# Europos Sąjungos C 375/2022

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 375 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 65 metai2022m. rugsėjo 30d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 375

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

65 metai2022m. rugsėjo 30d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Regionų komitetas |
| | 150-oji RK plenarinė sesija, 2022 6 29–2022 6 30 |
| 2022/C 375/01 | Rezoliucija dėl Europos regionų komiteto pasiūlymų atsižvelgiant į Europos Komisijos 2023 m. darbo programą | 1 |
| 2022/C 375/02 | Europos regionų komiteto rezoliucija Konferencijos dėl Europos ateities rezultatai ir tolesni veiksmai | 9 |
| | NUOMONĖS |
| | Regionų komitetas |
| | 150-oji RK plenarinė sesija, 2022 6 29–2022 6 30 |
| 2022/C 375/03 | Europos regionų komiteto nuomonė Naujoji ES Arkties strategija | 15 |
| 2022/C 375/04 | Europos regionų komiteto nuomonė ES kovos su antisemitizmu ir žydų gyvenimo puoselėjimo strategija (2021–2030 m.) | 21 |
| 2022/C 375/05 | Europos regionų komiteto nuomonė 2021 m. plėtros dokumentų rinkinys | 26 |
| 2022/C 375/06 | Europos regionų komiteto nuomonė Ekologinė pertvarka. Miestų ir regionų požiūris į reikalingą priimtinumo visuomenei ir aplinkosaugos poreikių pusiausvyrą siekiant kurti atsparias bendruomenes | 34 |
| 2022/C 375/07 | Europos regionų komiteto nuomonė Žaliųjų biudžetų įgyvendinimas vietos ir regionų lygmeniu | 41 |

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Regionų komitetas

150-oji RK plenarinė sesija, 2022 6 29–2022 6 30

2022/C 375/01

Rezoliucija dėl Europos regionų komiteto pasiūlymų atsižvelgiant į Europos Komisijos 2023 m. darbo programą

1

2022/C 375/02

Europos regionų komiteto rezoliucija Konferencijos dėl Europos ateities rezultatai ir tolesni veiksmai

9

NUOMONĖS

Regionų komitetas

150-oji RK plenarinė sesija, 2022 6 29–2022 6 30

2022/C 375/03

Europos regionų komiteto nuomonė Naujoji ES Arkties strategija

15

2022/C 375/04

Europos regionų komiteto nuomonė ES kovos su antisemitizmu ir žydų gyvenimo puoselėjimo strategija (2021–2030 m.)

21

2022/C 375/05

Europos regionų komiteto nuomonė 2021 m. plėtros dokumentų rinkinys

26

2022/C 375/06

Europos regionų komiteto nuomonė Ekologinė pertvarka. Miestų ir regionų požiūris į reikalingą priimtinumo visuomenei ir aplinkosaugos poreikių pusiausvyrą siekiant kurti atsparias bendruomenes

34

2022/C 375/07

Europos regionų komiteto nuomonė Žaliųjų biudžetų įgyvendinimas vietos ir regionų lygmeniu

41

---

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | Regionų komitetas |
| | 150-oji RK plenarinė sesija, 2022 6 29–2022 6 30 |
| 2022/C 375/08 | Europos regionų komiteto nuomonė Darbo skaitmeninėse platformose sąlygų gerinimas | 45 |
| 2022/C 375/09 | Europos regionų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl pastatų energinio naudingumo | 64 |
| 2022/C 375/10 | Europos regionų komiteto nuomonė Europos duomenų aktas | 112 |

III   Parengiamieji aktai

Regionų komitetas

150-oji RK plenarinė sesija, 2022 6 29–2022 6 30

2022/C 375/08

Europos regionų komiteto nuomonė Darbo skaitmeninėse platformose sąlygų gerinimas

45

2022/C 375/09

Europos regionų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl pastatų energinio naudingumo

64

2022/C 375/10

Europos regionų komiteto nuomonė Europos duomenų aktas

112

---

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Regionų komitetas

150-oji RK plenarinė sesija, 2022 6 29–2022 6 30

| 2022 9 30 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 375/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 9 30

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 375/1

---

Rezoliucija dėl Europos regionų komiteto pasiūlymų atsižvelgiant į Europos Komisijos 2023 m. darbo programą

(2022/C 375/01)

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS,

atsižvelgdamas į:

| — | 2012 m. vasario mėn. Protokolą dėl bendradarbiavimo su Europos Komisija, |
| --- | --- |

—

2012 m. vasario mėn. Protokolą dėl bendradarbiavimo su Europos Komisija,

| — | RK rezoliuciją „Europos regionų komiteto 2020–2025 m. prioritetai“ (1), |
| --- | --- |

—

RK rezoliuciją „Europos regionų komiteto 2020–2025 m. prioritetai“ (1),

| — | galutinę Konferencijos dėl Europos ateities ataskaitą, |
| --- | --- |

—

galutinę Konferencijos dėl Europos ateities ataskaitą,

| — | teisėkūros galią turinčių regioninių parlamentų indėlį, gautą pagal RK ir CALRE bendradarbiavimo susitarimą, |
| --- | --- |

—

teisėkūros galią turinčių regioninių parlamentų indėlį, gautą pagal RK ir CALRE bendradarbiavimo susitarimą,

| — | RK rezoliuciją dėl galutinių Konferencijos dėl Europos ateities rezultatų, |
| --- | --- |

—

RK rezoliuciją dėl galutinių Konferencijos dėl Europos ateities rezultatų,

ragina Europos Komisiją, vykdant savo 2023 m. darbo programą, imtis šių veiksmų:

Europos ateitis

| 1. | palankiai vertina Konferencijos dėl Europos ateities plenarinėje sesijoje priimtas rekomendacijas dėl demokratiškesnės, tvaresnės ir teisingesnės Europos Sąjungos. RK yra įsipareigojęs prisidėti prie galutinės ataskaitos įgyvendinimo, įskaitant institucines reformas, kurių reikia siekiant užtikrinti tvirtą piliečių ir jų išrinktų atstovų visais lygmenimis ryšį. RK savo pasiūlymus dėl galimų sutarčių pakeitimų ir tarpinstitucinių susitarimų atnaujinimo išdėstė atskiroje rezoliucijoje; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina į Europos Komisijos darbo programą įtraukti konkrečias iniciatyvas, kuriomis įgyvendinami šie pasiūlymai, visų pirma siekiant sukurti konkrečioms vietovėms pritaikytus dalyvavimo metodus ir užtikrinti, kad jie taptų nuolatiniu ES sprendimų priėmimo proceso elementu, atsižvelgiant į regionų valdžios institucijų teisėkūros galias; |
| --- | --- |

2.

| 3. | todėl palankiai vertina Konferencijos dėl Europos ateities pasiūlymą, kuriuo siekiama sukurti už ES reikalus atsakingų tarybų narių sistemą – RK inicijuotą pasiūlymą – kaip būdą dar labiau sumažinti atotrūkį tarp ES institucijų ir piliečių. RK yra įsipareigojęs įgyvendinti šį pasiūlymą bendradarbiaudamas su Komisija per RK už ES reikalus atsakingų regionų ir vietos tarybų narių tinklo ir projektą „Europos kūrimas su vietos tarybų nariais“. RK taip pat rekomenduoja kuo plačiau įtraukti jaunus vietos politikus ir administratorius į ES teisėkūros procesus, be kita ko, viešindamas savo jaunųjų išrinktų politikų programą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina labiau įtraukti jaunimą į demokratinius procesus ir skatinti struktūruotą bendradarbiavimą su jaunimu (pvz., jaunimo tarybas) ir mano, kad pilietinis ugdymas yra būtina sąlyga siekiant įgalinti piliečius, suteikti jiems galimybę sąmoningai ir aktyviai dalyvauti demokratiniame gyvenime; taip pat ragina Europos Komisijos darbo programoje pasiūlyti iniciatyvas, kuriomis būtų siekiama parengti Europos masto pilietinio ugdymo, Europos demokratinių vertybių skatinimo, kritinio mąstymo, skaitmeninių įgūdžių ir gebėjimo naudotis žiniasklaidos priemonėmis programą, bendradarbiaujant su vietos ir regionų valdžios institucijomis; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina Europos Komisiją vadovauti greitam procesui, kuriuo siekiama rasti patenkinamą ir nuolatinį humanitarinės krizės Viduržemio jūros regione problemos sprendimą, visų pirma sutelkiant dėmesį į migrantų gyvybių apsaugą, bet taip pat ir į žmogaus teisių laikymąsi ir pagrindinių laisvių užtikrinimą. Regionų komitetas ir vietos ir regionų valdžios institucijos siūlo kuo glaudžiau bendradarbiauti šioje srityje; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina Komisiją, teikiant pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų pasidalijamosios arba koordinavimo kompetencijos politikos srityse, sistemingai naudotis subsidiarumo vertinimo lentele; |
| --- | --- |

6.

