

| — | kui see on iga riigi õiguse kohaselt vajalik üleandmise avalikustamiseks, esitada iga laenu puhul i) laenuvõtjate ja ii) juristide/kohtutäiturite kontaktandmed, et eelispakkujal oleks olemas kogu vajalik teave, et teavitada neid võõrandamisest, kui sellist teatamist korraldab ostja vastavalt kas seadusele või ostu-müügilepingule (kiri laenuvõtjatele ja teatis advokaatidele/kohtutäituritele), ning kooskõlastada selline kiri ja teatis eelispakkujaga; |
| --- | --- |

—

kui see on iga riigi õiguse kohaselt vajalik üleandmise avalikustamiseks, esitada iga laenu puhul i) laenuvõtjate ja ii) juristide/kohtutäiturite kontaktandmed, et eelispakkujal oleks olemas kogu vajalik teave, et teavitada neid võõrandamisest, kui sellist teatamist korraldab ostja vastavalt kas seadusele või ostu-müügilepingule (kiri laenuvõtjatele ja teatis advokaatidele/kohtutäituritele), ning kooskõlastada selline kiri ja teatis eelispakkujaga;

| — | jätkata viivislaenude haldamist kuni kokkulepitud kuupäevani, mil haldamine üle antakse; |
| --- | --- |

—

jätkata viivislaenude haldamist kuni kokkulepitud kuupäevani, mil haldamine üle antakse;

| — | kui on kohaldatav: viia lõpule portfelli ajutise haldamise kord, mis kehtib kuni kuupäevani, mil haldamine üle antakse; |
| --- | --- |

—

kui on kohaldatav: viia lõpule portfelli ajutise haldamise kord, mis kehtib kuni kuupäevani, mil haldamine üle antakse;

| — | koostada suunised toetuse kohta, mida müüja peab (vajaduse korral) pakkuma pärast tehingu lõpetamist ning müüjale ostu-müügilepingu kohaselt laekuvate dokumentide ja vaheandmete kohta. |
| --- | --- |

—

koostada suunised toetuse kohta, mida müüja peab (vajaduse korral) pakkuma pärast tehingu lõpetamist ning müüjale ostu-müügilepingu kohaselt laekuvate dokumentide ja vaheandmete kohta.

Raamatupidamine ja asutusesisene kooskõlastamine

| — | Tagada, et portfelli müük on nõuetekohaselt kajastatud vastavalt müüja suhtes kohaldatavatele raamatupidamiseeskirjadele: kliendikonto lõpetamine, eraldiste tühistamine, raamatupidamisliku kahjumi/kasumi kindlaksmääramine koos ostuhinna jaotamisega; |
| --- | --- |

—

Tagada, et portfelli müük on nõuetekohaselt kajastatud vastavalt müüja suhtes kohaldatavatele raamatupidamiseeskirjadele: kliendikonto lõpetamine, eraldiste tühistamine, raamatupidamisliku kahjumi/kasumi kindlaksmääramine koos ostuhinna jaotamisega;

| — | saada vajalikud asutusesisesed heakskiidud ja nõusolekud, sealhulgas põhimõtte „tunne oma klienti“ järgimise kontrollid, regulatiivne käsitlus (sh vajaduse korral vastavus kapitalinõuete määrusele) ja omandamisstruktuuri valideerimine. |
| --- | --- |

—

saada vajalikud asutusesisesed heakskiidud ja nõusolekud, sealhulgas põhimõtte „tunne oma klienti“ järgimise kontrollid, regulatiivne käsitlus (sh vajaduse korral vastavus kapitalinõuete määrusele) ja omandamisstruktuuri valideerimine.

6.2.   Peamised riskikaalutlused

See kriitiline etapp nõuab strateegilist ja ärilist fookust, kuna väärtus võib finantsasjade sulgemise üle peetavate läbirääkimiste etapis väheneda. Oluline on kavandada tõhus tehingu elluviimise protsess, et piirata ajavahemikku tehingu allkirjastamise ja lõpetamise vahel, võttes arvesse, et võimalikud keerukused ja viivitused – läbirääkimiste ajal ja enne kokkuleppele jõudmist – võivad olla kriitilise tähtsusega. Selles etapis on eelispakkujal ja müüjal vaja astuda olulisi samme ning seda võib hallata kokkulepitud üleandmiskava kaudu, mille suhtes kehtib kokkulepitud ajakava. Keskse tähtsusega on asutusesiseste ja/või -väliste finants- ja õigusnõustajate abi ja nende kaasamine.

6.3.   Ostu-müügilepingu kaalutlused

Kui tehing on asutusesiseselt heaks kiidetud ja tehingu tingimused on lõplikult paigas, allkirjastavad müüja ja ostja (valitud eelispakkuja) ostu-müügilepingu, et sõlmida nõuetekohased kokkulepped arvelduseks ja tehingu lõpetamise järgseks perioodiks. Allkirjastamine ja lõpetamine toimub sageli eri kuupäevadel, ent need võivad toimuda ka korraga. Ostu-müügilepingus tuleks kokku leppida asjakohane ajavahemik tehingu allkirjastamise kuupäeva ja lõpetamise kuupäeva vahel, võttes arvesse tehingu keerukust, enne tehingu lõpetamist vajalikke samme ja viivituste riski.

Enne ostu-müügilepingu allkirjastamist on oluline tagada, et leping kajastaks asjakohaselt ostja ja müüja vahel kokku lepitud õiguslikke ja majanduslikke aspekte. Ostu-müügilepingu peaksid koostama määratud õigusnõustajad ning see peaks olema selge nii müüja kui ka ostja kohustuste osas (23). Ostu-müügilepingu osana tuleks kokku leppida kõik tehingu lõpetamise järgsed kohustused, sealhulgas see, milline pool saadab laenuvõtjatele teatised (kui see on asjakohane), millises vormis seda tehakse ja milline pool kannab kulud. Teatis peaks hõlmama ka portfelli viivislaene haldavaid õigusnõustajaid ja asutusi (advokaadid, kohtutäiturid, kohtud jne), et tagada viivislaenude haldamise tõhus üleminek. Tavaliselt on see sätestatud ostu-müügilepingus. Üksikasjad selle kohta, kuidas laenuvõtjat müügist teavitatakse, sõltuvad siseriiklikus õiguses sätestatud nõuetest.

6.4.   Muud kaalutlused

Oluline on teavitada kõiki vajalikke siseosakondi ostu-müügilepingus sätestatud tehingu lõpetamise järgsetest menetlustest. See hõlmab viivislaenude portfelli vahepealse (allkirjastamise ja tehingu lõpetamise vahel) haldamise kokkuleppimist eelispakkujaga. Vahepealse haldamise kokkulepped on tavaliselt osa ostu-müügilepingust, kuid teise võimalusena võib neid dokumenteerida ajutises teenuslepingus, kui müüja nõustub osutama ostjale teatava aja jooksul kokkulepitud hinnaga teatavaid teenuseid. Üldiselt peaks viivislaenude portfelli vahepeal haldama müüja sama hoolikuse ja hoolsusega, mida ta näitas üles enne ostu-müügilepingu allkirjastamist.

Veel üks valdkond, mida tuleks kaaluda, on seotud konkreetse riskiga, mis on seotud rahapesuvastaste õigusaktide järgimisega. ELi liikmesriigid on rahapesuvastaseid direktiive ELis erinevalt rakendanud, mistõttu ainult mõnes liikmesriigis on krediidihaldajad määratletud kohustatud isikutena ja nende suhtes kohaldatakse kohalikke rahapesuvastaseid õigusakte. Seega on kohustus jagada rahapesuvastaste meetmetega seotud klienditeavet ja see seejärel ostjale/krediidihaldajale üle anda asjakohane üksnes juhul, kui kohalike rahapesuvastaste õigusaktidega on ette nähtud, et tarbijate suhtes, keda ostja/krediidihaldaja haldab, kohaldatakse põhimõtte „tunne oma klienti“ nõudeid. Kui sellist rahapesuvastast kohustust ei ole, puudub isikuandmete kaitse üldmääruse kohaselt piisav õiguslik alus selliste isikuandmete jagamiseks. Põhimõttega „tunne oma klienti“ seotud andmed võivad olla nii konfidentsiaalsed kui ka tundlikud (eelkõige andmed kahtlaste tehingute kohta) ning neid ei saa avalikult jagada (24). Seega võib osutuda vajalikuks määratleda müüja ja ostja vastavuskontrolli osakondade vaheline kokkulepe sellise teabe edastamiseks, järgides samal ajal määrusega lubatud piire ja tagades asjakohased konfidentsiaalsusmeetmed. Eelkõige võiksid huvi pakkuda elemendid, mis on liigitatud järgmiselt:

| — | „suure riskiga“ vastavalt spetsiaalsete andmebaaside (nt World-check) kaudu saadud teabele; |
| --- | --- |

—

„suure riskiga“ vastavalt spetsiaalsete andmebaaside (nt World-check) kaudu saadud teabele;

| — | „suure riskiga“ – kolmandate isikute käimasolevatest maksetest teatamine; |
| --- | --- |

—

„suure riskiga“ – kolmandate isikute käimasolevatest maksetest teatamine;

| — | kahtlased tehingud, mida asjaomase reguleeriva asutuse asjaomane osakond on juba hinnanud ja mida sellisena ei käsitata; |
| --- | --- |

—

kahtlased tehingud, mida asjaomase reguleeriva asutuse asjaomane osakond on juba hinnanud ja mida sellisena ei käsitata;

| — | riikliku taustaga isikud. |
| --- | --- |

—

riikliku taustaga isikud.

6.5.   Hinna jaotamine

Mõni jurisdiktsioon võib õiguskindluse huvides nõuda konkreetset hinnaosa iga viivislaenude portfelli kuuluva laenu puhul või see võib olla soovitatav ostu-müügilepingus kokku lepitud kinnituste ja tagatiste ning kahju hüvitamise struktuuride alusel:

| — | üsna homogeense tagatiseta tarbijalaenude laenuportfelli puhul jaotatakse ostuhind tavaliselt järgmiselt: [ostuhind jagatuna jäägi summaga] korrutatakse konkreetsete viivislaenude jäägiga ehk teisisõnu: ostuhinna kvoot korrutatakse konkreetsete viivislaenude jäägiga; |
| --- | --- |

—

üsna homogeense tagatiseta tarbijalaenude laenuportfelli puhul jaotatakse ostuhind tavaliselt järgmiselt: [ostuhind jagatuna jäägi summaga] korrutatakse konkreetsete viivislaenude jäägiga ehk teisisõnu: ostuhinna kvoot korrutatakse konkreetsete viivislaenude jäägiga;

| — | heterogeensemate viivislaenuportfellide, nt eraisikute tagatud kinnisvaralaenude või isegi äriühingute tagatud viivislaenude portfellide puhul ei ole statistiline lähenemisviis sobiv ja investorid jaotavad müüja nõudel sageli hinnad üksikute viivislaenude kaupa (tagatisvara alusel). Eri põhjustel ei soovi aga investorid ostuhinna jaotust sageli jagada; üheks põhjuseks on võimalus, et müüja jätab viimasel hetkel välja teatavad viivislaenud, millele müüja ja ostja on määranud erineva väärtuse. Lahendus võib olla see, et ostja esitab iga laenu hinnajaotuslehe kolmandast isikust hoiulevõtjale (nt notar), kes võib avalikustada ainult üksikud ostuhinnad teatavatel ostu-müügilepingus eelnevalt kokku lepitud põhjustel, nagu ostja nõue seoses puudusega viivislaenuga. |
| --- | --- |

—

heterogeensemate viivislaenuportfellide, nt eraisikute tagatud kinnisvaralaenude või isegi äriühingute tagatud viivislaenude portfellide puhul ei ole statistiline lähenemisviis sobiv ja investorid jaotavad müüja nõudel sageli hinnad üksikute viivislaenude kaupa (tagatisvara alusel). Eri põhjustel ei soovi aga investorid ostuhinna jaotust sageli jagada; üheks põhjuseks on võimalus, et müüja jätab viimasel hetkel välja teatavad viivislaenud, millele müüja ja ostja on määranud erineva väärtuse. Lahendus võib olla see, et ostja esitab iga laenu hinnajaotuslehe kolmandast isikust hoiulevõtjale (nt notar), kes võib avalikustada ainult üksikud ostuhinnad teatavatel ostu-müügilepingus eelnevalt kokku lepitud põhjustel, nagu ostja nõue seoses puudusega viivislaenuga.

7.   Tehingu lõpetamise järgne tegevus

7.1.   Põhitegevused

Kui müük on toimunud, hõlmab lõpetamisjärgne etapp mitmeid tegevusi, mis nõuavad müüja ja ostja koostööd ja kooskõlastamist. Edukas lõpetamisjärgne etapp aitab tugevdada müüja mainet turul, vältida konflikte ja meelitada ligi uusi investoreid, mille tulemuseks on head suhted investoritega ja paremad tingimused võimalikes tulevastes tehingutes. Müügiprotsessi edukus sõltub seega mitte ainult lõplikust tehinguhinnast, vaid ka tehingu lõpetamise järgsest tegevusest. Pingeline lõpetamisjärgne etapp looks kindlasti pretsedendi ja vähendaks viivislaenude eduka müügi võimalusi tulevikus.

Põhitegevused on järgmised:

| — | täita tehingu lõpetamise järgsed kohustused ostu-müügilepingu alusel; |
| --- | --- |

—

täita tehingu lõpetamise järgsed kohustused ostu-müügilepingu alusel;

| — | müüja ja ostja vaheline koostöö, nagu on ette nähtud ostu-müügilepinguga, ja vajaduse korral muudel juhtudel, kui tekivad probleemid või kui on vaja võtta ettenägematuid meetmeid. |
| --- | --- |

—

müüja ja ostja vaheline koostöö, nagu on ette nähtud ostu-müügilepinguga, ja vajaduse korral muudel juhtudel, kui tekivad probleemid või kui on vaja võtta ettenägematuid meetmeid.

7.2.   Üleviimisprotsess

Protsessi selles etapis annab müüja viivislaenud (ja nendega seotud tagatised, kui need on olemas) ja nendega seotud teabe ning dokumendid üle ostjale või ostja määratud viivislaenude haldajale. Seda etappi tuleks hoolikalt kavandada, kuna see on ostja jaoks viivislaenude portfelli eduka ülevõtmise võti ning hõlmab paljusid erinevaid ja mahukaid teabeallikaid ja dokumente, nii teavet müüja IT-süsteemist kui ka skaneeritud dokumente ja (mõnikord) suuri koguseid paberdokumente. Ostjal peaks olema võimalik pääseda IT-süsteemile ligi täielikus koostöös müüjaga, et registreerida asjakohased krediidifailid nõuetekohaselt omaenda IT-süsteemis.