Ukraina

| 7. | pakartoja savo prašymą Europos Komisijai sukurti ES pabėgėlių iš Ukrainos vietos priemonę, kuri būtų ne naujas fondas, o operatyvinė ir papildoma priemonė siekiant sumažinti biurokratizmą ir paspartinti vietos vadovų prieigą prie dabartinių lėšų; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pabrėžia, kad valstybės narės gali pasinaudoti Sanglaudos veiksmų dėl pabėgėlių Europoje (CARE) finansavimu, kad parengtų specialiai pritaikytus ilgalaikės migrantų kilmės asmenų integracijos sprendimus, investuodamos į būstą, švietimą, užimtumą, sveikatą, socialinę įtrauktį ir priežiūrą arba kitas socialines paslaugas. Skubi parama pabėgėliams turėtų būti teikiama nepriklausomai nuo jų kilmės šalies; |
| --- | --- |

8.

| 9. | prašo Komisijos pateikti pasiūlymą dėl sanglaudos veiksmų dėl pabėgėlių Europoje (CARE) persvarstymo, apsvarstyti trumpalaikius ir vidutinės trukmės sprendimus vietos ir regionų valdžios institucijoms, kad būtų patenkinti dabartiniai finansiniai poreikiai, susiję su Ukrainos krize, ir ragina imtis griežtų priemonių siekiant užkirsti kelią prekybai žmonėmis ir su ja kovoti, taip pat numatyti apsaugos priemones, kuriomis pabėgėliams būtų užtikrinta galimybė gauti medicininę ir psichologinę priežiūrą, taip pat naudotis lytinės ir reprodukcinės sveikatos teisėmis; pritaria, kad būtina parengti vaiko apsaugos priemonių rinkinį Ukrainos pabėgėliams vaikams, taip pat ragina imtis specialių priemonių, skirtų pažeidžiamiems pabėgėliams apsaugoti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pakartoja, kad įgyvendinant principą „kiek plius, tiek minus“, pagal kurį naują teisėkūros naštą leidžiama nustatyti tik tiek, kiek panaikinama ankstesnė našta, visų teisės aktų demokratinėse bendruomenėse pagrindas yra kuo didesnė grynoji nauda visai visuomenei ir kad turi būti išsaugoti ES teisėkūros tikslai ir aukšti ekonominiai, socialiniai ir aplinkos apsaugos standartai; |
| --- | --- |

10.

| 11. | palankiai vertina tai, kad pradėta taikyti Laikinosios apsaugos direktyva, ir pabrėžia, kad laisvo judėjimo teisių ir pabėgėlių savarankiškumo pripažinimas yra teigiamas rezultatas, nes sumažėjo spaudimas nacionalinėms prieglobsčio sistemoms ir priėmimo pajėgumams pasienio regionuose. Vis dėlto RK ragina Komisiją persvarstyti savo pasiūlymo dėl reglamento dėl instrumentalizavimo migracijos ir prieglobsčio srityse tinkamumą ir peržiūrėti Šengeno sienų kodekso projekte pateiktą instrumentalizavimo apibrėžtį, nes tai taip pat būtų taikoma Ukrainos pabėgėliams, kuriais kaip ginklu naudojasi Rusijos režimas, ir tokiu būdu gali tiesiogiai prieštarauti Laikinosios apsaugos direktyvai; |
| --- | --- |

11.

| 12. | tvirtai remia ES Ukrainos ekonomikos atkūrimo plano parengimą siekiant atgaivinti Ukrainos ekonomiką, atstatyti sugriautą jos infrastruktūrą ir remti demokratines jos institucijų ir viešųjų tarnybų reformas. Atsižvelgdamas į tai, RK įsteigs Ukrainos atstatymui skirtą miestų ir regionų aljansą, vienijantį Europos ir Ukrainos vietos ir regionų valdžios institucijas, siekiant savivaldoms suteikti pagrindinį vaidmenį vykdant atstatymo strateginį planavimą, toliau įgyvendinant decentralizacijos procesą bei daugiapakopį valdymą Ukrainoje ir gerinant tinkamą vietos ir (arba) regionų valdymą. RK tai pat kartoja Ukrainos ir ES vietos ir regionų valdžios institucijų raginimą atgaivinti arba užmegzti partnerystės ryšius ir miestų bei regionų porinę veiklą – tai būtų neatsiejamos atstatymo proceso dalys. RK pritaria priemonėms, kuriomis būtų švelninami ilgalaikiai socialiniai ir ekonominiai Rusijos karo Ukrainoje padariniai ES regionams ir miestams; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atkreipia dėmesį į tai, kad taisomosios priemonės, kurių imtasi vykdant valstybių narių makroekonominio disbalanso procedūras, daro stipresnį poveikį kai kuriems regionams, kurie, kaip nurodyta SESV 349 straipsnyje, yra labai jautrūs išorės sukrėtimams ir stabdomosios ekonominės politikos taikymui; |
| --- | --- |

13.

Ekonomikos atgaivinimas ir sanglauda

| 14. | mano, kad jei Stabilumo ir augimo pakto nukrypti leidžianti išlyga būtų panaikinta atsižvelgiant į dabartinę energetikos krizę, geopolitinį nestabilumą ir atsigavimą po COVID-19 pandemijos, tai galėtų turėti didelį ekonominį, socialinį ir aplinkosauginį poveikį. Todėl ragina toliau taikyti bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą, kol bus įdiegta persvarstyta ekonomikos valdymo sistema; RK taip pat pritaria Konferencijos dėl Europos ateities raginimui reformuoti Europos semestrą siekiant padidinti jo demokratinį teisėtumą ir vietos bei regionų valdžios institucijų dalyvavimą, taikant elgesio kodeksą, parengtą remiantis partnerystės elgesio kodeksu, skirtu struktūriniams fondams; |
| --- | --- |

14.

| 15. | šiuo metu įgyvendinant nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus ragina Komisiją užtikrinti, kad vietos ir regionų valdžios institucijos visapusiškai dalyvautų sprendimų priėmimo, programavimo ir įgyvendinimo procesuose, siekiant sumažinti riziką, kylančią dėl nepakankamo koordinavimo su kitais finansavimo šaltiniais, įskaitant sanglaudą, ir stiprinti suderinamumą ir sinergiją su vietos plėtros strategijomis, nes šie aspektai yra labai svarbūs siekiant Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės (EGADP) tikslų; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pabrėžia, kad Europos sanglaudos politikos potencialas atlieka lemiamą vaidmenį mažinant ekonominės veiklos, ypač turinčios didesnės pridėtinės vertės, teritorinį disbalansą, taip pat užtikrinant teisingesnį regioninį Europos pajamų paskirstymą, kurio vien vidaus rinka ir globalizacija neužtikrina. Todėl ši politika turi išlikti viena iš pagrindinių svarstymų idėjų; |
| --- | --- |

16.

| 17. | tvirtai remia į 8-ąją sanglaudos ataskaitą įtrauktą principą „nepakenkti sanglaudai“, kuriame pabrėžiama, kad sanglauda yra bendra ES vertybė, ir siūlo iš anksto pradėti išsamų svarstymų procesą apie ilgalaikius sanglaudos iššūkius ir kaip juos spręsti pasitelkiant sanglaudos politiką ir kitas ES politikos kryptis; šiuo požiūriu pritaria tam, kad Komisija, siekdama geresnio visų politikos sričių indėlio į sanglaudą kaimo vietovėse tiek ES, tiek valstybių narių, tiek subnacionaliniu lygmeniu, nustatytų tinkamumo kaimo vietovėms užtikrinimo priemones; |
| --- | --- |

17.

| 18. | prašo 2023 m. įvertinti ilgalaikę ES kaimo vietovių viziją 2040 m., siekiant parengti konkrečius pasiūlymus kartu su ištekliais, finansinėmis priemonėmis ir kiekybiniais tikslais, taip pat atsižvelgti į karo Ukrainoje poveikį kaimo vietovėms; ragina priimti į ateitį orientuotą Europos kaimo darbotvarkę, kuria būtų remiamas žemės ūkis ir vietos gamyba, gerinama miesto ir kaimo integracija, atsižvelgiama į didelių ir nuolatinių gamtinių ar demografinių trūkumų turinčių vietovių padėtį, didinamas maisto produktų atsparumas ir užtikrinamas tvarus kaimo bendruomenių ir periferinių vietovių atgaivinimas; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ragina Europos Komisiją dėti daugiau pastangų informuojant apie Europos politiką kaimo vietovėse, kurių gyventojai jaučiasi nutolę nuo diskusijų procesų ir dažnai nežino, kokius dalyvavimo kanalus jiems suteikia institucijos; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina Europos Komisiją praktiškai įgyvendinti naują atokiausiems Sąjungos regionams, kuriems pandemija padarė ir vis dar daro ypač didelį poveikį ir kurie taip pat yra labiausiai pažeidžiami tarptautinės krizės, kurią sukėlė karas Ukrainoje, skirtą strategiją visa jos aprėptimi ir mastu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pritaria Regioninių teisėkūros asamblėjų konferencijai (CALRE) ir Europos Parlamentui, kad atsižvelgiant į konkrečius demografinius ypatumus, poreikius ir iššūkius, su kuriais susiduria periferiniai ir salų regionai, įskaitant salynus ir atokiausius regionus, reikia specialios ir tikslinės ES paramos, pavyzdžiui, žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos srityje, įskaitant mokslinių tyrimų ir investicijų programas, kuriose daugiausia dėmesio skiriama šių regionų potencialui atsinaujinančiosios energijos, tvaraus žemės ūkio ir žuvininkystės, jūrų ir biologinės įvairovės apsaugos srityse, taip pat mažinti daugialypes struktūrines ir nuolatines kliūtis, su kuriomis susiduria šios Europos Sąjungos teritorijos, pavyzdžiui, šiems regionams kylančius sunkumus mažinant CO2 pėdsaką; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pritaria Europos Parlamentui, kad reikia toliau rengti Salų paktą ir Europos Sąjungos salų darbotvarkę, dalyvaujant pagrindiniams suinteresuotiesiems subjektams, t. y. nacionalinėms, regionų ir vietos valdžios institucijoms, ekonominės ir socialinės veiklos vykdytojams, pilietinei visuomenei, akademinei bendruomenei ir nevyriausybinėms organizacijoms, vadovaujantis Miestų paktu ir būsimu Kaimo paktu; ragina Komisiją atlikti tyrimą dėl skirtingos Europos Sąjungos salų teritorijų padėties; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ragina Europos Komisiją inicijuoti teisėkūros procedūra priimamus aktus, kurių reikia siekiant įgyvendinti naują atokiausiems regionams skirtą strategiją „Pirmenybė žmonėms, tvaraus ir integracinio augimo užtikrinimas, ES atokiausių regionų potencialo atskleidimas“, kuri atspindi tvirtą Komisijos įsipareigojimą šiems regionams taikyti teritorinį požiūrį ir teikti pritaikytą paramą, kaip nurodyta Sutartyje; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pabrėžia, kad maži miestai ir kaimai gali atlikti labai svarbų vaidmenį kuriant ir įgyvendinant integruoto teritorinio vystymosi procesus, ir prašo Europos Komisijos skatinti jų vaidmenį integruotose teritorinėse investicijose ir bendruomenės inicijuotoje vietos plėtroje bei kitose teritorinėse priemonėse, sukurtose valstybių narių iniciatyvoms remti, sukuriant konsultacinį paramos tinklą sanglaudos politikai įgyvendinti, kad būtų skatinamas šių elementų naudojimas, ypač mažose miestų teritorijose, kurios atlieka regioninių centrų vaidmenį, ir užtikrinti, kad valstybių vyriausybės remtų visas integruotų teritorinių investicijų ir bendruomenės inicijuotas vietos plėtros iniciatyvas, ypač tuose regionuose, kuriems jų labiausiai reikia, pavyzdžiui, mažiau išsivysčiusiuose regionuose ir tuose, kurie atsilieka vietos plėtros srityje; |
| --- | --- |

24.

| 25. | mano, kad dėl daugelio krizių, su kuriomis šiuo metu susiduria Europos Sąjunga, didėja poreikis išlaikyti Europos žaliojo kurso įgyvendinimo tempą ir 2023 m. suteikti jam naują teisėkūros postūmį, todėl palankiai vertina tai, kad, remiantis pirmąja metine EGADP įgyvendinimo ataskaita, mažiausia būtina žaliajai pertvarkai skirtų Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės lėšų dalis – 37 proc. – buvo viršyta; |
| --- | --- |

25.

Žalioji pertvarka ir tvarumas

| 26. | ragina Europos Komisiją bendradarbiauti su vietos ir regionų valdžios institucijomis įgyvendinant iniciatyvas, susijusias su Glazgo klimato paktu ir būsimomis COP 27 išvadomis, taip pat remti daugiapakopį bendradarbiavimą ir vietos lygmeniu nustatytus įpareigojančius veiksmus; skatina Europos Komisiją pripažinti vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį siekiant Paryžiaus susitarimo ir subnacionalinio lygmens diplomatijos klimato kaitos srityje tikslų; ragina suvienyti pastangas įgyvendinant plataus užmojo pasaulinę biologinės įvairovės programą po 2020 m., siekiant užtikrinti, kad iki 2050 m. būtų įgyvendinta bendra vizija „gyventi harmonijoje su gamta“; |
| --- | --- |

26.

| 27. | nerimauja dėl to, kad pažanga, padaryta skatinant prisitaikymą prie klimato kaitos, sulėtėjo, palyginti su naujoje ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategijoje paskelbtais dideliais užmojais, taip pat su ambicingesniais pasauliniais užmojais, kaip pabrėžiama UNFCCC raginime nustatyti visuotinį prisitaikymo prie klimato kaitos tikslą; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ragina Komisiją sistemingai integruoti energijos pakankamumo principą į ES teisės aktų sistemą, skatinant sistemingus energijos taupymo veiksmus, remiant ir spartinant perėjimą prie švarios, atsinaujinančios, įperkamos ir saugios energijos, ir prašo Komisijos ir teisėkūros institucijų siekti sukurti patikimą teisinę sistemą nepritekliui energijos ir judumo srityse įvertinti ir su juo kovoti; prašo įtraukti jį į Energijos nepritekliaus ir pažeidžiamų vartotojų koordinavimo grupę; pabrėžia, kad atsinaujinančiosios energijos bendrijos yra pagrindinė priemonė siekiant skatinti plačiai naudoti atsinaujinančiuosius energijos išteklius ir kurti decentralizuotą bei saugią energetikos sistemą; ragina Komisiją ir valstybes nares bendradarbiauti su regionų valdžios institucijomis siekiant pašalinti jų vystymosi kliūtis ir kurti papildomas paskatas, taip pat remti būtinas investicijas į šį procesą; atsižvelgdamas į tai, pažymi, kad nereikėtų pamiršti regionų, kuriuose energetikos pertvarka bus brangesnė dėl šių vietovių, pvz., salų ir atokiausių regionų, energetinio izoliuotumo; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ragina Komisiją parengti nuolatinę žaliojo kurso teisės aktų sistemą, kuri geriau apimtų DVT ir struktūriškai įtrauktų vietos ir regionų valdžios institucijas į išsamią Energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo reglamento peržiūrą; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ragina Komisiją toliau remti Europos merų pakto darbą, taip pat tokias iniciatyvas, kaip pvz., ES misija dėl neutralaus poveikio klimatui ir pažangiųjų miestų, kaip pagrindinę priemonę įgyvendinant Europos žaliąjį kursą visos ES miestuose ir regionuose ir padedant vietos ir regionų valdžios institucijoms siekti prisitaikymo prie klimato kaitos tikslų; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ragina Komisiją bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis parengti finansavimo ir paramos sistemą, kad būtų skatinamas subnacionalinių viešųjų pastatų renovacijos tikslų įgyvendinimas, siekiant užtikrinti šių standartų įgyvendinamumą, kaip siūloma Energijos vartojimo efektyvumo direktyvoje; šiuo atžvilgiu primena, kad svarbu užtikrinti tiesioginį finansavimą vietos ir regionų valdžios institucijoms energijos vartojimo efektyvumo priemonėms, taip pat teikti papildomas gaires ir paramą, ypač istorinių pastatų renovacijai; |
| --- | --- |

31.

| 32. | įsipareigoja toliau bendradarbiauti suinteresuotųjų subjektų platformoje nulinės taršos tikslui įgyvendinti, propaguojant daugiapakopio valdymo požiūrį į nulinės taršos veiksmų planą, įskaitant stebėseną ir ES regionų žaliųjų rezultatų suvestinės rengimą vėlesniame etape; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pritaria Europos žalesnių miestų metų paskelbimui ir pareiškia esąs pasirengęs aktyviai dalyvauti šioje iniciatyvoje; |
| --- | --- |

33.

| 34. | remia holistinį į vietovę ir teritoriją orientuotą požiūrį dėl aplinkos politikos ir pakartoja savo raginimą atitinkamai priimti vandenynų teisės aktą, kaip buvo priimtas klimato teisės aktas; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ragina daugiau dėmesio skirti trumpoms žemės ūkio maisto produktų vertės grandinėms ir pripažinti gamybos sistemų įvairovę visoje Europoje, įskaitant alternatyvias gamybos sistemas, kuriomis siekiama skatinti vietos ir regionines gamybos, perdirbimo ir prekybos formas, siekiant didinti vietos ir regionų savarankiškumą maisto srityje; ragina labiau remti kolektyvinius vietos projektus, kuriuose dalyvauja perdirbėjai, vietos valdžios institucijos, ūkiai, miško ūkiai, prekybininkai, kooperatinės bendrovės, vietos produktų gamintojų asociacijos ir vietos vartotojai, siekiant plėtoti vietos maisto produktų tiekimą; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pabrėžia, kad reikia parengti trumpalaikės ir vidutinės trukmės ekonominės paramos ir struktūrinės socialinės politikos priemones, kuriomis būtų siekiama sudaryti palankesnes sąlygas pažeidžiamiausioms grupėms naudotis tvaresne ir sveikesne maisto sistema ir taip padėti kovoti su nutukimu ir netinkama mityba, įskaitant ES veiksmų planą dėl vaikų nutukimo po 2020 m.; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ragina sukurti veiksmingą daugiapakopio valdymo sistemą, pagal kurią Europos misijos būtų derinamos su vietos ir regionų vystymosi strategijomis, ekonomikos gaivinimo po COVID-19 priemonėmis ir inovacijų finansavimu iš struktūrinių fondų, kad būtų sukurta ekologiškesnė, sveikesnė, įtrauki ir atspari ES; |
| --- | --- |