1.   
  Laenuvõtjate teavitamine

Kui kohalikest õigusaktidest ei tulene teisiti, (25) peab müüja ja/või ostja teatama müügist ja samuti uue ostja nimel tegutseda võiva uue võlausaldaja ja viivislaenude haldaja andmed ja kontaktteabe ning et isikuandmeid edastatakse seadusliku müügi puhul ette nähtud tingimustel. Müüjal ja ostjal on soovitatav ostu-müügilepingus kokku leppida, kes teatised saadab, milline on nende sisu (kuivõrd see ei ole seadusega reguleeritud) ja kuidas kulud poolte vahel jaotatakse. Tõhususe huvides ja osalt ka seaduse alusel võib/peaks laenuvõtjale saadetav teatis sisaldada/sisaldama lisaks laenujäägi täpset summat (mis jaguneb põhisummaks, intressideks ja kohaliku õigusega ette nähtud tasudeks) ning pangakontot, millele laenuvõtja peab edaspidi makseid tegema, st esitama ostja või tema määratud viivislaenude haldaja pangakonto andmed.

2.   
  Teabe üleandmine

Pärast müügi lõpuleviimist annab müüja üle kogu asjakohase teabe viivislaenude kohta. Lisaks laenuteabele võiks see hõlmata järgmist teavet:

| — | laenuvõtjate isikuandmed; |
| --- | --- |

—

laenuvõtjate isikuandmed;

| — | laenuhaldamise teave, sealhulgas kontaktid, jälgimistegevus ning varasemad vestlused ja võimalikud maksekokkulepped laenuvõtjatega, samuti käimasolevad vestlused; |
| --- | --- |

—

laenuhaldamise teave, sealhulgas kontaktid, jälgimistegevus ning varasemad vestlused ja võimalikud maksekokkulepped laenuvõtjatega, samuti käimasolevad vestlused;

| — | makseteave, milles on täpsustatud makse kuupäev, summa ja vääring, makseallikas (nt kas makse on saadud laenuvõtjalt või kolmandalt isikult, kohtus deponeeritud raha jne) iga viivislaenu kohta (mida on kirjeldatud kordumatu tunnusega, nagu laenu number) alates täitmise tähtpäevast kuni tehingu lõpetamiseni; |
| --- | --- |

—

makseteave, milles on täpsustatud makse kuupäev, summa ja vääring, makseallikas (nt kas makse on saadud laenuvõtjalt või kolmandalt isikult, kohtus deponeeritud raha jne) iga viivislaenu kohta (mida on kirjeldatud kordumatu tunnusega, nagu laenu number) alates täitmise tähtpäevast kuni tehingu lõpetamiseni;

| — | hagid, sh teave kohtute, advokaatide, summade, kuupäevade ja õiguslike vahe-eesmärkide kohta (kuna see teave asub müüja haldusplatvormil), ning |
| --- | --- |

—

hagid, sh teave kohtute, advokaatide, summade, kuupäevade ja õiguslike vahe-eesmärkide kohta (kuna see teave asub müüja haldusplatvormil), ning

| — | mis tahes teave müüdud viivislaenude tagatise kohta, mis ei sisaldu laenuteabes ega eespool mainitud dokumentides; |
| --- | --- |

—

mis tahes teave müüdud viivislaenude tagatise kohta, mis ei sisaldu laenuteabes ega eespool mainitud dokumentides;

| — | kogu tehingueelse analüüsi protsessi käigus esitatud ja kasutatud teave. |
| --- | --- |

—

kogu tehingueelse analüüsi protsessi käigus esitatud ja kasutatud teave.

3.   
  Dokumendid

Dokumendid on keskse tähtsusega selleks, et ostja saaks kohe alustada viivislaenude haldamist kõige tõhusamal viisil. Teabe edastamise kvaliteet ja kiirus on eduka lõpetamisjärgse protsessi võti.

Piiratud arvu laenudega viivislaenuportfellide puhul on tavaliselt kättesaadavad täielikud dokumendid ja need antakse ostjale või tema määratud krediidihaldajale üle kohe tehingu lõpetamisel. Hajutatumate portfellide puhul, kus üle antakse suur hulk (sageli tuhandeid) viivislaene, võib ostu-müügileping sisaldada klauslit suunistega viivislaenudega seotud dokumentide esitamise kohta. Eelkõige tuleks arvesse võtta alljärgnevaid aspekte.

| — | Võttes arvesse viivislaenudega seotud dokumentide ja teabe mahtu ning müüja poolt selle ettevalmistamisel kantud kulusid, võib müüja otsustada oma dokumentide esitamise kohustust piirata, kuigi see on ostja jaoks viivislaenude ülevõtmise õnnestumiseks otsustava tähtsusega. Müüja peaks 2. etapis selgelt teatama, mis dokumente ta suudab ja soovib ostjale edastada. Puuduvad dokumendid võivad negatiivselt mõjutada investoripoolset hinnakujundust, nii et müüja peaks kaaluma eri stsenaariumidega kaasnevaid „kulusid“. Üks võimalus võib olla määrata kindlaks põhidokumendid (nt kõik dokumendid, mida ostja vajab kohaldatavate õigusaktide järgimiseks, dokumendid, mis on kohaliku õiguse kohaselt vajalikud, et tõendada rahuldamata laenunõude olemasolu ja suurust, vajalikud dokumendid, et ostja saaks tõendada kohtus omandiõigust või alustada täitmisele pööramise menetlust jne), mille kohta müüja annab ostu-müügilepingus sõnaselge kinnituse, ja „muud“ dokumendid, mille kohta müüja üksnes lubab esitada dokumendid parimal võimalikul viisil. |
| --- | --- |

—

Võttes arvesse viivislaenudega seotud dokumentide ja teabe mahtu ning müüja poolt selle ettevalmistamisel kantud kulusid, võib müüja otsustada oma dokumentide esitamise kohustust piirata, kuigi see on ostja jaoks viivislaenude ülevõtmise õnnestumiseks otsustava tähtsusega. Müüja peaks 2. etapis selgelt teatama, mis dokumente ta suudab ja soovib ostjale edastada. Puuduvad dokumendid võivad negatiivselt mõjutada investoripoolset hinnakujundust, nii et müüja peaks kaaluma eri stsenaariumidega kaasnevaid „kulusid“. Üks võimalus võib olla määrata kindlaks põhidokumendid (nt kõik dokumendid, mida ostja vajab kohaldatavate õigusaktide järgimiseks, dokumendid, mis on kohaliku õiguse kohaselt vajalikud, et tõendada rahuldamata laenunõude olemasolu ja suurust, vajalikud dokumendid, et ostja saaks tõendada kohtus omandiõigust või alustada täitmisele pööramise menetlust jne), mille kohta müüja annab ostu-müügilepingus sõnaselge kinnituse, ja „muud“ dokumendid, mille kohta müüja üksnes lubab esitada dokumendid parimal võimalikul viisil.

| — | Kui dokumentide kättetoimetamisega müüjalt ostjale on seotud asjakohased kulud: ostjaga tuleks kokku leppida mehhanism dokumentide esitamise ja sellega seotud kulude kandmise reguleerimiseks. Kavandatud mehhanism tuleks edastada 2. etapi investoritele ostu-müügilepingu kaudu (või muul viisil, kui müüja 2. etapis ostu-müügilepingut ei esita), et hõlbustada sujuvat allkirjastamist / tehingu lõpetamist. Mis tahes kulud, mille kandmist müüja ostjalt eeldab, ei tohiks tulla üllatusena pärast siduva pakkumise esitamist. |
| --- | --- |

—

Kui dokumentide kättetoimetamisega müüjalt ostjale on seotud asjakohased kulud: ostjaga tuleks kokku leppida mehhanism dokumentide esitamise ja sellega seotud kulude kandmise reguleerimiseks. Kavandatud mehhanism tuleks edastada 2. etapi investoritele ostu-müügilepingu kaudu (või muul viisil, kui müüja 2. etapis ostu-müügilepingut ei esita), et hõlbustada sujuvat allkirjastamist / tehingu lõpetamist. Mis tahes kulud, mille kandmist müüja ostjalt eeldab, ei tohiks tulla üllatusena pärast siduva pakkumise esitamist.

| — | Pärast müügitehingut tuleks kehtestada mõistlik ajavahemik teatavate dokumentide esitamiseks (nt mõnes riigis selleks, et anda välja ametlik dokument, mis võimaldab edastada teavet iga laenu ajakohastatud maksetähtpäeva kohta). |
| --- | --- |

—

Pärast müügitehingut tuleks kehtestada mõistlik ajavahemik teatavate dokumentide esitamiseks (nt mõnes riigis selleks, et anda välja ametlik dokument, mis võimaldab edastada teavet iga laenu ajakohastatud maksetähtpäeva kohta).

| — | Arvestades dokumentide kättesaadavust ja nende ostjale kättesaadavaks tegemisega seotud kulusid, võib müüja kaaluda oma vastutuse piiramist dokumentide kvaliteedi ja täielikkuse osas. See on 2. etapi investorite jaoks oluline äriteave ja oleks osa ostu-müügilepingu projektist, nii et 2. etapi investorid oleksid sellest teadlikud enne oma siduvate pakkumiste esitamist. |
| --- | --- |

—

Arvestades dokumentide kättesaadavust ja nende ostjale kättesaadavaks tegemisega seotud kulusid, võib müüja kaaluda oma vastutuse piiramist dokumentide kvaliteedi ja täielikkuse osas. See on 2. etapi investorite jaoks oluline äriteave ja oleks osa ostu-müügilepingu projektist, nii et 2. etapi investorid oleksid sellest teadlikud enne oma siduvate pakkumiste esitamist.

7.3.   Müüja kohustused

Kui müüja rikub oma ostu-müügilepingus antud kinnitusi ja tagatisi või sellest tulenevaid mis tahes kohustusi, on müüja kohustatud ostjale ostu-müügilepingu kohaselt hüvitist maksma. Ostjal on õigus tavapärastele õiguskaitsevahenditele, kui müüja ei täida viivislaenudega seotud kinnitusi ja tagatisi, millest üks võib olla müüja kohustus osta tagasi või asendada puudusega viivislaenud. Kui viivislaenude tagasiostmine on üldiselt seadusega keelatud, võib asjakohase õigusnõustamise alusel leppida kokku rahalises hüvitises ostjale.

7.4.   Müügijärgne tegevus

Kui ostja või tema määratud krediidihaldaja on saanud kogu teabe/dokumendid ja saab hakata viivislaenude portfelli haldama, on endiselt mitmeid koordineerimis- ja muid ülesandeid, mida tuleb arvesse võtta. Need hõlmavad järgmist:

| — | müüja peaks ostjale või tema määratud krediidihaldajale edastama:






  — | müüdud viivislaenude eest saadud maksed; |
| --- | --- | --- |

—

müüja peaks ostjale või tema määratud krediidihaldajale edastama:

—

müüdud viivislaenude eest saadud maksed;

| — | laenuvõtjatelt või laenuvõtjate esindajatelt saadud teave müüdud viivislaenude kohta; |
| --- | --- |

—

laenuvõtjatelt või laenuvõtjate esindajatelt saadud teave müüdud viivislaenude kohta;

| — | täiendavad dokumendid ja andmed laenude kohta; |
| --- | --- |

—

täiendavad dokumendid ja andmed laenude kohta;

| — | andmete ja konkreetse teabe võrdlemine iga juhtumi puhul eraldi; |
| --- | --- |

—

andmete ja konkreetse teabe võrdlemine iga juhtumi puhul eraldi;

| — | koostöö kohtuasjade müüjalt ostjale üleminekul. Juba algatatud hagide puhul tuleb menetlus üle anda vastavalt asjaomase jurisdiktsiooni menetlusnormidele. Võib olla kasulik leppida kokku konkreetses dokumendimallis, mida tuleb kohtutele esitamisel järgida. Müüja ja ostja peaksid ostu-müügilepingus kokku leppima ka selles, kas müüja lõpetab kõik kolmandatele isikutele (nt välisnõustajale käimasolevas kohtumenetluses) antud volitused seoses müüdud viivislaenudega, või eeldab, et ostja võtab kõik sellised volitused üle, ning millisest hetkest alates kannab ostja selliste kolmandate isikute tasud ja kulud. Tasuskeemid, kindlasummalised kulud jne oleks tulnud 2. etapi investoritele 2. etapis avalikustada, et nad saaksid seda enne siduvate pakkumiste esitamist arvesse võtta.
  Lisaks peaks ostu-müügileping kirjeldama, milline pool kannab nõustaja ja õigusnõustaja kulud ning ostja taganemisest tulenevad kulud, kui ostja otsustab, et menetlus ei jätku. Kui müüja kavatseb jätta ostja kanda kulud, mis müüja volitatud nõustajal tekivad, peaks ta teavitama ostjat kokkulepitud tasudest, juba kantud kuludest/tasudest, mille ostja peaks enda kanda võtma jne. Ostja kantavad kulud ja tasud jms tuleb edastada enne siduva pakkumise kuupäeva kõigile 2. etapi investoritele, et vältida riski, et tehing jääb puudulike kuluandmete tõttu tegemata; |
| --- | --- |

—

koostöö kohtuasjade müüjalt ostjale üleminekul. Juba algatatud hagide puhul tuleb menetlus üle anda vastavalt asjaomase jurisdiktsiooni menetlusnormidele. Võib olla kasulik leppida kokku konkreetses dokumendimallis, mida tuleb kohtutele esitamisel järgida. Müüja ja ostja peaksid ostu-müügilepingus kokku leppima ka selles, kas müüja lõpetab kõik kolmandatele isikutele (nt välisnõustajale käimasolevas kohtumenetluses) antud volitused seoses müüdud viivislaenudega, või eeldab, et ostja võtab kõik sellised volitused üle, ning millisest hetkest alates kannab ostja selliste kolmandate isikute tasud ja kulud. Tasuskeemid, kindlasummalised kulud jne oleks tulnud 2. etapi investoritele 2. etapis avalikustada, et nad saaksid seda enne siduvate pakkumiste esitamist arvesse võtta.

Lisaks peaks ostu-müügileping kirjeldama, milline pool kannab nõustaja ja õigusnõustaja kulud ning ostja taganemisest tulenevad kulud, kui ostja otsustab, et menetlus ei jätku. Kui müüja kavatseb jätta ostja kanda kulud, mis müüja volitatud nõustajal tekivad, peaks ta teavitama ostjat kokkulepitud tasudest, juba kantud kuludest/tasudest, mille ostja peaks enda kanda võtma jne. Ostja kantavad kulud ja tasud jms tuleb edastada enne siduva pakkumise kuupäeva kõigile 2. etapi investoritele, et vältida riski, et tehing jääb puudulike kuluandmete tõttu tegemata;

| — | teabevahetus reguleerivate asutustega: iga tehingu puhul tuleks kindlaks teha, kas reguleerivale asutusele on vaja teavet edastada või temalt luba taotleda; |
| --- | --- |

—

teabevahetus reguleerivate asutustega: iga tehingu puhul tuleks kindlaks teha, kas reguleerivale asutusele on vaja teavet edastada või temalt luba taotleda;

| — | kooskõlastamine õigusnõustamise ja muude asjaomaste valdkondadega: müüja asutusesisese õigusosakonna tööd tuleks vajaduse korral kooskõlastada iga jurisdiktsiooni maksuametiga; |
| --- | --- |

—

kooskõlastamine õigusnõustamise ja muude asjaomaste valdkondadega: müüja asutusesisese õigusosakonna tööd tuleks vajaduse korral kooskõlastada iga jurisdiktsiooni maksuametiga;

| — | eksitavate või valede ametlike andmete parandamine müüja poolt; seejuures tuleb esitada dokumentide ajalugu. |
| --- | --- |

—

eksitavate või valede ametlike andmete parandamine müüja poolt; seejuures tuleb esitada dokumentide ajalugu.