37.

| 38. | tvirtai remia neseniai įgyvendintus bandomuosius regioninių inovacijų partnerysčių veiksmus, kuriais pažangiosios specializacijos koncepcija derinama su žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos misijos požiūriu; siūlo ES teikti papildomą paramą teritorinių misijų ir vietos inovacijų ekosistemų skatinimui pasitelkiant EMTE centrus, kad jie galėtų atlikti aktyvų vaidmenį Europos mokslinių tyrimų erdvėje ir panaikinti atotrūkį inovacijų srityje ES; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pabrėžia, kad naujasis europinis bauhauzas gali būti įgyvendinamas tik taikant daugiapakopį valdymą ir teritorinį požiūrį – į jį reikia žiūrėti kaip į tarpusavyje sujungtą regioninių ar vietos centrų tinklą, o ne vien tik atskirą geografinį tašką; pakartoja savo pasiūlymą dėl paprastos naudoti čekių sistemos, pagal kurią miestams ir regionams būtų teikiama praktinė parama dalyvauti naujojo europinio bauhauzo bendruomenėje; |
| --- | --- |

39.

| 40. | tikisi, kad Komisija toliau integruos lyčių aspektą į savo politikos procesus, visų pirma pateikdama ES programų poveikio lyčių požiūriu vertinimo metodiką; |
| --- | --- |

40.

| 41. | neabejotinai pripažįsta, kad reikia imtis ryžtingų veiksmų, kad būtų pasiekti ES kovos su klimato kaita tikslai transporto sektoriuje; mano, kad visų rūšių transportas turi tapti tvaresnis ir reikia mažinti kelių transporto išmetamų teršalų kiekį, derinant ilguoju laikotarpiu tvarius alternatyviuosius degalus ir netaršias transporto priemones. Taip pat svarbu atsižvelgti į visą gyvavimo ciklą, kad būtų kuo labiau sumažintas išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis nuo jų gavybos iki panaudojimo, o ne tik išmetimo vamzdyje. Atsižvelgdamas į tai, kad reikia iš esmės pertvarkyti automobilių sektorių visuose regionuose, siekiant užtikrinti, kad nė vienas regionas nebūtų paliktas nuošalyje, primygtinai ragina Komisiją spręsti griežtesnių lengvųjų automobilių ir furgonų išmetamo CO2 kiekio standartų poveikio klausimą taikant Europos mechanizmą, kuriuo būtų remiamas teisingas ir socialiniu požiūriu sąžiningas Europos automobilių ir tiekimo pramonės regionų pertvarkos procesas; |
| --- | --- |

41.

Skaitmeninė pertvarka ir pramonė

| 42. | primygtinai ragina skleisti mokslinių tyrimų rezultatus ir geriausią patirtį vietos inovacijų srityje veikiantiems subjektams, visų pirma įgyvendinant tokias iniciatyvas kaip Keitimosi žiniomis platforma (KŽP) ir „Mokslas ir regionai“, taip pat informuoti apie šiuo metu vykdomą Europos technologijos instituto ir Europos inovacijų tarybos veiklą, visų pirma skirtą startuoliams ir didelį augimo potencialą turinčioms įmonėms Europos regionuose; |
| --- | --- |

42.

| 43. | palankiai vertina darbą, kurį Komisija atliko pagal iniciatyvą „Join, Boost, Sustain“, ir pareiškia, kad yra pasirengęs tęsti savo ekspertų veiklą vietos ir regionų skaitmeninių rodiklių srityje ir padėti Europos Komisijai suteikti miestams ir savivaldybėms tinkamų priemonių skaitmeninei transformacijai įvertinti; |
| --- | --- |

43.

| 44. | atsižvelgdamas į RK nuomonę dėl skaitmeninės sanglaudos ragina Komisiją bendradarbiauti su RK ir teritorinėmis asociacijomis dėl to, kaip 1) nustatyti ir stebėti didėjančią skaitmeninę atskirtį, 2) kaip padidinti Sąjungos skaitmeninę sanglaudą ir 3) kaip įgyvendinti RK ir Konferencijos dėl Europos ateities pateiktas rekomendacijas dėl skaitmeninės transformacijos; |
| --- | --- |

44.

| 45. | palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl Duomenų akto ir tikisi gauti reglamento dėl Sąveikumo strategijos akto projektą, kuriuo turėtų būti sudarytos palankesnės sąlygos sąžiningam ir teisingam keitimuisi duomenimis, visų pirma tarp valdžios institucijų įvairiais lygmenimis ir tarp privačių subjektų, ir kuris padidintų privačių įmonių ir valdžios institucijų tarpusavio pasitikėjimą; |
| --- | --- |

45.

| 46. | tikisi, kad bus paskelbta nauja teisėkūros iniciatyva, kuria siekiama sukurti bendrosios rinkos veikimo užtikrinimo ekstremaliose situacijose priemonę, ir palankiai vertina Komisijos pranešimą, kad šia priemone bus siekiama stiprinti Europos bendrosios rinkos valdymą krizės metu, kad būtų galima numatyti sutrikimus ir užkirsti jiems kelią; taip pat ragina įtraukti visus susijusius subjektus, įskaitant vietos ir regionų valdžios institucijas, į pasirengimo krizėms ir reagavimo į jas mechanizmus; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pabrėžia, kad svarbu parengti labiau politiškai koordinuotą ir platesnio masto pramonės strategiją, kad būtų atsižvelgta į atokesnius regionus, kuriuose nėra pramoninės vietos veiksnių ir kuriuose mažai diversifikuotos ekonominės struktūros, tačiau galima steigti paslaugų įmones, kurios papildytų pramonės įmones, kurias pagal Europos strategiją siekiama perkelti į ES teritoriją; |
| --- | --- |

47.

| 48. | dar kartą rekomenduoja, kad Komisija savo būsimą pramonės politiką glaudžiau sietų su pasirengimu ateities iššūkiams ir atsižvelgtų į konkurencingų regioninių ekosistemų patirtį, bazinių didelio poveikio technologijų svarbą ir būtinybę užtikrinti pusiausvyrą tarp konkurencingumo ir atviro strateginio savarankiškumo; |
| --- | --- |

48.

| 49. | siūlo Europos Komisijai gerinti ir stiprinti sanglaudos politikos ir konkurencijos politikos valstybės pagalbos linijos ryšį, leidžiant pagal REACT-EU bendrai finansuoti veiksmus, įgyvendinamus pagal Laikinąją valstybės pagalbos priemonių, skirtų ekonomikai remti krizės sąlygomis reaguojant į Rusijos agresiją prieš Ukrainą, sistemą; |
| --- | --- |

49.

Tarpvalstybinis bendradarbiavimas ir judumas

| 50. | pažymi, kad teisinės ir administracinės kliūtys ir toliau trukdo Europos pasienio regionų vystymuisi, ir ragina Komisiją pasiūlyti koordinavimo tarp valstybių narių priemonę ES direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę laikotarpiu, siekiant užkirsti kelią naujų teisinių kliūčių atsiradimui pasienyje; taip pat ragina Komisiją vėl pradėti dialogą su Taryba dėl siūlomo Europos tarpvalstybinio mechanizmo (ECBM) reglamento arba pasiūlyti alternatyvią priemonę, kuri leistų Europos pasienio regionams veiksmingai ieškoti sprendimų dėl jiems kylančių kliūčių; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ragina Europos Komisiją pateikti pasiūlymą siekiant užtikrinti sausumos ir jūrų tarpvalstybinio bendradarbiavimo palaikymą ES ar regioninės krizės atveju ir skirti pakankamą finansavimą projektams, kuriais skatinamas tarpvalstybinis junglumas ir intermodalumas. Pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę visada turėtų būti teikiami konkretūs kvietimai šalinti trūkstamas tarpvalstybines jungtis, o INTERREG turėtų aktyviau dalyvauti finansuojant šių transporto kliūčių šalinimą. Teikiant finansavimą tarpvalstybiniams projektams taip pat reikėtų pasitelkti ilgalaikes ir tvarias investicijas per Europos investicijų banką (EIB) ir nacionalinius skatinamojo finansavimo bankus bei institucijas; |
| --- | --- |

51.

| 52. | palankiai vertina Europos Komisijos inicijuotas viešas konsultacijas „Protų nutekėjimas. Iššūkių, kylančių dėl gyventojų skaičiaus mažėjimo, sušvelninimas“ ir pakartoja savo raginimą nustatyti ir įgyvendinti skirtingus reagavimo į kiekvieną protų nutekėjimo reiškinio subkomponentą – protų įtekėjimą, protų švaistymą, protų apykaitą ir grįžtamąją migraciją – būdus, taip pat į kvalifikuotos darbo jėgos migraciją; |
| --- | --- |

52.

| 53. | palankiai vertina plataus užmojo transeuropinių transporto tinklų (TEN-T) plėtros gairių peržiūrą, visų pirma geresnį miestų transporto mazgų integravimą į tolimojo susisiekimo tinklą ir geresnį Europos koridorių valdymą. Tačiau infrastruktūros įgyvendinimui pagal kiekvieno tinklo lygmens terminus reikės didelių finansinių pastangų Europos, nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis. Siekdamas užtikrinti finansavimo tęstinumą ir prieinamumą RK ragina pradėti diskusijas dėl kitos Europos infrastruktūros tinklų priemonės (EITP 3); |
| --- | --- |

53.

| 54. | palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl naujos judumo mieste sistemos ir ragina daugiau dėmesio skirti aktyvaus judumo ir viešojo transporto skatinimui. Būtina šalinti dideles finansavimo spragas, su kuriomis susiduria vietos ir regionų valdžios institucijos miesto ir priemiesčių vietovėse, taip pat užtikrinti transporto įtrauktį kaimo regionuose, kad būtų pasiekti ES priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo tikslai; |
| --- | --- |

54.