Mõnel juhul võib olla lisateenuseid, mida pärast tehingu lõpetamist võib osutada kas müüja või spetsiaalne üksus. Kui müüja ja ostja lepivad kokku, et müüja osutab tehingu lõpetamise järgset haldust, võib ta sellise teenuse eest, kui seda osutatakse kolmandale isikule, nõuda eritasusid. Selliste haldustasude taseme võiks kindlaks määrata müüdud viivislaenude asjaomase restruktureerimisüksuse kulude jaotuse alusel, lähtudes portfelli mahust või eeldatavast sissenõudmise tasemest (26).

Soovitatakse, et müüjad pakuksid ostjatele teatavat (minimaalset) haldustaset, isegi kui nad ei ole selleks õiguslikult kohustatud, kogu müüdud viivislaenude kehtivusaja jooksul. See aitaks ära hoida probleeme laenuvõtjate ja kohtutega ning tagaks nii müüja kui ka ostja tõhusa tegevuse.

---

(1)  Üldiselt soovitatakse virtuaalse andmeruumi kasutamist. Mõnel juhul ei pruugi virtuaalne andmeruum olla täielikult vajalik, nt kahepoolsete läbirääkimiste korral ühe alusvaraga tehingute üle (sõltuvalt kokkuleppe eripärast).

(2)  Kõige sobivam lahendus võib olla viivislaenudest vabanemine, eriti juhul, kui viivislaenude käsitlemine käib pangale üle jõu. Teisest küljest on viivisnõuete restruktureerimine ja käsitlemine samuti pankade põhitegevus ning seda tuleb teha ka edaspidi, kui see on kõige sobivam lähenemisviis, sõltuvalt panga ja laenuvõtja olukorrast.

(3)  Eelkõige äriühingute puhul peaksid pangad suutma hinnata muutusi nende laenuhaldamise võimes ning tegema vahet likviidsuse ja maksevõimega seotud vajadustel.

(4)  Selles kontekstis tähendab „suur“ portfelli suurust üldise (bruto)väärtusena.

(5)  NB! Liisingu viivislaenud sisaldavad käibemaksu ja müüja peab eelnevalt selgitama (vajaduse korral koostöös väliste maksunõustajatega) viivislaenude müügi mõju viivislaenunõude käibemaksuosale.

(6)  Eelkõige peaks müüja määrama ühe peamise kontaktisiku, kes suhtleb välise teenuseosutajaga ja vastutab viivislaenude tehingute eest müüja organisatsioonis.

(7)  Sellised viivislaenud oleks tulnud viivislaenude portfelli koostamisel välja filtreerida, kuid kui need ilmnevad alles protsessi hilisemas etapis, tuleks sellised viivislaenud välja jätta koos asjakohase selgitusega investoritele.

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2021. aasta direktiiv (EL) 2021/2167 krediidihaldajate ja krediidiostjate kohta ning millega muudetakse direktiive 2008/48/EÜ ja 2014/17/EL.

(9)  Üldised andmekaitsesätted sisalduvad tavaliselt konfidentsiaalsuskokkuleppes.

(10)  Konkreetset teavet viivislaenude kohta, mida tõenäoliselt tagasi ei maksta, vt käesolevate suuniste 5. lisa.

(11)  Müüja asutusesisese õigusosakonna tööd tuleks vajaduse korral kooskõlastada iga jurisdiktsiooni maksuosakonnaga. Tehingu õnnestumiseks on oluline üldine arusaam nii müüja kui ka ostja poolel kehtivatest maksudest.

(12)  Üldiselt soovitatakse kasutada virtuaalset andmeruumi. Mõnel juhul ei pruugi virtuaalne andmeruum olla täielikult vajalik, nt kahepoolsete läbirääkimiste korral ühe alusvaraga tehingute üle (sõltuvalt kokkuleppe eripärast).

(13)  Volituste delegeerimise all on mõeldud volituste jaotamist ja alljaotamist alluvatele, et saavutada tõhusaid tulemusi.

(14)  Kui otsus on täitmisele pööramisel, tuleks seda ideaaljuhul täiendada teabega võetud meetmete kohta.

(15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2021. aasta direktiiv (EL) 2021/2167 krediidihaldajate ja krediidiostjate kohta ning millega muudetakse direktiive 2008/48/EÜ ja 2014/17/EL.

(16)  Ostu-müügilepingu peaksid muu hulgas läbi vaatama müüja audiitorid raamatupidamisarvestuse seisukohast, et kontrollida vastavust IFRSi nõuetele portfelli kajastamise lõpetamise hindamiseks.

(17)  Alati ei ole võimalik pilte (nt kinnisvarast) esitada. Eriti kehtib see elamukinnisvara puhul.

(18)  Üldiselt tuleb tagada vastavus ELi isikuandmete kaitse üldmääruse (isikuandmete kaitse üldmäärus – määrus (EL) 2016/679) nõuetele.

(19)  Sõltuvalt müüja ettevalmistuse tasemest, müügi keerukusest jne võib see kesta ka kauem (isegi üle kahe kuu).

(20)  Müügitingimused.

(21)  Laenuteabe tervikkogum tuleks koostada ja see peab olema valmis 1. etapi lõpuks.

(22)  Kuna „tunne oma klienti“-nõuetest tulenevad protsessid võivad olla aeganõudvad, võib müüja otsustada algatada „tunne oma klienti“ protsessi ainult eelispakkuja/ostja puhul ning sooritada tehingu tingimusel, et „tunne oma klienti“ protsess kiidetakse heaks.

(23)  Üksikasjalikum teave ostu-müügilepingu põhisisu kohta on esitatud 6. lisas.

(24)  Igat liiki andmeid ei ole võimalik jagada, st eelkõige kahtlasi tehinguid, mida uurivad asjaomased asutused.

(25)  St laenuvõtja jurisdiktsioon.

(26)  Kulud, mis on seotud müüdud viivislaenude portfelliga, mida sellisel juhul haldaks endiselt müüja (teatava ajavahemiku jooksul), võib kindlaks määrata järgmiste summade alusel: i) sissenõudmisüksuse hallatud viivislaenude jäägi kogusumma või ii) sissenõudmisüksuse hallatud viivislaenude sissenõudmisel laekunud tagasimaksed. Sissenõudmise tase põhineb eeldatavatel rahavoogudel, mis on arvutatud individuaalse või portfelli tasandil kokkulepitud ajavahemiku jooksul, ning selle alusel määratakse müügijärgse halduse tulemuslikkus, mis on aluseks haldustasu protsendile.

---

1. LISA

Suuniste koostajad

Suunised töötas välja komisjon tihedas koostöös komisjoni viivislaenude nõuandekoguga, mis koosneb järgmistest liikmetest ja vaatlejatest:

Liikmed

| Organisatsioon |
| --- |
| AMCO |
| ASUFIN (Asociación Usuarios Financieros) |
| Banco Santander |
| BBVA |
| BEUC (Bureau européen des unions de consommateurs) |
| Commerzbank |
| Debitos |
| Alpine Tremont |
| DECO (Associação Portuguesa para a Defesa do Consumidor) |
| EACB (Euroopa Kooperatiivpankade Ühendus) |
| EBF (Euroopa Pangaliit) |
| EOS |
| Erste Group Bank |
| European DataWarehouse |
| Fédération Bancaire Française |
| Guber Banca |
| Hoist Finance |
| Intrum |
| KPMG |
| Morgan Stanley |
| NAMA |
| NPL Markets |
| Prometeia |
| Raiffeisen Bank International |
| UniCredit |

Organisatsioon

AMCO

ASUFIN (Asociación Usuarios Financieros)

Banco Santander

BBVA

BEUC (Bureau européen des unions de consommateurs)

Commerzbank

Debitos

Alpine Tremont

DECO (Associação Portuguesa para a Defesa do Consumidor)

EACB (Euroopa Kooperatiivpankade Ühendus)

EBF (Euroopa Pangaliit)

EOS

Erste Group Bank

European DataWarehouse

Fédération Bancaire Française

Guber Banca

Hoist Finance

Intrum

KPMG

Morgan Stanley

NAMA

NPL Markets

Prometeia

Raiffeisen Bank International

UniCredit

Vaatlejad

| Organisatsioon |
| --- |
| Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) |
| Euroopa Keskpank (ECB) |

Organisatsioon

Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA)

Euroopa Keskpank (ECB)

---

2. LISA

Müügiprotsessi alustamisele eelnevad kaalutlused ja sammud

Kas tasub müüa?

Ebatõenäoliselt laekuvate võlgade käsitlemisel on tavaliselt terviklik lähenemisviis kõige kulutasuvam lahendus. Siiski võib terviklik lähenemisviis, mis on küll tõhus, viia kohtumenetluste ja kinnisvara kuhjumiseni. Teataval hetkel võib selle terviklik haldamine muutuda keeruliseks.

Turgudel, kus viivislaenude järelturg on piisavalt arenenud, on tõenäoliselt toimunud märkimisväärne spetsialiseerumine sissenõudmisele, mis võib viia järelduseni, et spetsialiseerunud (kolmandatest isikutest) turuosalised on suutlikumad ja tõhusamad kui kõnealuseid varasid omav müüja/pank. Sellistel turgudel müüvad müüjad tavaliselt laene edasi korduvalt, eriti teatavates varaklassides.

Kulude-tulude analüüs hõlbustab võrdlust hoidmisstrateegia (vara hoidmine ja käsitlemine või restruktureerimine) ja väljumisstrateegia vahel. Selline analüüs on hästi kavandatud pikaajalise müügiplaani võti. Siiski tuleb märkida, et strateegilist perspektiivi luua, sealhulgas positsioonide hoidmise ja nende müümise kulusid-tulusid analüüsida, on äärmiselt keeruline. See keerukus tuleneb sellest, et tervikliku lähenemisviisiga seotud tulemusi jälgida on erakordselt raske. Sellise protsessiga seotud aeg ja kulud ei ole tähtsusetud ning seda pole ka juhtumid, kus laen jääbki sisse nõudmata.

Samuti on võimalik, et müüjad peavad saavutama konkreetsed viivislaenude suhtarvud kindlaksmääratud tähtaja jooksul (mis on pädevate asutustega kokku lepitud). See võib suurendada viivislaenudest vabanemise atraktiivsust võrreldes tervikliku meetodiga, mis eeldab nende ettevõttesisest haldamist.

Järgnevalt esitatakse ülevaade müügi võimalikest põhjustest ning samuti piirangutest ja kaalutlustest, mida tuleb enne portfellitehingu sõlmimist arvesse võtta.

Võimalikud põhjused müümiseks

| — | Viivislaenude käsitlemise sisemise suutlikkuse ületamise vältimine ja viivisvarade likvideerimise kiirendamine võrreldes tervikliku lähenemisviisiga. Võrreldes spetsialiseerunud investoriga kulub pankadel viivislaenude käsitlemiseks tavaliselt kauem aega ja nende käsutuses on kitsam valik vahendeid, millest enamik on seotud kohtuliku sissenõudmisega. Seda arvesse võttes ja silmas pidades ka sissenõudmiskõvera kiiret langust aja jooksul, on varajane otsus laen väljakujunenud turgudel müüa tavaliselt õige; |
| --- | --- |

—

Viivislaenude käsitlemise sisemise suutlikkuse ületamise vältimine ja viivisvarade likvideerimise kiirendamine võrreldes tervikliku lähenemisviisiga. Võrreldes spetsialiseerunud investoriga kulub pankadel viivislaenude käsitlemiseks tavaliselt kauem aega ja nende käsutuses on kitsam valik vahendeid, millest enamik on seotud kohtuliku sissenõudmisega. Seda arvesse võttes ja silmas pidades ka sissenõudmiskõvera kiiret langust aja jooksul, on varajane otsus laen väljakujunenud turgudel müüa tavaliselt õige;

| — | viivislaenude haldusprotsessi ja töökoormuse optimeerimiseks. Sisemine suutlikkus (mis võib olla napp ressurss) ja jõupingutused saab sel viisil keskendada positsioonidele, mille puhul terviklik lähenemisviis on õigustatud; |
| --- | --- |

—

viivislaenude haldusprotsessi ja töökoormuse optimeerimiseks. Sisemine suutlikkus (mis võib olla napp ressurss) ja jõupingutused saab sel viisil keskendada positsioonidele, mille puhul terviklik lähenemisviis on õigustatud;

| — | viivislaenude vähendamise kava täitmiseks ja viivislaenude suhtarvu teatava taseme ületamise (nt 5 %) vältimiseks või järelevalveasutusega kokku lepitud viivislaenude vähendamise kava täitmiseks; |
| --- | --- |

—

viivislaenude vähendamise kava täitmiseks ja viivislaenude suhtarvu teatava taseme ületamise (nt 5 %) vältimiseks või järelevalveasutusega kokku lepitud viivislaenude vähendamise kava täitmiseks;

| — | majandusliku väärtuse loomiseks, kui hind ületab panga sisehinnangu käigus leitud majanduslikku väärtust. Sel juhul soovib müüja viivislaenude asutusesisesel käsitlemisel saavutatavate eeldatavate sissenõudmistega võrreldes paremat hinda. See tähendab, et kohene kahju peaks olema väiksem kui hoidmisstsenaariumi korral makstavad kogukulud. Oluline on märkida, et viivislaenude üleandmiseks oleks vaja teatavat eelarvet kahjude katmiseks; |
| --- | --- |

—

majandusliku väärtuse loomiseks, kui hind ületab panga sisehinnangu käigus leitud majanduslikku väärtust. Sel juhul soovib müüja viivislaenude asutusesisesel käsitlemisel saavutatavate eeldatavate sissenõudmistega võrreldes paremat hinda. See tähendab, et kohene kahju peaks olema väiksem kui hoidmisstsenaariumi korral makstavad kogukulud. Oluline on märkida, et viivislaenude üleandmiseks oleks vaja teatavat eelarvet kahjude katmiseks;

| — | kapitali optimeerimiseks: kapitali parem kasutamine, tulevase regulatiivse koormuse vältimine jne. Müügiga saaks vabaneda viivislaenude positsioone mõjutavast suurest kaalutud riskist, vabastades eraldatud kapitali seeläbi paremaks kasutamiseks. Järelevalvekohustuste tähtajad ja teatavad regulatiivsed piirangud võivad mõjutada müügihetke (nt viivislaenude usaldatavusnõuetest ajendatud kaitsekorra eraldiste tegemise ajakava, makseraskuste tõttu restruktureerimise liigitamise eeskirjad); |
| --- | --- |

—

kapitali optimeerimiseks: kapitali parem kasutamine, tulevase regulatiivse koormuse vältimine jne. Müügiga saaks vabaneda viivislaenude positsioone mõjutavast suurest kaalutud riskist, vabastades eraldatud kapitali seeläbi paremaks kasutamiseks. Järelevalvekohustuste tähtajad ja teatavad regulatiivsed piirangud võivad mõjutada müügihetke (nt viivislaenude usaldatavusnõuetest ajendatud kaitsekorra eraldiste tegemise ajakava, makseraskuste tõttu restruktureerimise liigitamise eeskirjad);

| — | muud põhjused võivad hõlmata tegevuse lõpetamist ettevõttes või riigis. |
| --- | --- |

—

muud põhjused võivad hõlmata tegevuse lõpetamist ettevõttes või riigis.

Hoiatused ja kaalutlused

Portfelli valik

See on protsessi oluline etapp, et maksimeerida seatud eesmärki (nt viivislaenude suhtarvu eesmärk, sisemise suutlikkuse optimeerimine jne) ning minimeerida mõju kasumiaruandele ning kapitalile.

Laenuteabe kindlaksmääramine

Teabe ja dokumentide kogumine ja andmete puhastamine on äärmiselt oluline ning on kahtlemata portfelli müügi üks tähtsaimaid etappe. Portfellid nõuavad väga üksikasjalikku ja täpset teavet portfelli iga positsiooni kohta. Sama kehtib ka dokumentide kohta. Lepingudokumentide ja hinnangute ning registriväljavõtete kogumine kõigi tagatud positsioonide kohta enne eelteabelehe väljaandmist on äärmiselt oluline (ja mitte alati lihtne).

Tüüpilised raskused on järgmised:

| — | veel elektrooniliselt salvestamata dokumentide kogumine. Mõnikord on vaja kasutada otsinguid filiaalides, mis põhjustavad märkimisväärseid ooteaegu või muudavad toimingu isegi teostamatuks; |
| --- | --- |

—

veel elektrooniliselt salvestamata dokumentide kogumine. Mõnikord on vaja kasutada otsinguid filiaalides, mis põhjustavad märkimisväärseid ooteaegu või muudavad toimingu isegi teostamatuks;

| — | filiaalide sulgemisest ja/või ühinemisest tulenevad laenu- ja klienditasud; |
| --- | --- |

—

filiaalide sulgemisest ja/või ühinemisest tulenevad laenu- ja klienditasud;

| — | erinevad andmekogud, mis on olemas IT-süsteemide ühinemise või asendamise, ülemineku jms tõttu. Sellistel juhtudel võivad algandmed ja dokumendid olla kadunud või ebatäpsed; |
| --- | --- |

—

erinevad andmekogud, mis on olemas IT-süsteemide ühinemise või asendamise, ülemineku jms tõttu. Sellistel juhtudel võivad algandmed ja dokumendid olla kadunud või ebatäpsed;

| — | kuigi andmed on juba IT-süsteemides salvestatud, on need kättesaadavad ainult eri vormingutes ning üksikute andmeväljade määratlused võivad süsteemiti erineda; |
| --- | --- |

—

kuigi andmed on juba IT-süsteemides salvestatud, on need kättesaadavad ainult eri vormingutes ning üksikute andmeväljade määratlused võivad süsteemiti erineda;

| — | lokaliseerimata või olematud tagatised; |
| --- | --- |

—

lokaliseerimata või olematud tagatised;

| — | kulud, mis on majanduslikult maha kantud, kuid mida ei ole panga süsteemides registreeritud ega ajakohastatud. Sellega seoses on väga oluline panga järelevalvepoliitika väliste sissenõudmisasutustega vahetatava teabe ajakohastamisel. Portfelli iga tagatispositsiooni eelnev läbivaatamine on absoluutselt kohustuslik, et tagada tagatise jätkuv olemasolu. |
| --- | --- |

—

kulud, mis on majanduslikult maha kantud, kuid mida ei ole panga süsteemides registreeritud ega ajakohastatud. Sellega seoses on väga oluline panga järelevalvepoliitika väliste sissenõudmisasutustega vahetatava teabe ajakohastamisel. Portfelli iga tagatispositsiooni eelnev läbivaatamine on absoluutselt kohustuslik, et tagada tagatise jätkuv olemasolu.

| — | Andmete kvaliteedi, parandamise ja dokumentide sortimise protsess on vajalik ja intensiivne ning see on peamine põhjus, miks palgatakse nõustaja, kes võiks abiks olla spetsiaalse tugiasutuse ja projektijuhtimise büroo rajamisega; |
| --- | --- |

—

Andmete kvaliteedi, parandamise ja dokumentide sortimise protsess on vajalik ja intensiivne ning see on peamine põhjus, miks palgatakse nõustaja, kes võiks abiks olla spetsiaalse tugiasutuse ja projektijuhtimise büroo rajamisega;

| — | ülekantavuse piirangud. Dokumentide läbivaatamisel ei saa välistada ühel või teisel kujul ülekantavuse piirangute avastamist, näiteks mõne poliitika, sündikaatlaenude või riigiabi elemente sisaldavate laenude tõttu. Sellised juhtumid tuleb kindlaks teha ja portfellist eemaldada. Seega tuleb rakendada lepingute suhtes õigusauditit, et teha kindlaks, kas ülekantavuse piirangud on olemas, ja järgida kindlaksmääratud teavitamismenetlust. |
| --- | --- |

—

ülekantavuse piirangud. Dokumentide läbivaatamisel ei saa välistada ühel või teisel kujul ülekantavuse piirangute avastamist, näiteks mõne poliitika, sündikaatlaenude või riigiabi elemente sisaldavate laenude tõttu. Sellised juhtumid tuleb kindlaks teha ja portfellist eemaldada. Seega tuleb rakendada lepingute suhtes õigusauditit, et teha kindlaks, kas ülekantavuse piirangud on olemas, ja järgida kindlaksmääratud teavitamismenetlust.

Tehingu majandusliku mõju hindamine

Lõpphinna „äraarvamise“ riskid: oluline on hinnata, kuidas saaks müüjat kõige paremini kaitsta soovimatu mõju eest. Seega on enne müügitehingut oluline, et konkreetse portfelli puhul oleks olemas ettekujutus:

| 1. | kas investorid tunnevad selle konkreetse varaklassi vastu huvi; |
| --- | --- |

1.

kas investorid tunnevad selle konkreetse varaklassi vastu huvi;

| 2. | soovituslik hind, mida kõnealuse portfelli eest oleks võimalik saada, ning |
| --- | --- |

2.

soovituslik hind, mida kõnealuse portfelli eest oleks võimalik saada, ning

| 3. | müüja võimalikud kulud portfelli hoidmisel. |
| --- | --- |

3.

müüja võimalikud kulud portfelli hoidmisel.

Seda on võimalik saavutada kas siseteabe loomise või selliste tehingutega aktiivselt seotud välise teenuseosutaja volitamisega. Enamikul juhtudel on kõige levinum nende võimaluste kombinatsioon. Oma teenuseid pakkuvaid nõustajaid on väga erinevad, kuid oluline on eristada nõustajaid, kes osalevad tehingutes regulaarselt, ja neid, kes on osalenud vaid mõnes väikeses tehingueelse analüüsi osas.

Nende teadmiste põhjal soovitatakse siseanalüüsi järgmisi aspekte:

| — | mõju kasumiaruandele, mis põhineb hinnangulisel hinnal ± 15 % (põhjalikum analüüs võib hõlmata krediidikulukuse aastamäära vabastamist ja tulevasi kohustusi – eraldisi ja kapitalisäästu); |
| --- | --- |

—

mõju kasumiaruandele, mis põhineb hinnangulisel hinnal ± 15 % (põhjalikum analüüs võib hõlmata krediidikulukuse aastamäära vabastamist ja tulevasi kohustusi – eraldisi ja kapitalisäästu);

| — | majandusliku lisaväärtuse analüüs: kui hästi on sisemine majanduslik hinnang kooskõlas hinnangulise müügihinnaga. |
| --- | --- |

—

majandusliku lisaväärtuse analüüs: kui hästi on sisemine majanduslik hinnang kooskõlas hinnangulise müügihinnaga.

Igal juhul on parim viis müüja kaitsmiseks lõpphinna soovimatute kõikumiste eest sageli kaheetapiline protsess, mille puhul müüja võib jätta endale õiguse protsess peatada, kui mittesiduvad pakkumised ei vasta ootustele. Oluline on seda hallata (maksimaalse läbipaistvusega) enne siduva pakkumise etappi sisenemist. Selles etapis kulutavad investorid tehingueelsele analüüsile rohkem ressursse.

Lepingute määratlemine ja kajastamise lõpetamise testi hindamine vastavalt IFRS 9 põhimõttele

Ülekantud portfelli kajastamise lõpetamiseks peavad müüjad tõendama, et nad on põhimõtteliselt üle kandnud kõik ülekantud portfellist tulenevad riskid ja hüved. Selleks tuleb vältida kõiki lepinguklausleid, mis annavad müüjale tagasi riske/tasusid.

---

3. LISA

Välised teenuseosutajad

Enne tehingute struktuuri ja ulatuse kindlaksmääramist on vaja kindlaks teha, kas protsessi peaksid toetama välised teenuseosutajad. Siiski peaksid mitmeid ülesandeid igal juhul täitma asutusesisesed eksperdid, sest selleks on vaja teadmisi järgmise kohta: i) ettevõttesisesed protsessid, ii) müüdavad viivislaenud, iii) potentsiaalne alusvara, iv) viivislaenude käsitlemine, v) otsus selle kohta, milliseid müüjapoolseid kinnitusi ja tagatisi võib tegelikult anda, jne.

Välised teenuseosutajad võiksid müüjat toetada kogu standardse turutehingu protsessi vältel. Väliste teenuseosutajate peamine ülesanne on abistada müüjat ettevalmistusetapis ja anda juhiseid kogu müügiprotsessi jooksul. Samuti võivad nad suhelda pakkujatega, vahendada müüja ja pakkujate vahelist suhtlust, aidata modelleerida/hinnastada portfelli, et määrata kindlaks reservhind, näha ette erinevate rahastamisvõimaluste strateegiaid jne. Sellised teenused võivad olla eriti kasulikud veel välja kujunemata turgudel.

Eristada võib järgmisi põhikategooriaid:

| i. | finantsnõustajad (1)
  , (2):






  — | tehingu struktureerimine ja parima turundusviisi kindlaksmääramine ning sihtinvestorite nimekiri; |
| --- | --- | --- |

i.

finantsnõustajad (1)
  , (2):

—

tehingu struktureerimine ja parima turundusviisi kindlaksmääramine ning sihtinvestorite nimekiri;

| — | turundusmaterjalide ettevalmistamine; |
| --- | --- |

—

turundusmaterjalide ettevalmistamine;

| — | turundusprotsessi juhtimine (sealhulgas reklaam ja ostude kontrollimine), pakkumismenetluse ning pakkujatega küsimuste ja vastuste vahetamise haldamine, portfelli modelleerimise/hinnastamise toetamine reservhinna määramiseks; |
| --- | --- |

—

turundusprotsessi juhtimine (sealhulgas reklaam ja ostude kontrollimine), pakkumismenetluse ning pakkujatega küsimuste ja vastuste vahetamise haldamine, portfelli modelleerimise/hinnastamise toetamine reservhinna määramiseks;

| — | mittesiduvate pakkumiste ja ettepanekute hindamine; |
| --- | --- |

—

mittesiduvate pakkumiste ja ettepanekute hindamine;

| — | tehingueelne analüüs ja tehingu lõpuleviimine; |
| --- | --- |

—

tehingueelne analüüs ja tehingu lõpuleviimine;

| — | eri rahastamisstrateegiate valik (nt väärtpaberistamine või kohene müük); |
| --- | --- |

—

eri rahastamisstrateegiate valik (nt väärtpaberistamine või kohene müük);

| ii. | õigus- ja maksunõustajad:






  — | õigus- ja regulatiivne nõustamine; |
| --- | --- | --- |

ii.

õigus- ja maksunõustajad:

—

õigus- ja regulatiivne nõustamine;

| — | tehingu struktureerimine; |
| --- | --- |

—

tehingu struktureerimine;

| — | juriidiliste dokumentide ettevalmistamine; |
| --- | --- |

—

juriidiliste dokumentide ettevalmistamine;

| — | maksunõustamine kogu tehingu kohta (struktuur, müügimaksud, teenindustasud jne); |
| --- | --- |

—

maksunõustamine kogu tehingu kohta (struktuur, müügimaksud, teenindustasud jne);

| iii. | tehnilised nõustajad:






  — | projektijuhtimine ja abistamine läbirääkimistel pakkujatega; |
| --- | --- | --- |

iii.

tehnilised nõustajad:

—

projektijuhtimine ja abistamine läbirääkimistel pakkujatega;

| — | virtuaalse andmeruumi ning küsimuste ja vastuste haldamine; |
| --- | --- |

—

virtuaalse andmeruumi ning küsimuste ja vastuste haldamine;

| — | laenuteabe ettevalmistamine; |
| --- | --- |

—

laenuteabe ettevalmistamine;

| — | mõjuanalüüs; |
| --- | --- |

—

mõjuanalüüs;

| — | IFRS 9 test; |
| --- | --- |

—

IFRS 9 test;

| iv. | virtuaalse andmeruumi pakkuja:






  — | virtuaalse andmeruumi tehniline ülesehitus ja haldamine; |
| --- | --- | --- |

iv.

virtuaalse andmeruumi pakkuja:

—

virtuaalse andmeruumi tehniline ülesehitus ja haldamine;

| — | tehniline tugi; |
| --- | --- |

—

tehniline tugi;

| v. | tehinguplatvormid:







  — | tehingu struktureerimine, portfelli valik ja soovituslik hinnakujundus; |
| --- | --- | --- |

v.

tehinguplatvormid:

—

tehingu struktureerimine, portfelli valik ja soovituslik hinnakujundus;

| — | laenuteabe ettevalmistamine, standardimine ja valideerimine; |
| --- | --- |

—

laenuteabe ettevalmistamine, standardimine ja valideerimine;

| — | turundusmaterjalide ettevalmistamine; |
| --- | --- |

—

turundusmaterjalide ettevalmistamine;

| — | turundusprotsessi haldamine (sealhulgas reklaam ja ostja kontroll); |
| --- | --- |

—

turundusprotsessi haldamine (sealhulgas reklaam ja ostja kontroll);

| — | virtuaalse andmeruumi ning küsimuste ja vastuste haldamine; |
| --- | --- |

—

virtuaalse andmeruumi ning küsimuste ja vastuste haldamine;

| — | tehinguprotsessi ja dokumendihalduse haldamine veebis; |
| --- | --- |

—

tehinguprotsessi ja dokumendihalduse haldamine veebis;

| — | pakkumuste ja tehingueelse analüüsi protsessi haldamine veebis; |
| --- | --- |

—

pakkumuste ja tehingueelse analüüsi protsessi haldamine veebis;

| — | viivislaenude enampakkumisprotsesside hõlbustamine eri enampakkumisliikide abil; |
| --- | --- |

—

viivislaenude enampakkumisprotsesside hõlbustamine eri enampakkumisliikide abil;

| — | viivislaenude enampakkumise läbiviimine müüja juhiste alusel. |
| --- | --- |

—

viivislaenude enampakkumise läbiviimine müüja juhiste alusel.