Socialinė apsauga, švietimas ir jaunimas

| 55. | dar kartą patvirtina, kad reikia toliau įtraukti jaunimą į demokratinius procesus ir sprendimus visais valdymo lygmenimis, ir pabrėžia, kad integruodama jaunimą į visas susijusias politikos sritis ES užtikrintų tvirtą 2022 m. Europos jaunimo metų pagrindą; |
| --- | --- |

55.

| 56. | pabrėžia, kad reikia sudaryti palankesnes sąlygas visiems, ypač jaunimui, gauti socialinę apsaugą, įperkamą ir tvarų būstą, be kita ko, pasitelkiant ES finansavimą, ir kovoti su mažų garantijų jaunimo užimtumu, kaip atsaką į pablogėjusią Europos jaunimo padėtį po COVID-19 pandemijos; |
| --- | --- |

56.

| 57. | primygtinai ragina Europos Komisiją pasiūlyti ES reglamentavimo sistemą siekiant nutraukti neapmokamą mokomąją praktiką; |
| --- | --- |

57.

| 58. | prašo Europos Komisijos parengti Europos būsto darbotvarkę, pagal kurią būtų veiksmingai sprendžiamos būsto sektoriaus problemos ir užtikrinamos galimybės iš tikrųjų įgyvendinant renovacijos bangos strategiją; todėl prašo, kad ilgalaikės investicijos į būstą nebūtų laikomos nacionalinėmis arba lygiavertėmis struktūrinėmis išlaidomis, kaip apibrėžta Stabilumo ir augimo pakte; |
| --- | --- |

58.

| 59. | ragina Komisiją atnaujinti savo 2011 m. Tarybos rekomendaciją dėl prevencinės politikos, kuria siekiama mažinti mokyklos nebaigusių asmenų skaičių, atsižvelgiant į pastaraisiais metais iškilusias dideles socialines problemas; |
| --- | --- |

59.

| 60. | pabrėžia, kad reikia skubiai tobulinti skaitmeninį švietimą, kuris yra vienas iš pagrindinių strateginių aukštos kokybės mokymo ir mokymosi skaitmeniniame amžiuje tikslų-. Skaitmeninių įgūdžių įgijimas įgalina mūsų dabartinius ir būsimus piliečius, suteikiant jiems galimybę sėkmingiau dalyvauti dabartinėje ketvirtojoje pramonės revoliucijoje (skaitmeninėje revoliucijoje) ir netrukus įvyksiančioje penktojoje pramonės revoliucijoje (5.0); |
| --- | --- |

60.

| 61. | pakartoja, kad reikia užtikrinti visapusišką Europos socialinių teisių ramsčio ir jo atitinkamų pagrindinių tikslų įgyvendinimą iki 2030 m.; atsižvelgdamas į tai, primygtinai ragina Komisiją parengti išsamią Europos kovos su skurdu strategiją, taip pat numatyti veiksmingus stebėsenos ir duomenų rinkimo mechanizmus, be kita ko, subnacionaliniu lygmeniu; |
| --- | --- |

61.

| 62. | prašo, kad vietos ir regionų valdžios institucijos dalyvautų rengiant ir įgyvendinant pasiūlymus dėl įtraukių darbo rinkų ir tvirtesnės socialinės politikos; |
| --- | --- |

62.

Sveikata, civilinė sauga ir turizmas

| 63. | visiškai pritaria Konferencijos dėl Europos ateities rekomendacijai stiprinti Europos sveikatos priežiūros sistemų atsparumą ir primena, kad dviejuose trečdaliuose valstybių narių šių sistemų valdymas yra decentralizuotas, todėl regionai tampa pagrindiniais partneriais aptariant ir įgyvendinant bet kokią naują politiką, kuria siekiama sumažinti ES priklausomybę nuo užsienio vaistų tiekėjų, koordinuoti mokslinius tyrimus ir finansavimą, paspartinti strateginių atsargų kaupimą, stiprinti gamybą ir peržiūrėti sveikatos priežiūros sistemų pažeidžiamumo klausimą; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją apsvarstyti naujus teisės aktus, panašius į Europos lustų aktą, siekiant padidinti ES nepriklausomumą veikliųjų medžiagų, gatavų vaistų ir visų rūšių medicininių atsako priemonių srityje; |
| --- | --- |

63.

| 64. | tikisi, kad Komisija pateiks konkrečių pasiūlymų, kaip įgyvendinti RK rekomendacijas dėl Direktyvos dėl pacientų teisių į tarpvalstybines sveikatos priežiūros paslaugas naudojimo supaprastinimo pacientams, sveikatos priežiūros specialistams, sveikatos draudikams ir valdžios institucijoms; konkrečiai ragina teikti daugiau rekomendacijų ir aktyvią paramą (logistinę, teisinę ir finansinę) pasienio regionams, kurie dalyvauja (arba planuoja dalyvauti) tarpvalstybiniame bendradarbiavime sveikatos priežiūros srityje; |
| --- | --- |

64.

| 65. | tikisi, kad Komisija, atlikdama būsimą farmacijos teisės aktų peržiūrą, pasiūlys priemonių, kuriomis būtų užtikrinta, kad visi pacientai galėtų laiku gauti įperkamų, būtiniausių ir naujoviškų vaistų, nepriklausomai nuo jų gyvenamosios vietos, ir imsis šalinti pagrindines vaistų stygiaus priežastis; |
| --- | --- |

65.

| 66. | pakartoja, kad būtina parengti aiškų ES civilinės saugos mechanizmo ir jo priemonių, apimančių ir nelaimių prevenciją bei pasirengimą joms, ir kolektyvinio reagavimo į nelaimes pajėgumus, ilgalaikių įsipareigojimų ir finansinio stiprinimo planą, ypač atsižvelgiant į tai, kad nelaimės tampa dažnesnės ir sudėtingesnės; yra pasirengęs prisidėti prie Europos civilinės saugos žinių tinklo veiklos, pasinaudodamas regioninių ir vietos nelaimių valdymo patirtimi; |
| --- | --- |

66.

| 67. | toliau ragina parengti naują Europos turizmo strategiją ir prašo Komisijos pagaliau pateikti Europos turizmo darbotvarkę iki 2030 m. ir 2050 m., siekiant remti dvejopą (žaliąją ir skaitmeninę) Europos turizmo vietovių, ypač atokiausių regionų, pertvarką, didinant jų konkurencingumą ir sudarant palankesnes sąlygas ekonomikos gaivinimui ir užimtumui turizmo sektoriuje bei atspariam veiklos atnaujinimui, taip pat Europos Sąjungos piliečių naudojimuisi teise į saugų ir visapusišką turizmą; |
| --- | --- |

67.

Išorės bendradarbiavimas

| 68. | tikisi, kad Komisija imsis tolesnių veiksmų dėl RK prašymo suteikti daugiau teritorinio gylio Jungtinės Karalystės (JK) ir ES santykiams ir apsvarstys būdus ir priemones, kaip, RK padedant, struktūriškai įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas į partnerystę su Jungtine Karalyste ir Prekybos ir bendradarbiavimo susitarimo (PBS) institucinę struktūrą. Be Prekybos ir bendradarbiavimo susitarimo, RK pabrėžia, kad ES ir Jungtinės Karalystės santykiams taip pat turėtų būti naudingos dar neišnaudotos ES ir JK vietos ir regionų valdžios institucijų bendradarbiavimo perspektyvos kartu sprendžiant bendrus uždavinius, pvz., dėl tvaraus Šiaurės jūros, Lamanšo sąsiaurio ir Airijos jūros valdymo arba darnaus vystymosi tikslų įgyvendinimo vietos ir regionų lygmeniu; |
| --- | --- |

68.

| 69. | ragina Komisiją rengiant turizmo srities teisės aktus atsižvelgti į papildomus atokiausių regionų, kurių ekonominis, socialinis ir kultūrinis vystymasis labai priklauso nuo turizmo, suvaržymus, ir, atsižvelgdamas į tai, įspėja, kad reikia užtikrinti tinkamą finansavimą siekiant užtikrinti prieinamumą ir su klimatu susijusią bei skaitmeninę pertvarką šiuose regionuose; |
| --- | --- |

69.

| 70. | siūlo parengti subnacionalinių veiksmų sistemą, į kurią būtų oficialiai atsižvelgiama UNFCCC procese ir su ja susijusioje ES klimato politikoje; |
| --- | --- |

70.

| 71. | ragina Komisiją pripažinti vaidmenį, kurį, siekiant taikos ir gerovės trečiosiose šalyse, gali atlikti vietos ir regionų valdžios institucijos ir tarpusavio bendradarbiavimas, pvz., Nikosijos iniciatyva; |
| --- | --- |

71.

| 72. | palankiai vertina Komisijos nuomonę dėl Ukrainos, Gruzijos ir Moldovos paraiškų tapti ES šalimis kandidatėmis ir pritaria Europos Vadovų Tarybos sprendimui suteikti Ukrainai ir Moldovai šalies kandidatės statusą ir pripažinti Gruzijos europinę perspektyvą; ragina Komisiją peržiūrėti Rytų partnerystės iniciatyvą ir atlikti išsamią santykių su šešiomis Rytų partnerystės šalimis analizę, daugiau dėmesio skiriant jų pastangoms integruotis į Europą; |
| --- | --- |

72.

| 73. | reiškia paramą visų Vakarų Balkanų šalių stojimui į ES, jei jos atitiks visus narystės kriterijus; pabrėžia, kad svarbu siųsti teigiamus signalus Vakarų Balkanų šalims, kad jos galėtų stiprinti savo įsipareigojimą dalyvauti stojimo į ES procese, kuris, deja, užsitęsė per ilgai; |
| --- | --- |

73.

| 74. | paveda savo pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ES institucijoms ir ES Tarybai pirmininkaujančioms valstybėms narėms. |
| --- | --- |

74.