---

(1)  Investeerimispangad võivad täita finantsnõustajate ja tehniliste nõustajate rolli.

(2)  Finantsnõustajad osutavad peamiselt turundusprotsessiga seotud teenuseid.

---

4. LISA

Peamised enampakkumiste liigid

Inglise oksjon (tõusev)

See on tõenäoliselt kõige populaarsem enampakkumise liik – klassikalisel süsteemil põhinev enampakkumine, kus müüja määrab kindlaks viivislaenude esialgse hinna ja 2. etapi investorid pakuvad, tõstes seega seda hinda. Suurim pakkumine võidab. Mõnikord ei ole 2. etapi investorid eriti aktiivsed ja sulgemishind ei erine oluliselt esialgsest hinnast. Sellisel juhul võib müüja enampakkumise tühistada või viia selle üle teisele päevale. Inglise oksjon ei kesta tavaliselt kauem kui tund, mis on piisav selleks, et kõik viivislaenudest huvitatud isikud saaksid pakkumusi teha.

Hollandi oksjon (langev)

Inglise oksjon on väga levinud, aga on ka teisi enampakkumise liike, näiteks hollandi oksjon, mille puhul kõik toimub vastupidi. Pakkumise alguses määrab müüja soovitud hinna, mille eest ta on valmis viivislaene müüma. Üldjuhul on see hind üsna kõrge. Oksjoni ajal hakkab hind langema, kuni üks 2. etapi investoritest teeb pakkumuse. Sellel hetkel saab oksjoni pidada lõppenuks. Üldiselt kasutatakse seda liiki pakkumist juhul, kui müüja eeldab, et viivislaenude järele on suur nõudlus. Selline pakkumine võib kesta mõnest sekundist kuni mitme päevani.

Kinnise (pitseeritud) ümbrikuga enampakkumine (varjatud pakkumused)

Kolmandat liiki enampakkumist, mida viivislaenude müümisel kasutatakse, nimetatakse kinnise ümbrikuga enampakkumiseks. Seda liiki enampakkumisel esitavad kõik pakkujad samal ajal pitseeritud ümbrikus pakkumused, nii et ükski pakkuja ei tea ühegi teise osaleja pakkumust. Kõrgeima hinnaga pakkuja maksab esitatud hinna. Kinnise ümbrikuga enampakkumine põhineb inglise oksjonil; vahe seisneb ainult selles, et need pakkumused ei ole avalikud.

Viivislaenude hübriidoksjon

See on klassikalise oksjoni täiendatud versioon. Enamikul juhtudel kasutatakse inglise oksjonit. Siiski on mõnes olukorras muud liiki oksjon otstarbekam. Mõnikord müüakse viivislaenude portfell kahes voorus. Näiteks esimene voor on kinnise ümbrikuga enampakkumine ja teine voor on inglise oksjon. Viivislaenude portfelli müümisel on võimalik kasutada ka hollandi ja inglise oksjoni kombinatsiooni.

Jaapani oksjon

Jaapani oksjonil ei näe 2. etapi investorid oma seisu, kuid peavad kas kindlaksmääratud tähtaja jooksul kehtiva pakkumusega kas nõustuma või selle tagasi lükkama. Pärast seda, kui 2. etapi investor on kehtiva pakkumuse vastu võtnud, liigub ta edasi järgmisse vooru, kus talle esitatakse sama küsimus. Enampakkumine kestab seni, kuni oksjoniruumi jääb ainult üks 2. etapi investor. Seda oksjonit kasutatakse tavaliselt siis, kui võimalikke ostjaid on vähe ja müüja soovib müüja pakkumist maksimaalselt ära kasutada.

---

5. LISA

Viivislaenude alamkategooria „laenud, mida tõenäoliselt tagasi ei maksta“

Kui laen kuulub kategooriasse „laenud, mida tõenäoliselt tagasi ei maksta“ ja selle aluseks olevat laenulepingut ei ole kavandatud müügihetke seisuga lõpetatud, võivad laenulepingud endiselt sisaldada müüja kehtivaid kohustusi, nii et otsemüük ei pruugi olla võimalik ja/või selle suhtes võivad kehtida ranged piirangud.

Müüjal on kaks võimalust: a) müüa üksnes nõue või b) müüa nõue ja lepingulised kohustised:

| a) | kui võõrandatakse ainult nõue, jäävad endiselt kehtiva lepinguga seotud kohustised müüjale; |
| --- | --- |

a)

kui võõrandatakse ainult nõue, jäävad endiselt kehtiva lepinguga seotud kohustised müüjale;

| b) | lepinguliste kohustiste puhul on sõltuvalt kohalikest õigusaktidest ja müügivahendist mõned valikud:






  — | lepingute üleandmine: see on sageli eelistatud variant, sest lepingu säilitamine laenuvõtjaga, kelle vastu asutusel ei ole enam rahalist nõuet, ei oleks otstarbekas. Lepingute üleantavuse kindlaksmääramisel tuleb nõuetekohaselt analüüsida:






  (i) | kas ostja saab lepingu seaduslikult osta: mõnes jurisdiktsioonis on ostjad tavaliselt väärtpaberistamise ettevõtjad ja mõnikord ei ole neil juriidiliselt võimalik lepinguid osta. Seega peaks skeemiga liituma mõni teine pank/finantsvahendaja (1); |
| --- | --- | --- | --- |

b)

lepinguliste kohustiste puhul on sõltuvalt kohalikest õigusaktidest ja müügivahendist mõned valikud:

—

lepingute üleandmine: see on sageli eelistatud variant, sest lepingu säilitamine laenuvõtjaga, kelle vastu asutusel ei ole enam rahalist nõuet, ei oleks otstarbekas. Lepingute üleantavuse kindlaksmääramisel tuleb nõuetekohaselt analüüsida:

(i)

kas ostja saab lepingu seaduslikult osta: mõnes jurisdiktsioonis on ostjad tavaliselt väärtpaberistamise ettevõtjad ja mõnikord ei ole neil juriidiliselt võimalik lepinguid osta. Seega peaks skeemiga liituma mõni teine pank/finantsvahendaja (1);

| (ii) | kuidas toimida potentsiaalselt nõutava laenuvõtja nõusolekuga: paljudes õigussüsteemides ei ole võlausaldaja asendamine võimalik ilma võlgniku nõusolekuta; |
| --- | --- |

(ii)

kuidas toimida potentsiaalselt nõutava laenuvõtja nõusolekuga: paljudes õigussüsteemides ei ole võlausaldaja asendamine võimalik ilma võlgniku nõusolekuta;

| — | müüja jääb dokumentides laenuandjaks ja säilitab lepingust tulenevad kohustused; |
| --- | --- |

—

müüja jääb dokumentides laenuandjaks ja säilitab lepingust tulenevad kohustused;

| — | müüja jääb dokumentides laenuandjaks ning nõuete võõrandamiseks ja lepingust tulenevate kohustuste usaldamiseks kolmandale isikule tuleb luua keerulisem struktuur (2). |
| --- | --- |

—

müüja jääb dokumentides laenuandjaks ning nõuete võõrandamiseks ja lepingust tulenevate kohustuste usaldamiseks kolmandale isikule tuleb luua keerulisem struktuur (2).

---

(1)  NB! Sellise struktuuri loomine on kulukas ja portfell peab olema piisavalt suur, et muuta tehing kõigi asjaosaliste jaoks majanduslikult tasuvaks.

(2)  NB! Sellise struktuuri loomine on kulukas ja portfell peab olema piisavalt suur, et muuta tehing kõigi asjaosaliste jaoks majanduslikult tasuvaks.

---

6. LISA

Ostu-müügileping – põhisisu

Konkreetse viivislaenude portfelli müümiseks sobiv ostu-müügileping vajab tavaliselt kohandamist, et võtta muu hulgas arvesse viivislaenude eripära, andmete kvaliteeti ning elektrooniliste/paberdokumentide olemasolu ja kättesaadavust.

Ostu-müügilepingutes käsitletakse tavaliselt järgmisi teemasid, eeldusel et asjaomaste tingimuste täpsustamine sõltub tehingu enda iseärasustest, (1) viivislaenude eripärast (2), siseriiklikust õigusest ning müüja ja ostja õiguste ja kohustuste tasakaalu soovitavast tasemest.

| 1) | Müüja ja ostja andmed; |
| --- | --- |

1)

Müüja ja ostja andmed;

| 2) | viivislaenude kui ostu ja võõrandamise objekti kirjeldus, nt






  a) | ostu-müügilepingu põhiosas: viivislaenude laad ja arv, tagasimaksmata laenujäägi kogusumma, ostuhinna summa; |
| --- | --- | --- |

2)

viivislaenude kui ostu ja võõrandamise objekti kirjeldus, nt

a)

ostu-müügilepingu põhiosas: viivislaenude laad ja arv, tagasimaksmata laenujäägi kogusumma, ostuhinna summa;

| b) | lisas (MS Excel): individuaalsete müüdavate viivislaenude loetelu; |
| --- | --- |

b)

lisas (MS Excel): individuaalsete müüdavate viivislaenude loetelu;

| 3) | kinnitus selle kohta, et viivislaenud müüakse ja võõrandatakse ostjale ostu-müügilepinguga (mis hõlmab tagatise üleandmist ja vajaduse korral vastavat hüpoteekide registreerimist); kui see on jurisdiktsioonist sõltuvalt kohaldatav: iga (tagatud) viivislaenu kohta sõlmitakse lisaks nn lühikesed üleandmislepingud; |
| --- | --- |

3)

kinnitus selle kohta, et viivislaenud müüakse ja võõrandatakse ostjale ostu-müügilepinguga (mis hõlmab tagatise üleandmist ja vajaduse korral vastavat hüpoteekide registreerimist); kui see on jurisdiktsioonist sõltuvalt kohaldatav: iga (tagatud) viivislaenu kohta sõlmitakse lisaks nn lühikesed üleandmislepingud;

| 4) | tehingu ajakava, nt täitmise tähtpäev, allkirjastamise kuupäev, lõpetamine, ostuhinna tasumine, andmete ja dokumentide üleandmine; lisavõimalus: haldamise ülemineku kuupäev: viivislaenude ajutine haldamine müüja poolt pärast tehingu lõpetamist; |
| --- | --- |

4)

tehingu ajakava, nt täitmise tähtpäev, allkirjastamise kuupäev, lõpetamine, ostuhinna tasumine, andmete ja dokumentide üleandmine; lisavõimalus: haldamise ülemineku kuupäev: viivislaenude ajutine haldamine müüja poolt pärast tehingu lõpetamist;

| 5) | kui määratakse kindlaks täitmise tähtpäev:






  a) | viidatakse täitmise tähtpäevale tavaliselt viivislaenude kirjelduses; |
| --- | --- | --- |

5)

kui määratakse kindlaks täitmise tähtpäev:

a)

viidatakse täitmise tähtpäevale tavaliselt viivislaenude kirjelduses;

| b) | täpsustus on vaja lisada juhul, kui kõik viivislaenudega seoses pärast täitmise tähtpäeva laekuvad summad tuleb maksta ostjale või kui mis tahes kulud või tasud tuleks maha arvata; |
| --- | --- |

b)

täpsustus on vaja lisada juhul, kui kõik viivislaenudega seoses pärast täitmise tähtpäeva laekuvad summad tuleb maksta ostjale või kui mis tahes kulud või tasud tuleks maha arvata;

| 6) | ostuhind ja maksetingimused, sealhulgas:






  a) | kuidas määratakse kindlaks ostuhind ja milline on täpne maksmisele kuuluv summa ja millises vääringus (nt kas täitmise tähtpäeva ja allkirjastamise kuupäeva vahelised laekumised arvatakse ostja makse tegemise ajal maha)? |
| --- | --- | --- |

6)

ostuhind ja maksetingimused, sealhulgas:

a)

kuidas määratakse kindlaks ostuhind ja milline on täpne maksmisele kuuluv summa ja millises vääringus (nt kas täitmise tähtpäeva ja allkirjastamise kuupäeva vahelised laekumised arvatakse ostja makse tegemise ajal maha)?

| b) | Mis kuupäeval tuleb ostuhind tasuda? |
| --- | --- |

b)

Mis kuupäeval tuleb ostuhind tasuda?

| c) | Millisele pangakontole ostuhind makstakse? |
| --- | --- |

c)

Millisele pangakontole ostuhind makstakse?

| d) | Kui on kohaldatav: täpsustada müügist tulenevad kulud/tasud (nt tempelmaks, maksud, teavitamis-/registreerimiskulud) ja kumb pool need kannab. |
| --- | --- |

d)

Kui on kohaldatav: täpsustada müügist tulenevad kulud/tasud (nt tempelmaks, maksud, teavitamis-/registreerimiskulud) ja kumb pool need kannab.

| e) | Lisavõimalus (sõltuvalt siseriiklikust õigusest): kas on soovitatav sõlmida kirjalik makseprotokoll? |
| --- | --- |

e)

Lisavõimalus (sõltuvalt siseriiklikust õigusest): kas on soovitatav sõlmida kirjalik makseprotokoll?

| f) | Lisavõimalus: kui maksti tagatisraha, siis kas see summa arvatakse ostuhinnast maha? |
| --- | --- |

f)

Lisavõimalus: kui maksti tagatisraha, siis kas see summa arvatakse ostuhinnast maha?

| 7) | laenuvõtjatele saadetavate teatiste puhul peaks ostu-müügileping reguleerima järgmist:






  a) | kumb pool vastutab teavituste saatmise eest? |
| --- | --- | --- |

7)

laenuvõtjatele saadetavate teatiste puhul peaks ostu-müügileping reguleerima järgmist:

a)

kumb pool vastutab teavituste saatmise eest?

| b) | Kas kirjade saatmiseks on kehtestatud tähtaeg? |
| --- | --- |

b)

Kas kirjade saatmiseks on kehtestatud tähtaeg?

| c) | Kuidas kulud poolte vahel jagatakse? |
| --- | --- |

c)

Kuidas kulud poolte vahel jagatakse?

| d) | Kas pooled peaksid kirja sõnastuses kokku leppima? |
| --- | --- |

d)

Kas pooled peaksid kirja sõnastuses kokku leppima?

| 8) | müüja kinnitused ja tagatised:







  a) | müüja kui äriühingu ja asutusega seotud kinnitused ja tagatised; |
| --- | --- | --- |

8)

müüja kinnitused ja tagatised:

a)

müüja kui äriühingu ja asutusega seotud kinnitused ja tagatised;

| b) | viivislaenudega seotud kinnitused ja tagatised, sh andmete ning elektrooniliste ja paberdokumentide kohta, viivislaenude väljastamise ja varasema käsitlemise kohta, selle kohta, et müüja on viivislaenude omanik; kui on kohaldatav: kinnitused ja tagatised laenu tagatisvara, õigusliku seisundi jmt kohta; |
| --- | --- |

b)

viivislaenudega seotud kinnitused ja tagatised, sh andmete ning elektrooniliste ja paberdokumentide kohta, viivislaenude väljastamise ja varasema käsitlemise kohta, selle kohta, et müüja on viivislaenude omanik; kui on kohaldatav: kinnitused ja tagatised laenu tagatisvara, õigusliku seisundi jmt kohta;

| 9) | müüja kohustused, nt ostjale makstav hüvitis müüja kinnituste ja tagatiste rikkumise korral; raha ja teabe edastamine; lisavõimalus: müüja täiendavad lepingu lõpetamise järgsed toetuskohustused vastavalt ostjaga kokkulepitule; |
| --- | --- |