Briuselis, 2022 m. birželio 29 d.

Europos regionų komiteto pirmininkas

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  COR-2020-01392-00-00-RES-TRA.

1

---

| 2022 9 30 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 375/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 9 30

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 375/9

---

Europos regionų komiteto rezoliucija „Konferencijos dėl Europos ateities rezultatai ir tolesni veiksmai“

(2022/C 375/02)

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS,

atsižvelgdamas į:

| — | 2020 m. vasario 12 d. (1) ir 2021 m. gegužės 7 d. (2) RK rezoliucijas dėl Konferencijos dėl Europos ateities, taip pat į 2022 m. sausio 27 d. rezoliuciją dėl vietos ir regionų valdžios institucijų indėlio į Konferenciją dėl Europos ateities (3), |
| --- | --- |

—

2020 m. vasario 12 d. (1) ir 2021 m. gegužės 7 d. (2) RK rezoliucijas dėl Konferencijos dėl Europos ateities, taip pat į 2022 m. sausio 27 d. rezoliuciją dėl vietos ir regionų valdžios institucijų indėlio į Konferenciją dėl Europos ateities (3),

| — | 2022 m. kovo 4 d. RK vietos ir regionų vadovų Marselio manifestą „Europos pradas glūdi regionuose, miestuose ir kaimuose“ (4), |
| --- | --- |

—

2022 m. kovo 4 d. RK vietos ir regionų vadovų Marselio manifestą „Europos pradas glūdi regionuose, miestuose ir kaimuose“ (4),

| — | 2022 m. gegužės 9 d. Konferencijos dėl Europos ateities galutinių rezultatų ataskaitą (5), |
| --- | --- |

—

2022 m. gegužės 9 d. Konferencijos dėl Europos ateities galutinių rezultatų ataskaitą (5),

| — | 2022 m. gegužės 4 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl tolesnių veiksmų dėl Konferencijos dėl Europos ateities išvadų (6), |
| --- | --- |

—

2022 m. gegužės 4 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl tolesnių veiksmų dėl Konferencijos dėl Europos ateities išvadų (6),

| — | RK aukšto lygio grupės demokratijos klausimais pranešimą (7), |
| --- | --- |

—

RK aukšto lygio grupės demokratijos klausimais pranešimą (7),

| — | 2022 m. birželio 9 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl raginimo sušaukti konventą Sutartims peržiūrėti (8), |
| --- | --- |

—

2022 m. birželio 9 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl raginimo sušaukti konventą Sutartims peržiūrėti (8),

| — | 2022 m. birželio 17 d. Europos Komisijos komunikatą dėl Konferencijos dėl Europos ateities (9), |
| --- | --- |

—

2022 m. birželio 17 d. Europos Komisijos komunikatą dėl Konferencijos dėl Europos ateities (9),

| 1. | palankiai vertina 2022 m. balandžio 30 d. Konferencijos dėl Europos ateities plenariniame posėdyje patvirtintas Konferencijos dėl Europos ateities išvadas, kurios 2022 m. gegužės 9 d. buvo pateiktos Tarybai pirmininkaujančiai valstybei narei, Europos Parlamento ir Europos Komisijos pirmininkams, ir kartu pripažįsta veiksmingo informavimo ir tikro principo „iš apačios į viršų“ taikymo iššūkius; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tvirtai remia piliečių raginimą sukurti demokratiškesnę, skaidresnę, sąžiningesnę ir tvaresnę ES ir mano, kad reikia imtis neatidėliotinų ir veiksmingų tolesnių veiksmų, Konferencijos dėl Europos ateities tikslus ir pasiūlymus paverčiant politinėmis iniciatyvomis ir konkrečia veikla, be kita ko, aktyviau bendradarbiaujant pačioms institucijoms; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia, kad daug pasiūlymų, pateiktų galutinėje Konferencijos dėl Europos ateities ataskaitoje, susiję su aktyviu regionų ir vietos valdžios institucijų dalyvavimu tiek rengiant, tiek įgyvendinant iniciatyvas, kurios gali priartinti ES prie piliečių; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mano, kad norint įgyvendinti plataus užmojo ES veikimo reformą, kad būtų galima įveikti būsimus iššūkius ir užtikrinti didesnį skaidrumą ir atskaitomybę ES sprendimų priėmimo procese, tinkamai įgalinant piliečius bei vietos ir regionų valdžios institucijas, reikia peržiūrėti Sutartis; todėl palankiai vertina Europos Parlamento raginimą sušaukti Konventą pradedant Sutarčių peržiūros procedūrą (ES sutarties 48 straipsnis); |
| --- | --- |

4.

| 5. | mano, kad būsimame Konvente turėtų visapusiškai dalyvauti Europos regionų komiteto nariai, atstovaujantys daugiau kaip 1 mln. regionų ir vietos lygmenimis išrinktų Europos politikų nuomonei, ir tai turėtų atsispindėti Konvento sudėtyje, taip pat atsižvelgiant į tai, kad kai kurie iš šių politikų atstovauja regionams, turintiems įstatymų leidžiamąją galią; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vis dėlto apgailestauja, kad galutinėje ataskaitoje nebuvo atsižvelgta į daugelį daugiakalbėje skaitmeninėje platformoje pateiktų idėjų, pavyzdžiui, susijusių su oficialiu kalbų statusu ir atsaku į subvalstybinių subjektų siekius, nepaisant to, kad tai sulaukė labai daug pritarimų; |
| --- | --- |

6.

Europos demokratija

| 7. | (40) (10) palankiai vertina tai, kad Konferencijoje dėl Europos ateities pripažintas daugiapakopis Europos atstovaujamosios demokratijos pobūdis ir pasiūlyta reformuoti RK, suteikiant jam „svarbesnį vaidmenį institucinėje struktūroje, jei tai susiję su teritorinio poveikio reikalais“. RK mano, kad dėl šios reformos turėtų būti išplėsta teritorinės svarbos politikos sričių, dėl kurių būtina konsultuotis, aprėptis; tai reiškia, kad reikia peržiūrėti SESV 43 straipsnį (BŽŪP ir žuvininkystė), 79 straipsnį (migracija) ir 114 straipsnį (bendrajai rinkai taikoma bendroji nukrypti leidžianti išlyga), taip pat peržiūrėti ES sutarties 13 straipsnį ir SESV 294, 300 ir 307 straipsnius; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mano, kad privalomų konsultacijų srityse Europos Parlamentas, Europos Komisija ir ES Taryba turėtų pateikti pagrįstas priežastis, jei į šias nuomones neatsižvelgiama. RK taip pat turėtų būti suteikta galimybė dalyvauti bendro sprendimo trišaliuose dialoguose, remiantis Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros peržiūra; |
| --- | --- |

8.

| 9. | (39.3) palankiai vertina Konferencijoje pateiktą pasiūlymą pakeisti ES institucijų pavadinimus, siekiant piliečiams paaiškinti jų funkcijas ir ES sprendimų priėmimo procese atliekamą atitinkamą vaidmenį. Šiuo tikslu Komitetas siūlo pakeisti savo pavadinimą, kad būtų geriau atspindėta jo narių politinė ir teisinė atsakomybė, taip pat jo, kaip Europos regionų ir savivaldybių asamblėjos, vaidmuo; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina stiprinti tarpinstitucinę sąveiką, įtraukiant RK į Europos Komisijos, Europos Parlamento ir Europos Sąjungos Tarybos (pvz., komitetų, komisijų ir darbo grupių) darbą, nes jis gali suteikti tinkamų žinių ir padėti geriau suprasti, kaip ES veikia vietoje; |
| --- | --- |

10.

| 11. | (40, 40.2, 40.4) pritaria pripažinimui, kad „aktyvus subsidiarumas ir daugiapakopis valdymas yra pagrindiniai ES veikimo ir demokratinės atskaitomybės principai ir esminiai bruožai“, prašymui „sistemingai taikyti subsidiarumo apibrėžtį, dėl kurios bendrai susitarė visos ES institucijos“, siekiant išsiaiškinti, kokiu lygmeniu – Europos, nacionaliniu, regionų ar vietos – turi būti priimami sprendimai, ir siūlomam įspėjimo dėl subsidiarumo principo nesilaikymo mechanizmo išplėtimui, įtraukiant „visus įstatymų leidžiamąją galią turinčius ES regionų parlamentus“; pritaria reikalavimui, kad ateityje tiek nacionaliniai, tiek regionų parlamentai, turintys įstatymų leidžiamąją galią, Europos lygmeniu galėtų siūlyti teisėkūros iniciatyvas. Šie pasiūlymai turėtų padėti paaiškinti, kad subsidiarumo principu siekiama ne užkirsti kelią Europos lygmens veiksmams, o nustatyti, kuriam valdymo lygmeniui turėtų tekti pagrindinis vaidmuo vykdant formalius išimtinius įgaliojimus arba formalius bendrus įgaliojimus, kitiems lygmenims remiant politikos tikslus; |
| --- | --- |

11.

| 12. | taip pat mano, kad dėl pirmiau minėtų su subsidiarumu susijusių pasiūlymų turėtų būti peržiūrėta ES sutarties 5 straipsnio 3 dalis, Protokolas Nr. 1 dėl nacionalinių parlamentų vaidmens ES ir Protokolas Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo. Tokia peržiūra turėtų užtikrinti, kad į proporcingumo principą būtų atsižvelgiama taip pat, kaip į subsidiarumo principą, suteikiant RK vaidmenį ex ante subsidiarumo stebėsenos etape, kaip apibrėžta pirmiau, ir ES valdymo procesams dažniau bei geriau taikant subsidiarumo ir proporcingumo principus. Be to, atsižvelgiant į RK teritorinio poveikio vertinimą, jo darbą užtikrinat tinkamumą kaimo vietovėms ir naujai patobulintą geresnio reglamentavimo ir aktyvaus subsidiarumo valdymo sistemą, reikia pritaikyti tarpinstitucinį susitarimą dėl geresnės teisėkūros ES taip, kad dabartinėje institucinėje sistemoje jau dabar būtų sustiprintas RK vaidmuo, siekiant padėti nustatyti, kuriam valdymo lygmeniui turėtų tekti pagrindinis vaidmuo; |
| --- | --- |

12.

| 13. | (36) pritaria Konferencijos dėl Europos ateities pasiūlymams, kuriais siekiama papildyti atstovaujamąją demokratiją didinant piliečių dalyvavimą Europos demokratijoje visais lygmenimis. Tai turėtų būti įgyvendinama institucionalizuojant naujas piliečių dalyvavimo formas Europos Sąjungos lygmeniu per konkrečiomis temomis vedamą piliečių dialogą su atsitiktinai atrinktais piliečiais. RK pakartoja savo raginimą sukurti nuolatinį ir vietoje veikiantį dialogo su piliečiais mechanizmą, kurį remtų vietos ir regionų valdžios institucijos ir kuriuo būtų užtikrintas dvipusis piliečių ir ES institucijų bendravimas, taip visoje ES padedant geriau suprasti ES politikos poveikį vietos ir regionų lygmenimis; pabrėžia būtinybę užtikrinti, kad šis mechanizmas pasiektų įvairaus amžiaus, kilmės ir socialinio sluoksnio piliečius; taip pat pabrėžia, kad pasienio regionuose dialogas turi būti tarpvalstybinės orientacijos, siekiant sukurti tikrą Europos pridėtinę vertę; mano, kad norint supaprastinti esamus piliečių dalyvavimo mechanizmus, reikia iš dalies pakeisti ES sutarties 11 straipsnį, taip pat SESV 24 ir 227 straipsnius; |
| --- | --- |

13.

| 14. | įsipareigoja toliau organizuoti vietos dialogus su piliečiais ir struktūrines dalyvaujamosios demokratijos iniciatyvas, kuriomis būtų galima prisidėti prie nuolatinio mechanizmo; |
| --- | --- |

14.

| 15. | (37) palankiai vertina idėją aktyviau informuoti apie ES politiką ir politinę veiklą ne tik vykstant Europos Parlamento rinkimams, bet ir per nacionalinius, regioninius ir vietos rinkimus; |
| --- | --- |

15.

| 16. | (36.6) palankiai vertina Konferencijos dėl Europos ateities pasiūlymą „sukurti išrinktų vietos savivaldos atstovų sistemą“, kaip būdą sumažinti atotrūkį tarp ES institucijų ir piliečių, ir įsipareigoja įgyvendinti šį pasiūlymą bendradarbiaudamas su Europos Komisija per savo sparčiai augantį už ES reikalus atsakingų regionų ir vietos tarybų narių tinklą (11) ir įgyvendindamas projektą „Kuriame Europą su vietos savivalda“ (12); |
| --- | --- |

16.

| 17. | laukia galutinio Europos Komisijos pasiūlymo „padėti stiprinti nacionalinių, regioninių ir vietos subjektų gebėjimus inicijuoti naujos kartos decentralizuotus svarstymų principais grindžiamus piliečių dialogus“ (13); |
| --- | --- |

17.

| 18. | (39) palankiai vertina Konferencijos dėl Europos ateities pasiūlymą tobulinti ES sprendimų priėmimo procesą, siekiant užtikrinti ES gebėjimą veikti, ypač siekiant išplėsti sprendimų priėmimo kvalifikuota balsų dauguma taikymą; |
| --- | --- |

18.

| 19. | (39.2) pritaria Konferencijos dėl Europos ateities pasiūlymams aktyviau įtraukti valstybių narių parlamentus į teisėkūros procedūrą; ragina šiuo atveju atsižvelgti į antrųjų rūmų poreikius; |
| --- | --- |

19.

Vertybės ir teisės, teisinė valstybė, saugumas

| 20. | (25.1, 25.3) palankiai vertina raginimą užtikrinti, kad ES sutartyse ir ES pagrindinių teisių chartijoje įtvirtintos vertybės ir principai būtų visapusiškai puoselėjami visose valstybėse narėse ir sudarytų neginčijamas, nepanaikinamas ir sine qua non narystės ES ir stojimo į ES sąlygas. Atsižvelgdamas į tai, kad daugiau kaip 80 000 ES vietos ir regionų valdžios institucijų sudaro pamatinį demokratinio teisėtumo lygmenį, RK ragina vietos ir regionų valdžios institucijas nuolat dalyvauti propaguojant Chartijos vertybes ir stebint, kaip laikomasi su ja susijusių principų. Todėl RK mano, kad jo dalyvavimas tarpinstituciniame dialoge dėl Chartijos ir teisinės valstybės stebėsenos proceso yra išskirtinai svarbus; |
| --- | --- |

20.

| 21. | (25.4) pritaria veiksmingam Sąlygų reglamento taikymui ir jo taikymo srities vertinimui, atsižvelgiant į tai, kad dėl teisinės valstybės principo pažeidimo mokėjimai arba finansinės pataisos turi būti sustabdyti; pakartoja, kad yra įsitikinęs, kad „tokių priemonių taikymo atveju ES lėšų gavėjai (įskaitant vietos ir regionų valdžios institucijas), kurie nepažeidžia teisinės valstybės principo, ir toliau turėtų gauti finansinę paramą iš atitinkamos valstybės narės“ (14); taip pat teigiamai vertina raginimą įvertinti kitas teisinės valstybės priemones ir apsvarstyti būtinus teisinius metodus, skirtus bausti už teisinės valstybės principo pažeidimus; |
| --- | --- |

21.

| 22. | (29.2, 29.4, 29.5) labai pritaria raginimui didinti ir palengvinti viešąsias investicijas į švietimą, sveikatą, vaikų ir pagyvenusių žmonių priežiūrą, darbo ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą ir kitas pagrindines sritis, siekiant pažangos įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir jo veiksmų planą, tokiu būdu parodant piliečiams socialinį Europos Sąjungos aspektą ir jos darbą gerinant jų gyvenimo kokybę; pabrėžia, kad svarbu užtikrinti lygybės sąjungą, kurioje nebūtų jokios diskriminacijos, taikant teisines priemones, politiką, visos ES kriterijus ir kitas susijusias priemones; |
| --- | --- |

22.