9)

müüja kohustused, nt ostjale makstav hüvitis müüja kinnituste ja tagatiste rikkumise korral; raha ja teabe edastamine; lisavõimalus: müüja täiendavad lepingu lõpetamise järgsed toetuskohustused vastavalt ostjaga kokkulepitule;

| 10) | ostja kinnitused ja tagatised:







  a) | ostja kui äriühingu ja asutusega seotud kinnitused ja tagatised; |
| --- | --- | --- |

10)

ostja kinnitused ja tagatised:

a)

ostja kui äriühingu ja asutusega seotud kinnitused ja tagatised;

| b) | ostja täiendavad kinnitused ja tagatised, kui müüja neid nõuab; |
| --- | --- |

b)

ostja täiendavad kinnitused ja tagatised, kui müüja neid nõuab;

| 11) | ostja kohustused, nt viivislaenude edasine haldamine kooskõlas kohaldatavate õigusaktidega; tegevusluba omava krediidihaldaja volitus, kui seda siseriikliku õiguse kohaselt nõutakse (3); |
| --- | --- |

11)

ostja kohustused, nt viivislaenude edasine haldamine kooskõlas kohaldatavate õigusaktidega; tegevusluba omava krediidihaldaja volitus, kui seda siseriikliku õiguse kohaselt nõutakse (3);

| 12) | müüja ja ostja vaheline koostöö pärast tehingu lõpetamist, nt






  a) | selliste viivislaenude käsitlemine, mis on lõpetamise ajal kohtumenetluse / täitmisele pööramise etapis; |
| --- | --- | --- |

12)

müüja ja ostja vaheline koostöö pärast tehingu lõpetamist, nt

a)

selliste viivislaenude käsitlemine, mis on lõpetamise ajal kohtumenetluse / täitmisele pööramise etapis;

| b) | puudulike viivislaenude tagasiostmise/asendamise protsess; |
| --- | --- |

b)

puudulike viivislaenude tagasiostmise/asendamise protsess;

| c) | vajaduse korral mis tahes vajalike toimingute käsitlemine pärast tehingu lõpetamist, nt seoses tõendite esitamisega või hüpoteegi uuesti registreerimisega; |
| --- | --- |

c)

vajaduse korral mis tahes vajalike toimingute käsitlemine pärast tehingu lõpetamist, nt seoses tõendite esitamisega või hüpoteegi uuesti registreerimisega;

| d) | laenuvõtjate poolt pärast tehingu lõpetamist algatatud tõsiste vaidluste/hagide käsitlemine; |
| --- | --- |

d)

laenuvõtjate poolt pärast tehingu lõpetamist algatatud tõsiste vaidluste/hagide käsitlemine;

| 13) | vastutuskord, nt:







  a) | milline on puudulike viivislaenude heastamis-/kompenseerimismehhanism, nt puudulike viivislaenude tagasiostmine/asendamine, rahaline hüvitis? |
| --- | --- | --- |

13)

vastutuskord, nt:

a)

milline on puudulike viivislaenude heastamis-/kompenseerimismehhanism, nt puudulike viivislaenude tagasiostmine/asendamine, rahaline hüvitis?

| b) | Kas ühe või mõlema poole vastutus on piiratud? Kui jah, siis kas piirang hõlmab kõigi kinnituste ja tagatiste rikkumist või jäävad teatavad kinnitused ja tagatised selle alt välja? |
| --- | --- |

b)

Kas ühe või mõlema poole vastutus on piiratud? Kui jah, siis kas piirang hõlmab kõigi kinnituste ja tagatiste rikkumist või jäävad teatavad kinnitused ja tagatised selle alt välja?

| c) | Vastutuse piiramine võib hõlmata järgmist: ii) miinimumsumma, ii) („üle ajav“ / „ümber minev“) kohustiste „korv“ (4), iii) kohustiste ülemmäär, iv) vastutusperiood; |
| --- | --- |

c)

Vastutuse piiramine võib hõlmata järgmist: ii) miinimumsumma, ii) („üle ajav“ / „ümber minev“) kohustiste „korv“ (4), iii) kohustiste ülemmäär, iv) vastutusperiood;

| 14) | kui on kohaldatav: tehingu lõpetamisele eelnevad tingimused, nt vajalikud kinnitused, dokumentide kontrollimine ostja poolt; |
| --- | --- |

14)

kui on kohaldatav: tehingu lõpetamisele eelnevad tingimused, nt vajalikud kinnitused, dokumentide kontrollimine ostja poolt;

| 15) | andmete ja dokumentide üleandmine:






  a) | andmete ja dokumentide ulatus ja vorm; |
| --- | --- | --- |

15)

andmete ja dokumentide üleandmine:

a)

andmete ja dokumentide ulatus ja vorm;

| b) | andmete ja dokumentide praktiline üleandmisprotsess tuleb selgelt kindlaks määrata (sh saajad, nt ostja ja krediidihaldaja); |
| --- | --- |

b)

andmete ja dokumentide praktiline üleandmisprotsess tuleb selgelt kindlaks määrata (sh saajad, nt ostja ja krediidihaldaja);

| c) | teatiste osa, mis sisaldab poolte pangakonto andmeid; |
| --- | --- |

c)

teatiste osa, mis sisaldab poolte pangakonto andmeid;

| d) | õigus ja jurisdiktsioon; |
| --- | --- |

d)

õigus ja jurisdiktsioon;

| e) | konfidentsiaalsus, võttes arvesse, et krediidihaldaja peab hankima andmeid ja teavet ning suhtlema laenuvõtjate, kohtute ja potentsiaalselt ka alltöövõtjatega. |
| --- | --- |

e)

konfidentsiaalsus, võttes arvesse, et krediidihaldaja peab hankima andmeid ja teavet ning suhtlema laenuvõtjate, kohtute ja potentsiaalselt ka alltöövõtjatega.

---

(1)  NB! Viivislaenude müük tulevaste rahavoogude alusel (kui müüakse tulevasi viivislaene) nõuaks olemasolevate viivislaenude müügiga võrreldes täiendavaid tingimusi. On soovitatav, et kogenematud müüjad alustaksid olemasolevate viivislaenude müügist.

(2)  NB! Tagatud viivislaenude puhul on tavaliselt vaja täiendavaid tingimusi, mida järgmises loetelus üldsõnaliselt mainitakse, kuid mida ei ole üksikasjalikult käsitletud.

(3)  Pärast krediidihaldajaid ja krediidiostjaid käsitleva direktiivi siseriiklikku rakendamist: välja arvatud juhul, kui ostjal on endal krediidihaldaja tegevusluba või kui kohaldatakse erandit, peab ostja andma volitused tegevusluba omavale krediidihaldajale.

(4)  Kohustiste korv tähendab, et vastutav pool ei hüvita teatavast künnisest allapoole jäävat nõuet. Kohustiste korv võib „üle ajada“ (hüvitatakse üksnes künnist ületavad nõuded) või „ümber minna“ (kui künnis kogusummana ületatakse, hüvitatakse ka künnisest allapoole jäävad summad).

---

| 21.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 405/50 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 405/50

---

KOMISJONI TEATIS

Komisjoni määruse eelnõu (millega muudetakse komisjoni määrust (EL) nr 1218/2010 seoses selle kohaldamisajaga) sisu heakskiitmine

(2022/C 405/02)

Komisjon kiitis 14. oktoobril 2022 heaks komisjoni määruse eelnõu (millega muudetakse komisjoni määrust (EL) nr 1218/2010 seoses selle kohaldamisajaga) sisu.

Komisjoni määruse eelnõu on lisatud käesolevale teatisele.

Avalik konsultatsioon komisjoni määruse eelnõu kohta on avatud aadressil:

http://ec.europa.eu/competition/consultations/open.html

---

LISA

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2022/..., 14. oktoober 2022, millega muudetakse komisjoni määrust (EL) nr 1218/2010 seoses selle kohaldamisajaga

EELNÕU

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 1971. aasta määrust (EMÜ) nr 2821/71 asutamislepingu artikli 85 lõike 3 kohaldamise kohta kokkuleppe, otsuse ja kooskõlastatud tegevuse liikide suhtes (1),

olles avaldanud käesoleva määruse eelnõu (2),

olles konsulteerinud konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitleva nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EMÜ) nr 2821/71 volitatakse komisjoni määrusega ja kooskõlas aluslepingu artikli 101 lõikega 3 deklareerima, et aluslepingu artikli 101 lõiget 1 ei kohaldata teatavate spetsialiseerumiskokkulepete liikide suhtes. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EMÜ) nr 2821/71 volitatakse komisjoni määrusega ja kooskõlas aluslepingu artikli 101 lõikega 3 deklareerima, et aluslepingu artikli 101 lõiget 1 ei kohaldata teatavate spetsialiseerumiskokkulepete liikide suhtes.

| (2) | Komisjoni määruses (EL) nr 1218/2010 (3) on määratletud spetsialiseerumiskokkulepete liigid, mida komisjon üldiselt peab aluslepingu artikli 101 lõikes 3 sätestatud tingimustele vastavaks. Nimetatud määrus kaotab kehtivuse 31. detsembril 2022. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni määruses (EL) nr 1218/2010 (3) on määratletud spetsialiseerumiskokkulepete liigid, mida komisjon üldiselt peab aluslepingu artikli 101 lõikes 3 sätestatud tingimustele vastavaks. Nimetatud määrus kaotab kehtivuse 31. detsembril 2022.

| (3) | 5. septembril 2019 algatas komisjon määruse (EL) nr 1218/2010 hindamise. Hindamise käigus kogutud tõendid näitavad, et määrus (EL) nr 1218/2010 on olnud kasulik vahend ja selles sätestatud õigusnormid on sidusrühmade jaoks endiselt asjakohased. Hindamise tulemuste põhjal algatas komisjon 7. juunil 2021 poliitikavalikute mõjuhinnangu spetsialiseerumiskokkuleppeid käsitleva uue grupierandi määruse vastuvõtmiseks. |
| --- | --- |

(3)

5. septembril 2019 algatas komisjon määruse (EL) nr 1218/2010 hindamise. Hindamise käigus kogutud tõendid näitavad, et määrus (EL) nr 1218/2010 on olnud kasulik vahend ja selles sätestatud õigusnormid on sidusrühmade jaoks endiselt asjakohased. Hindamise tulemuste põhjal algatas komisjon 7. juunil 2021 poliitikavalikute mõjuhinnangu spetsialiseerumiskokkuleppeid käsitleva uue grupierandi määruse vastuvõtmiseks.

| (4) | Selleks et anda komisjonile piisavalt aega uue spetsialiseerumiskokkuleppeid käsitleva grupierandi määruse vastuvõtmiseks ning vastavalt määruse (EMÜ) nr 2821/71 artikli 2 lõike 1 kohastele komisjoni volitustele, tuleks määruse (EL) nr 1218/2010 kohaldamisaega pikendada kuue kuu võrra. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et anda komisjonile piisavalt aega uue spetsialiseerumiskokkuleppeid käsitleva grupierandi määruse vastuvõtmiseks ning vastavalt määruse (EMÜ) nr 2821/71 artikli 2 lõike 1 kohastele komisjoni volitustele, tuleks määruse (EL) nr 1218/2010 kohaldamisaega pikendada kuue kuu võrra.

| (5) | Seepärast tuleks määrust (EL) nr 1218/2010 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks määrust (EL) nr 1218/2010 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 1218/2010 artikli 7 teine lause asendatakse järgmisega:

„See kaotab kehtivuse 30. juunil 2023. aastal.“

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. oktoober 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  EÜT L 285, 29.12.1971, lk 46. Alates 1. detsembrist 2009 on EÜ asutamislepingu artiklist 81 (varem EMÜ asutamislepingu artikkel 85) saanud aluslepingu artikkel 101. Need sätted on sisuliselt identsed. Käesolevas määruses tuleks viiteid EMÜ asutamislepingu artiklile 85 või EÜ asutamislepingu artiklile 81 vajaduse korral käsitada viidetena aluslepingu artiklile 101.

1

(2)  ELT C 405, 21.10.2022, lk 50.

2

(3)  Komisjoni 14. detsembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1218/2010 Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 lõike 3 kohaldamise kohta teatud spetsialiseerumiskokkulepete liikide suhtes (ELT L 335, 18.12.2010, lk 43).

3

---

| 21.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 405/53 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 405/53

---

KOMISJONI TEATIS

Komisjoni määruse eelnõu (millega muudetakse komisjoni määrust (EL) nr 1217/2010 seoses selle kohaldamisajaga) sisu heakskiitmine

(2022/C 405/03)

Komisjon kiitis 14. oktoobril 2022 heaks komisjoni määruse eelnõu (millega muudetakse komisjoni määrust (EL) nr 1217/2010 seoses selle kohaldamisajaga) sisu.

Komisjoni määruse eelnõu on lisatud käesolevale teatisele.

Avalik konsultatsioon komisjoni määruse eelnõu kohta on avatud aadressil:

http://ec.europa.eu/competition/consultations/open.html

---

LISA

KOMISJONIMÄÄRUS (EL)2022/..., 14. oktoober 2022, , millega muudetakse komisjoni määrust (EL) nr 1217/2010 seoses selle kohaldamisajaga

EELNÕU

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 1971. aasta määrust (EMÜ) nr 2821/71 asutamislepingu artikli 85 lõike 3 kohaldamise kohta kokkuleppe, otsuse ja kooskõlastatud tegevuse liikide suhtes (1),

olles avaldanud käesoleva määruse eelnõu (2),

olles konsulteerinud konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitleva nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EMÜ) nr 2821/71 volitatakse komisjoni määrusega ja kooskõlas aluslepingu artikli 101 lõikega 3 deklareerima, et aluslepingu artikli 101 lõiget 1 ei kohaldata teatavat liiki teadus- ja arenduskokkulepete suhtes. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EMÜ) nr 2821/71 volitatakse komisjoni määrusega ja kooskõlas aluslepingu artikli 101 lõikega 3 deklareerima, et aluslepingu artikli 101 lõiget 1 ei kohaldata teatavat liiki teadus- ja arenduskokkulepete suhtes.

| (2) | Komisjoni määruses (EL) nr 1217/2010 (3) on määratletud teadus- ja arenduskokkulepete liigid, mida komisjon üldiselt peab aluslepingu artikli 101 lõikes 3 sätestatud tingimustele vastavaks. Nimetatud määrus kaotab kehtivuse 31. detsembril 2022. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni määruses (EL) nr 1217/2010 (3) on määratletud teadus- ja arenduskokkulepete liigid, mida komisjon üldiselt peab aluslepingu artikli 101 lõikes 3 sätestatud tingimustele vastavaks. Nimetatud määrus kaotab kehtivuse 31. detsembril 2022.

| (3) | 5. septembril 2019 algatas komisjon määruse (EL) nr 1217/2010 hindamise. Hindamise käigus kogutud tõendid näitavad, et määrus (EL) nr 1217/2010 on olnud kasulik vahend ja selles sätestatud õigusnormid on sidusrühmade jaoks endiselt asjakohased. Hindamise tulemuste põhjal algatas komisjon 7. juunil 2021 poliitikavalikute mõjuhinnangu teadus- ja arenduskokkuleppeid käsitleva uue grupierandi määruse vastuvõtmiseks. |
| --- | --- |

(3)

5. septembril 2019 algatas komisjon määruse (EL) nr 1217/2010 hindamise. Hindamise käigus kogutud tõendid näitavad, et määrus (EL) nr 1217/2010 on olnud kasulik vahend ja selles sätestatud õigusnormid on sidusrühmade jaoks endiselt asjakohased. Hindamise tulemuste põhjal algatas komisjon 7. juunil 2021 poliitikavalikute mõjuhinnangu teadus- ja arenduskokkuleppeid käsitleva uue grupierandi määruse vastuvõtmiseks.

| (4) | Selleks et anda komisjonile piisavalt aega teadus- ja arenduskokkuleppeid käsitleva uue grupierandi määruse vastuvõtmiseks ning vastavalt määruse (EMÜ) nr 2821/71 artikli 2 lõike 1 kohastele komisjoni volitustele, tuleks määruse (EL) nr 1217/2010 kohaldamisaega pikendada kuue kuu võrra. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et anda komisjonile piisavalt aega teadus- ja arenduskokkuleppeid käsitleva uue grupierandi määruse vastuvõtmiseks ning vastavalt määruse (EMÜ) nr 2821/71 artikli 2 lõike 1 kohastele komisjoni volitustele, tuleks määruse (EL) nr 1217/2010 kohaldamisaega pikendada kuue kuu võrra.

| (5) | Seepärast tuleks määrust (EL) nr 1217/2010 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks määrust (EL) nr 1217/2010 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 1217/2010 artikli 9 teine lause asendatakse järgmisega:

„See kaotab kehtivuse 30. juunil 2023. aastal.“

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14 oktoober 2022

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  EÜT L 285, 29.12.1971, lk 46. Alates 1. detsembrist 2009 on EÜ asutamislepingu artiklist 81 (varem EMÜ asutamislepingu artikkel 85) saanud aluslepingu artikkel 101. Need sätted on sisuliselt identsed. Käesolevas määruses tuleks viiteid EMÜ asutamislepingu artiklile 85 või EÜ asutamislepingu artiklile 81 vajaduse korral käsitada viidetena aluslepingu artiklile 101.

1

(2)  ELT C 405, 21.10.2022, lk 53.

2

(3)  Komisjoni 14. detsembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1217/2010 Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 lõike 3 kohaldamise kohta teatavat liiki teadus- ja arenduskokkuleppe liikide suhtes (ELT L 335, 18.12.2010, lk. 36).

3

---

| 21.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 405/56 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 405/56

---

Komisjoni teatis päritolureeglite üleminekueeskirjade kohaldamise kohta, millega nähakse ette diagonaalne kumulatsioon Euroopa – Vahemere piirkonnas asuvate reegleid kohaldavate konventsiooniosaliste (1) vahel

(2022/C 405/04)

Päritolu diagonaalse kumulatsiooni kohaldamiseks reegleid kohaldavate konventsiooniosaliste vahel teatavad asjaomased osalised üksteisele Euroopa Komisjoni kaudu teiste reegleid kohaldavate konventsiooniosalistega jõus olevad päritolureeglid.

Silmas tuleb pidada seda, et töö, töötlemise ja/või materjalide puhul saab diagonaalset kumulatsiooni kohaldada ainult juhul, kui lõpptootjaks ja lõppsihtkohaks olevad reegleid kohaldavad konventsiooniosalised on sõlminud ühesuguseid päritolureegleid sisaldavad vabakaubanduslepingud kõikide päritolustaatuse kujunemisega seotud osalistega.

Tooteid, mis on pärit sellise reegleid kohaldava konventsiooniosalise territooriumilt, kes ei ole sõlminud vabakaubanduslepingut lõpptootjaks ja/või lõppsihtkohaks oleva reegleid kohaldava konventsiooniosalisega, käsitatakse päritolustaatuseta tootena.

Reegleid kohaldavate konventsiooniosaliste poolt Euroopa Komisjonile esitatud teadete alusel on lisatud tabelites esitatud järgmine teave.

| | Tabel 1. Lihtsustatud ülevaade kumuleerimisvõimalustest seisuga 15. oktoober 2022. |
| --- | --- |

Tabel 1. Lihtsustatud ülevaade kumuleerimisvõimalustest seisuga 15. oktoober 2022.

| | Tabel 2. Kuupäev, millest alates diagonaalset kumulatsiooni kohaldatakse. |
| --- | --- |

Tabel 2. Kuupäev, millest alates diagonaalset kumulatsiooni kohaldatakse.

Tabelis 1 tähistab „X“ seda, et kahe partneri vahel on sõlmitud päritolureegleid sisaldav vabakaubandusleping, mis võimaldab kumulatsiooni päritolureeglite üleminekueeskirjade alusel. Selleks et kasutada diagonaalset kumulatsiooni kolmanda partneriga, peab „X“ olema märgitud kõikides kolme partneri vahelistes kastides.

Tabelis 2 osutavad nimetatud kuupäevad kuupäevale, millest alates kohaldatakse diagonaalset kumulatsiooni vastavalt A liite artiklile 8 iga päritolureegleid käsitleva protokolli suhtes, mis on sõlmitud reegleid kohaldavate konventsiooniosaliste vahel. Sel juhul on kuupäeva ees märgitud „(T)“.

Loetelu reegleid kohaldavatest konventsiooniosalistest, kes on otsustanud ühepoolselt pikendada gruppidesse 50–63 kuuluvate toodete impordi suhtes kohaldatavaid päritolureegleid käsitlevate kahepoolsete protokollide A liites sätestatud üleminekueeskirjade artikli 7 lõike 3 kohaldamist, on esitatud I lisas.

Allpool on esitatud tabelites loetletud, reegleid kohaldavate konventsiooniosaliste koodid.

| — | Euroopa Liit |
| --- | --- |

—

Euroopa Liit

EL

| — | EFTA riigid: |
| --- | --- |

—

EFTA riigid:

| — | Island |
| --- | --- |

—

Island

IS

| — | Šveits (sh Liechtenstein) (2) |
| --- | --- |

—

Šveits (sh Liechtenstein) (2)

CH (+ LI)

| — | Norra |
| --- | --- |

—

Norra

NO

| — | Fääri saared |
| --- | --- |

—

Fääri saared

FO

| — | Barcelona protsessis osalejad: |
| --- | --- |

—

Barcelona protsessis osalejad:

| — | Jordaania |
| --- | --- |

—

Jordaania

JO

| — | Palestiina (3) |
| --- | --- |

—

Palestiina (3)

PS

| — | ELi stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalejad: |
| --- | --- |

—

ELi stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalejad:

| — | Albaania |
| --- | --- |

—

Albaania

AL

| — | Põhja-Makedoonia |
| --- | --- |

—

Põhja-Makedoonia

MK

| — | Serbia |
| --- | --- |

—

Serbia

RS

| — | Montenegro |
| --- | --- |

—

Montenegro

ME

| — | Gruusia |
| --- | --- |

—

Gruusia

GE

| — | Moldova Vabariik |
| --- | --- |

—

Moldova Vabariik

MD

| — | Kosovo (*) |
| --- | --- |

—

Kosovo (*)

KO

Käesoleva teatisega asendatakse teatis 2022/C 202/01 (ELT C 202, 19.5.2022, lk 1).

Tabel 1.

Lihtsustatud ülevaade diagonaalse kumulatsiooni võimalustest päritolureeglite üleminekueeskirjade alusel Euroopa – Vahemere piirkonnas seisuga 15. oktoober 2022

| | EL | CH (+LI) | IS | NO | FO | JO | PS | AL | KO | MK | RS | ME | GE | MD |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EL | | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| CH (+LI) | X | | X | X | | | | X | | X | X | X | | |
| IS | X | X | | X | | | | X | | X | X | X | | |
| NO | X | X | X | | | | | X | | X | X | X | | |
| FO | X | | | | | | | | | | | | | |
| JO | X | | | | | | | | | | | | | |
| PS | X | | | | | | | | | | | | | |
| AL | X | X | X | X | | | | | | | | | | |
| KO | X | | | | | | | | | | | | | |
| MK | X | X | X | X | | | | | | | | | | |
| RS | X | X | X | X | | | | | | | | | | |
| ME | X | X | X | X | | | | | | | | | | |
| GE | X | | | | | | | | | | | | | |
| MD | X | | | | | | | | | | | | | |

EL

CH (+LI)

IS

NO

FO

JO

PS

AL

KO

MK

RS

ME

GE

MD

EL

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

CH (+LI)

X

X

X

X

X

X

X

IS

X

X

X

X

X

X

X

NO

X

X

X

X

X

X

X

FO

X

JO

X

PS

X

AL

X

X

X

X

KO

X

MK

X

X

X

X

RS

X

X

X

X

ME

X

X

X

X

GE

X

MD

X

Tabel 2.

Kuupäev, millest alates kohaldatakse päritolureeglite üleminekueeskirju, millega nähakse ette diagonaalne kumulatsioon Euroopa – Vahemere piirkonnas

| | EL | CH (+LI) | IS | NO | FO | JO | PS | AL | KO | MK | RS | ME | GE | MD |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EL | | (T) 1.9.2021 | (T) 1.9.2021 | (T) 1.9.2021 | (T) 1.9.2021 | (T) 1.9.2021 | (T) 1.9.2021 | (T) 1.9.2021 | (T) 15.10.2022 | (T) 9.9.2021 | (T) 6.12.2021 | (T) 9.2.2022 | (T) 1.9.2021 | (T) 16.11.2021 |
| CH (+LI) | (T) 1.9.2021 | | (T) 1.11.2021 | (T) 1.11.2021 | | | | (T) 1.1.2022 | | (T) 1.4.2022 | (T) 1.1.2022 | (T) 1.4.2022 | | |
| IS | (T) 1.9.2021 | (T) 1.11.2021 | | (T) 1.11.2021 | | | | (T) 1.1.2022 | | (T) 1.4.2022 | (T) 1.1.2022 | (T) 1.4.2022 | | |
| NO | (T) 1.9.2021 | (T) 1.11.2021 | (T) 1.11.2021 | | | | | (T) 1.1.2022 | | (T) 1.4.2022 | (T) 1.1.2022 | (T) 1.4.2022 | | |
| FO | (T) 1.9.2021 | | | | | | | | | | | | | |
| JO | (T) 1.9.2021 | | | | | | | | | | | | | |
| PS | (T) 1.9.2021 | | | | | | | | | | | | | |
| AL | (T) 1.9.2021 | (T) 1.1.2022 | (T) 1.1.2022 | (T) 1.1.2022 | | | | | | | | | | |
| KO | (T) 15.10.2022 | | | | | | | | | | | | | |
| MK | (T) 9.9.2021 | (T) 1.4.2022 | (T) 1.4.2022 | (T) 1.4.2022 | | | | | | | | | | |
| RS | (T) 6.12.2021 | (T) 1.1.2022 | (T) 1.1.2022 | (T) 1.1.2022 | | | | | | | | | | |
| ME | (T) 9.2.2022 | (T) 1.4.2022 | (T) 1.4.2022 | (T) 1.4.2022 | | | | | | | | | | |
| GE | (T) 1.9.2021 | | | | | | | | | | | | | |
| MD | (T) 16.11.2021 | | | | | | | | | | | | | |

EL

CH (+LI)

IS

NO

FO

JO

PS

AL

KO

MK

RS

ME

GE

MD

EL

(T) 1.9.2021

(T) 1.9.2021

(T) 1.9.2021

(T) 1.9.2021

(T) 1.9.2021

(T) 1.9.2021

(T) 1.9.2021

(T) 15.10.2022

(T) 9.9.2021

(T) 6.12.2021

(T) 9.2.2022

(T) 1.9.2021

(T) 16.11.2021

CH (+LI)

(T) 1.9.2021

(T) 1.11.2021

(T) 1.11.2021

(T) 1.1.2022

(T) 1.4.2022

(T) 1.1.2022

(T) 1.4.2022

IS

(T) 1.9.2021

(T) 1.11.2021

(T) 1.11.2021

(T) 1.1.2022

(T) 1.4.2022

(T) 1.1.2022

(T) 1.4.2022

NO

(T) 1.9.2021

(T) 1.11.2021

(T) 1.11.2021

(T) 1.1.2022

(T) 1.4.2022

(T) 1.1.2022

(T) 1.4.2022

FO

(T) 1.9.2021

JO

(T) 1.9.2021

PS

(T) 1.9.2021

AL

(T) 1.9.2021

(T) 1.1.2022

(T) 1.1.2022

(T) 1.1.2022

KO

(T) 15.10.2022

MK

(T) 9.9.2021

(T) 1.4.2022

(T) 1.4.2022

(T) 1.4.2022

RS

(T) 6.12.2021

(T) 1.1.2022

(T) 1.1.2022

(T) 1.1.2022

ME

(T) 9.2.2022

(T) 1.4.2022

(T) 1.4.2022

(T) 1.4.2022

GE

(T) 1.9.2021

MD

(T) 16.11.2021

---

(1)  „Reegleid kohaldav konventsiooniosaline“ – Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooni osaline, kes lisab päritolureeglite üleminekueeskirjad mõne teise konventsiooniosalisega sõlmitud kahepoolsesse sooduskaubanduslepingusse.

(2)  Šveitsi ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel kehtib tolliliit.

(3)  Sellist nimekasutust ei tõlgendata Palestiina riigi tunnustamisena ning see ei mõjuta selles küsimuses võetud liikmesriikide individuaalseid seisukohti.

(*)  See nimetus ei piira seisukohti staatuse suhtes ning on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1244/99 ja Rahvusvahelise Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni kohta.

---

I LISA

Loetelu reegleid kohaldavatest konventsiooniosalistest, kes on otsustanud pikendada artikli 7 lõike 3 kohaldamist

| A. | Loetelu reegleid kohaldavatest konventsiooniosalistest, kes on otsustanud pikendada artikli 7 lõike 3 kohaldamist kõigi partnerite suhtes, kes kohaldavad päritolureeglite üleminekueeskirju






  — | Island |
| --- | --- | --- |

A.

Loetelu reegleid kohaldavatest konventsiooniosalistest, kes on otsustanud pikendada artikli 7 lõike 3 kohaldamist kõigi partnerite suhtes, kes kohaldavad päritolureeglite üleminekueeskirju

—

Island

| — | Norra |
| --- | --- |

—

Norra

| — | Šveits (Liechtenstein) |
| --- | --- |

—

Šveits (Liechtenstein)

| B. | Loetelu reegleid kohaldavatest konventsiooniosalistest, kes on otsustanud pikendada artikli 7 lõike 3 kohaldamist teatavate partnerite suhtes, kes kohaldavad päritolureeglite üleminekueeskirju






  — | Albaania – EFTA riikide suhtes |
| --- | --- | --- |

B.

Loetelu reegleid kohaldavatest konventsiooniosalistest, kes on otsustanud pikendada artikli 7 lõike 3 kohaldamist teatavate partnerite suhtes, kes kohaldavad päritolureeglite üleminekueeskirju

—

Albaania – EFTA riikide suhtes

| — | Montenegro – EFTA riikide suhtes |
| --- | --- |

—

Montenegro – EFTA riikide suhtes

| — | Põhja-Makedoonia – EFTA riikide suhtes |
| --- | --- |

—

Põhja-Makedoonia – EFTA riikide suhtes

| — | Serbia – EFTA riikide suhtes |
| --- | --- |

—

Serbia – EFTA riikide suhtes

---

| 21.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 405/61 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 405/61

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.10864 – AGC GLASS EUROPE / INTERPANE)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 405/05)

21. septembril 2022 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32022M10864 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32022M10864 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 21.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 405/62 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 405/62

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.10870 – CAPVEST / NATRA)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 405/06)

20. septembril 2022 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32022M10870 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32022M10870 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

| 21.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 405/63 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 405/63

---

Teatis isikutele, üksustele ja asutustele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2014/145/ÜVJP, mida on muudetud nõukogu otsusega (ÜVJP) 2022/1986, ja nõukogu määruses (EL) nr 269/2014, mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2022/1985, mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega

(2022/C 405/07)

Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega seoses piiravaid meetmeid käsitleva nõukogu otsuse 2014/145/ÜVJP (1) (mida on muudetud nõukogu otsusega (ÜVJP) 2022/1986 (2)) lisas ning nõukogu määruse (EL) nr 269/2014 (3) (mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2022/1985 (4)) I lisas nimetatud isikutele, üksustele ja asutustele tehakse teatavaks allpool esitatud teave.

Euroopa Liidu Nõukogu on otsustanud, et need isikud, üksused ja asutused tuleks lisada nende isikute, üksuste ja asutuste loetellu, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud otsuses 2014/145/ÜVJP ja määruses (EL) nr 269/2014, mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega. Kõnealuste isikute, üksuste ja asutuste loetellu kandmise põhjendused on esitatud nimetatud lisade vastavates kannetes.

Kõnealuste isikute, üksuste ja asutuste tähelepanu juhitakse võimalusele taotleda asjaomase liikmesriigi või asjaomaste liikmesriikide pädevatelt asutustelt, kelle veebisaidid on toodud määruse (EL) nr 269/2014 II lisas, luba kasutada külmutatud rahalisi vahendeid põhivajadusteks või erimakseteks (vt määruse artikkel 4).

Kõnealused isikud, üksused ja asutused võivad enne 2. novembrit 2022 esitada nõukogule koos täiendavate dokumentidega taotluse, et otsus nende kandmise kohta eespool nimetatud loetellu uuesti läbi vaadataks, saates taotluse järgmisel aadressil:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

Samuti juhitakse asjaomaste isikute, üksuste ja asutuste tähelepanu võimalusele vaidlustada nõukogu otsus Euroopa Liidu Üldkohtus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 275 teises lõigus ning artikli 263 neljandas ja kuuendas lõigus sätestatud tingimuste kohaselt.

---

(1)  ELT L 78, 17.3.2014, lk 16.

(2)  ELT L 272 I, 20.10.2022, lk 5.

(3)  ELT L 78, 17.3.2014, lk 6.

(4)  ELT L 272 I, 20.10.2022, lk 1.

---

| 21.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 405/65 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 405/65

---

Teatis füüsilistele või juriidilistele isikutele, üksustele või asutustele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2014/145/ÜVJP, mida on muudetud nõukogu otsusega (ÜVJP) 2022/1986, ja nõukogu määruses (EL) nr 269/2014, mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2022/1985, mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega

(2022/C 405/08)

Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega seoses piiravaid meetmeid käsitleva nõukogu otsuse 2014/145/ÜVJP (1) (mida on muudetud nõukogu otsusega (ÜVJP) 2022/1986 (2)) lisas ning nõukogu määruse (EL) nr 269/2014 (3) (mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2022/1985 (4)) I lisas nimetatud füüsilistele või juriidilistele isikutele, üksustele või asutustele tehakse teatavaks allpool esitatud teave.

Määruse (EL) nr 269/2014 artikli 9 lõikes 2 nõutakse, et need füüsilised või juriidilised isikud, üksused või asutused peavad teatama enne 1. septembrit 2022 või kuue nädala jooksul pärast I lisasse kandmist, olenevalt sellest, kumb on hilisem, liikmesriigi jurisdiktsiooni all olevatest rahalistest vahenditest ja majandusressurssidest, mis kuuluvad neile või on nende omandis, valduses või kontrolli all, selle liikmesriigi pädevale asutusele, kus nimetatud rahalised vahendid või majandusressursid asuvad. Nad peavad tegema selle liikmesriigi pädeva asutusega koostööd nimetatud teabe kontrollimisel. Nende kohustuste täitmata jätmist loetakse rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamise meetmetest kõrvalehoidmiseks.

Esitatav teave tuleb saata asjaomase liikmesriigi pädevale asutusele selle veebisaidi kaudu, mis on toodud määruse (EL) nr 269/2014 (5) II lisas.

Määruse (EL) nr 269/2014 artikli 9 lõike 2 kohast teavitamiskohustust ei kohaldata kuni 1. jaanuarini 2023 selliste rahaliste vahendite ja majandusressursside puhul, mis asuvad liikmesriigis, mis oli kehtestanud liikmesriigi õigusest tuleneva samalaadse teavitamiskohustuse enne 21. juulit 2022.

---

(1)  ELT L 78, 17.3.2014, lk 16.

(2)  ELT L 272I, 20.10.2022, lk 5.

(3)  ELT L 78, 17.3.2014, lk 6.

(4)  ELT L 272I, 20.10.2022, lk 1.

(5)  Viimane konsolideeritud versioon on saadaval aadressil https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?uri=CELEX%3A02014R0269-20220916&qid=1666170179071

---

| 21.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 405/66 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 405/66

---

Teatis andmesubjektidele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2014/145/ÜVJP ja nõukogu määruses (EL) nr 269/2014, mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega

(2022/C 405/09)

Andmesubjektide tähelepanu juhitakse järgmisele teabele vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1725 (1) artiklile 16.

Töötlemistoimingu õiguslik alus on nõukogu otsus 2014/145/ÜVJP (2), mida on muudetud nõukogu otsusega (ÜVJP) 2022/[number], (3) ning nõukogu määrus (EL) nr 269/2014 (4), mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2022/[number] (5).

Kõnealuse töötlemistoimingu vastutav töötleja on nõukogu peasekretariaadi välissuhete peadirektoraadi RELEX.1 osakond, kellega saab ühendust võtta järgmisel aadressil:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

Nõukogu peasekretariaadi andmekaitseametnikuga saab ühendust võtta järgmisel e-posti aadressil:

Data Protection Officer

data.protection@consilium.europa.eu

Töötlemistoimingu eesmärk on koostada ja ajakohastada loetelu isikutest, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid vastavalt otsusele 2014/145/ÜVJP, mida on muudetud otsusega (ÜVJP) 2022/[number], ning määrusele (EL) nr 269/2014, mida rakendatakse rakendusmäärusega (EL) 2022/[number].

Andmesubjektid on füüsilised isikud, kes vastavad otsuses 2014/145/ÜVJP ja määruses (EL) nr 269/2014 kehtestatud kriteeriumidele.

Kogutud isikuandmed hõlmavad andmeid, mis on vajalikud asjaomase isiku õigeks tuvastamiseks, põhjendusi ja mis tahes muid nendega seotud andmeid.

Kogutud isikuandmeid võib vajaduse korral jagada Euroopa välisteenistuse ja komisjoniga.

Ilma et see piiraks määruse (EL) 2018/1725 artiklis 25 sätestatud piiranguid, toimub vastamine juurdepääsutaotlustele, parandamistaotlustele ja vastuväidetele, mille andmesubjektid on oma õiguste teostamiseks esitanud, kooskõlas määrusega (EL) 2018/1725.

Isikuandmeid säilitatakse viis aastat pärast seda, kui andmesubjekt eemaldatakse nende isikute loetelust, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, või pärast seda, kui kõnealuse meetme kehtivus lõppeb, või seni kuni kestab kohtumenetlus, kui see on alustatud.

Ilma et see piiraks kohtulike, halduslike või kohtuväliste kaitsevahendite kohaldamist, on igal andmesubjektil õigus esitada kooskõlas määrusega (EL) 2018/1725 kaebus Euroopa Andmekaitseinspektorile (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  ELT L 295, 21.11.2018, lk 39.

(2)  ELT L 78, 17.3.2014, lk 16.

(3)  ELT L 272I, 20.10.2022, lk 5.

(4)  ELT L 78, 17.3.2014, lk 6.

(5)  ELT L 272I, 20.10.2022, lk 1.

---

| 21.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 405/68 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 405/68

---

Teatis teatavatele isikutele ja üksustele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid käsitlevas nõukogu otsuses 2010/413/ÜVJP ja nõukogu määruses (EL) nr 267/2012

(2022/C 405/10)

Islami revolutsioonilise kaardiväe brigaadikindral Hossein Salamile, islami revolutsioonilise kaardiväe brigaadikindral Amir Ali Haji ZADEHile, islami revolutsioonilise kaardiväe õhujõududele ja lennundussektori ettevõttele Qods Aviation Industries, kes on isikud ja üksused, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud Iraani vastu suunatud piiravaid meetmeid käsitleva nõukogu otsuse 2010/413/ÜVJP II lisas ja nõukogu määruse (EL) nr 267/2012 IX lisas, tehakse teatavaks järgmine teave.

Nõukogu kavatseb kanda eespool nimetatud isikud ja üksused Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega seoses kehtestatud piiravaid meetmeid käsitleva nõukogu otsuse 2014/145/ÜVJP lisasse ja nõukogu määruse (EL) nr 269/2014 I lisasse.

Asjaomaseid isikuid ja üksusi teavitatakse käesolevaga, et nad võivad esitada nende kavandatud loetellu kandmise põhjenduste saamiseks nõukogule 28. oktoobriks 2022 taotluse järgmisel aadressil:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

---

Euroopa Komisjon

| 21.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 405/69 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 405/69

---

Euro vahetuskurss (1)

20. oktoober 2022

(2022/C 405/11)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 0,9811 |
| JPY | Jaapani jeen | 146,99 |
| DKK | Taani kroon | 7,4389 |
| GBP | Inglise nael | 0,87258 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,9820 |
| CHF | Šveitsi frank | 0,9836 |
| ISK | Islandi kroon | 141,10 |
| NOK | Norra kroon | 10,4020 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 24,525 |
| HUF | Ungari forint | 411,20 |
| PLN | Poola zlott | 4,7728 |
| RON | Rumeenia leu | 4,9203 |
| TRY | Türgi liir | 18,2257 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5554 |
| CAD | Kanada dollar | 1,3461 |
| HKD | Hongkongi dollar | 7,7008 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7206 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,3959 |
| KRW | Korea vonn | 1 400,30 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 17,9106 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,0858 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5353 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 15 250,05 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,6396 |
| PHP | Filipiini peeso | 57,742 |
| RUB | Vene rubla | |
| THB | Tai baat | 37,360 |
| BRL | Brasiilia reaal | 5,1387 |
| MXN | Mehhiko peeso | 19,7005 |
| INR | India ruupia | 81,1755 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

0,9811

JPY

Jaapani jeen

146,99

DKK

Taani kroon

7,4389

GBP

Inglise nael

0,87258

SEK

Rootsi kroon

10,9820

CHF

Šveitsi frank

0,9836

ISK

Islandi kroon

141,10

NOK

Norra kroon

10,4020

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

24,525

HUF

Ungari forint

411,20

PLN

Poola zlott

4,7728

RON

Rumeenia leu

4,9203

TRY

Türgi liir

18,2257

AUD

Austraalia dollar

1,5554

CAD

Kanada dollar

1,3461

HKD

Hongkongi dollar

7,7008

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7206

SGD

Singapuri dollar

1,3959

KRW

Korea vonn

1 400,30

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

17,9106

CNY

Hiina jüaan

7,0858

HRK

Horvaatia kuna

7,5353

IDR

Indoneesia ruupia

15 250,05

MYR

Malaisia ringit

4,6396

PHP

Filipiini peeso

57,742

RUB

Vene rubla

THB

Tai baat

37,360

BRL

Brasiilia reaal

5,1387

MXN

Mehhiko peeso

19,7005

INR

India ruupia

81,1755

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 21.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 405/70 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 405/70

---

PERSONALIEESKIRJADE ARTIKLI 29 LÕIKELE 2 VASTAV TEADE

Teade vaba ametikoha kohta: ELi tervisealasteks hädaolukordadeks valmisoleku ja neile reageerimise asutuse (HERA) peadirektor (palgaaste AD 15)

COM/2022/10417

(2022/C 405/12)

Euroopa Komisjon on avaldanud teate (viide COM/2022/10417) tervisealasteks hädaolukordadeks valmisoleku ja neile reageerimise asutuse (HERA) peadirektori vaba ametikoha kohta (palgaaste AD 15).

Vaba ametikoha teadet saab 24 keeles lugeda ja oma kandideerimisavalduse saab esitada sihtotstarbelisel veebilehel Euroopa Komisjoni veebisaidil: https://europa.eu/!PWMk8J

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 21.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 405/71 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 405/71

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.10950 – OTPP / MAHINDRA / MSPL)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 405/13)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Ontario Teachers’ Pension Plan („OTPP“, Kanada); |
| --- | --- |

—

Ontario Teachers’ Pension Plan („OTPP“, Kanada);

| — | Mahindra Holdings Limited („Mahindra“, India); |
| --- | --- |

—

Mahindra Holdings Limited („Mahindra“, India);

| — | Mahindra Susten Private Limited („MSPL“, India). |
| --- | --- |

—

Mahindra Susten Private Limited („MSPL“, India).

OTPP ja Mahindra omandavad ettevõtja MSPL üle ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | OTPP haldab Kanada Ontario provintsi õpetajate pensionihüvitisi ja pensioniskeemi varade investeerimist; |
| --- | --- |

—

OTPP haldab Kanada Ontario provintsi õpetajate pensionihüvitisi ja pensioniskeemi varade investeerimist;

| — | Mahindra tegutseb mitmes sektoris, sealhulgas autotööstus, finantsteenused, taristu ja elektritootmine. |
| --- | --- |

—

Mahindra tegutseb mitmes sektoris, sealhulgas autotööstus, finantsteenused, taristu ja elektritootmine.

3.

MSPLi äritegevus on päikeseenergia tootmise projektide ja varade omamine, käitamine ja arendamine peamiselt Indias.

4.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

5.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.10950 – OTPP / MAHINDRA / MSPL

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---