Klimato kaita, energetika ir aplinka

| 23. | (3.1, 2.3) pabrėžia vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmens pripažinimą siekiant įtraukios ir teisingos žaliosios pertvarkos; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pritaria užmojui paspartinti žaliąją pertvarką; palankiai vertina siekį kurti žalesnius miestus vykdant miestų planavimą ir statybas, naudojant gamtos procesais pagrįstus sprendimus biologinei įvairovei skatinti ir strategijas energijos ir judumo nepritekliui panaikinti. Atsižvelgdamas į tai, pabrėžia vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimo Naujojo europinio bauhauzo iniciatyvoje svarbą; |
| --- | --- |

24.

| 25. | (3, 4.1, 4.4, 31.2) pabrėžia būtinybę, vykdant teisingą žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, specialiai atsižvelgti į periferinius ir salų regionus, įskaitant visus salynus ir atokiausius regionus, ypač užtikrinant, kad jų junglumas ir viešųjų paslaugų infrastruktūros naudojimas būtų tokio pat lygio kaip ir kitose Sąjungos teritorijose; |
| --- | --- |

25.

| 26. | (3) remia Konferencijos dėl Europos ateities tikslą didinti Europos energetinį saugumą ir siekti ES energetinės nepriklausomybės nė vieno regiono nepaliekant nuošalyje, aprūpinant jos piliečius pakankama, įperkama ir tvaria energija, todėl ragina vietos ir regionų valdžios institucijoms, įgyvendinančioms žaliojo kurso projektus, užtikrinti tiesioginę prieigą prie ES lėšų. Ypatingą dėmesį reikia skirti izoliuotas energetikos sistemas turintiems regionams; |
| --- | --- |

26.

| 27. | yra įsitikinęs, kad siekiant imtis tolesnių veiksmų dėl Konferencijos dėl Europos ateities pasiūlymų, tvirtesnis tarpinstitucinis bendradarbiavimas turėtų būti vykdomas, inter alia, RK darbo grupėje „Žaliasis kursas vietos lygmeniu“, įgyvendinant RK komunikacijos kampaniją dėl Europos žaliojo kurso ir palaikant daugiapakopius dialogus energetikos ir klimato klausimais; mano, kad reikėtų stiprinti dabartinį RK bendradarbiavimą su suinteresuotaisiais subjektais, pavyzdžiui, ES merų paktu (vykdant miestų energijos taupymo kampaniją) ir kitomis ES institucijomis (pvz., Europos Komisijos suinteresuotųjų subjektų platforma nulinės taršos tikslui įgyvendinti); |
| --- | --- |

27.

| 28. | įsipareigoja toliau stiprinti vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį klimato ir biologinės įvairovės politikos srityje, pasitelkiant subnacionalinius klimato diplomatijos veiksmus ir UNFCCC sistemą; mano, kad įvairios JT klimato, aplinkos ir DVT sistemos turėtų būti kuo nuoseklesnės ir kuo labiau tarpusavyje susijusios, siekiant skatinti sistemingą įgyvendinimą ir išvengti nereikalingo planavimo. RK prašo Europos Komisijos remti daugiapakopio valdymo principą ir skatinti laikytis principo „iš apačios į viršų“ apibrėžiant visuotinį prisitaikymo prie klimato kaitos tikslą; |
| --- | --- |

28.

| 29. | (3.8) palankiai vertina raginimą užtikrinti teisingą pertvarką, kad būtų apsaugoti darbuotojai ir darbo vietos, o tam reikalingas visais aspektais tvirtas teritorinis komponentas, kad būtų užtikrintas teritoriniu požiūriu grindžiamas metodas, atsižvelgiant į konkrečius skirtingų bendruomenių poreikius. Atsižvelgdamas į tai, RK ragina sukurti Europos mechanizmą, kuriuo būtų remiama teisinga, švari ir sėkminga Europos automobilių ir tiekimo pramonės regionų pertvarka, nustatant daugiapakopį valdymo ir partnerystės metodą tinkamam ir veiksmingam politikos planavimui ir biudžeto veiksmams įgyvendinti; |
| --- | --- |

29.

Sveikata

| 30. | (10.2, 10.3) palankiai vertina raginimą išplėsti ES kompetenciją sveikatos srityje ir ragina peržiūrėti SESV 4 straipsnį, kad sveikatos apsauga ir sveikatos priežiūra būtų įtrauktos į pasidalijamosios ES ir valstybių narių kompetencijos sritį. Kaip pabrėžiama Konferencijos dėl Europos ateities pasiūlymuose, šiuo pakeitimu turėtų būti „visapusiškai atsižvelgiama į subsidiarumo principą ir sveikatos apsaugos srityje atliekamą pagrindinį vietos, regionų ir nacionalinių subjektų vaidmenį“; |
| --- | --- |

30.

| 31. | (10.6, 12.15) pritaria raginimui atvirai naudotis esamomis gydymo priemonėmis ir užtikrinti, kad vaistai visoje ES būtų vienodos kokybės ir parduodami sąžininga vietos kaina. Šiuo atžvilgiu RK pabrėžia esminį tarpvalstybinio bendradarbiavimo sveikatos priežiūros srityje vaidmenį; |
| --- | --- |

31.

Tvirtesnė ekonomika, didesnis socialinis teisingumas ir aktyvesnis darbo vietų kūrimas

| 32. | (11.3) reiškia tvirtą paramą Konferencijos dėl Europos ateities raginimui peržiūrėti ES ekonomikos valdymo sistemą ir Europos semestrą, kad būtų geriau remiami pagrindiniai ekonomikos ir fiskalinio koordinavimo tikslai, taip pat teisinga žalioji ir skaitmeninė pertvarka bei socialinis teisingumas. RK pakartoja Konferencijos dėl Europos ateities raginimą stiprinti vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį, kuris turi būti įgyvendinamas pasitelkiant elgesio kodeksą, parengtą pagal partnerystės struktūriniuose fonduose elgesio kodekso modelį, siekiant užtikrinti šių institucijų dalyvavimą Europos semestre. Toks Europos semestro kodeksas padidintų proceso veiksmingumą ir jo demokratinį teisėtumą. Be to, RK ragina aiškiai reintegruoti DVT į reformuotą Europos semestrą, kad būtų užtikrintas tvarus vietos ekonomikos atsigavimas; |
| --- | --- |

32.

| 33. | (13, 14) pritaria tvirtam Konferencijos dėl Europos ateities raginimui ES, nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis užtikrinti visapusišką Europos socialinių teisių ramsčio ir jo pagrindinių tikslų iki 2030 m. įgyvendinimą, kartu laikantis kompetencijos pasidalijimo, subsidiarumo ir proporcingumo principų bei esamų nacionalinio, regionų ir vietos lygmens kompetencijų, taip pat užtikrinant socialinių partnerių autonomiją; be to, pritaria Konferencijos dėl Europos ateities pasiūlymui į Sutartis įtraukti Socialinės pažangos protokolą, o dėl to reikėtų atlikti ES sutarties 3 straipsnio ir SESV 9, 151, 152/157 straipsnių peržiūrą; |
| --- | --- |

33.

| 34. | (15) primygtinai reikalauja skubiai ir veiksmingai spręsti demografinių permainų klausimus. Taip pat pabrėžia, kad didėjanti socialinė, ekonominė, teritorinė ir skaitmeninė nelygybė, kuri, inter alia, lemia protų nutekėjimą, kelia pavojų ekonomikai ir visai demokratijai, ir pažymi, kad reikia didinti regionų, kuriuose mažėja gyventojų ir bendruomenės senėja, patrauklumą investuojant ir teikiant paramą, ypač jaunimui ir šeimoms; taip pat pažymi, kad būtina atkreipti dėmesį į tuos regionus, kuriuose dėl didelio gyventojų tankio susidaro gyventojų disbalansas, ypač periferinėse ir salose esančiose vietovėse, kurios yra labai pažeidžiamos didelio žmonių keliamo spaudimo ir turi viešosios infrastruktūros valdymo sunkumų; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pažymi keletą Konferencijos dėl Europos ateities ataskaitoje pateiktų nuorodų į didesnės sanglaudos poreikį ir atkreipia dėmesį į sanglaudos, kaip bendros ES vertybės, vaidmenį bei neseniai 8-ojoje sanglaudos ataskaitoje pateiktą principą „nekenkti sanglaudai“. RK mano, kad jis (ir jo Sanglaudos aljansas) turi glaudžiai bendradarbiauti su ES institucijomis, kad šis principas būtų įgyvendinamas būsimos ES politikos formavimo procese ir 2021–2027 m. sanglaudos politikos programavimo laikotarpiu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | (12) tvirtai remia raginimą stiprinti tarpvalstybinį bendradarbiavimą, siekiant padidinti pasienio regionų sanglaudą ir atsparumą, ir palankiai vertina nuorodą į Europos tarpvalstybinio mechanizmo reglamentą, kuris gali labai pagerinti tarpvalstybinį bendradarbiavimą ir pasienio regionuose gyvenančių piliečių pragyvenimo šaltinius. Vis dėlto RK apgailestauja, kad nėra pasiūlymų dėl problemų, su kuriomis kasdien susiduria pasienio regionai, ir nurodo savo 2021 m. rezoliuciją „Europos vizija. Tarpvalstybinio bendradarbiavimo ateitis“, kurioje pateikiama daug pasiūlymų, kaip remti pasienio regionus ir apskritai gerinti tarpvalstybinį bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

36.

| 37. | apgailestauja, kad trūksta pasiūlymų dėl regionų, kurie kenčia nuo didelių ir nuolatinių gamtinių kliūčių, pavyzdžiui, salų, įskaitant salynus ir atokiausius regionus, arba kalnų regionų, kuriems reikalinga ypatinga ES parama ir išsamesnis poveikio vertinimas, siekiant užtikrinti, kad tokie regionai galėtų vystytis tokiomis pat sąlygomis, kaip ir likusios Europos Sąjungos teritorijos; |
| --- | --- |

37.

Skaitmeninė transformacija

| 38. | (4.4, 12.14, 31) palankiai vertina tai, kad Konferencijoje dėl Europos ateities buvo pripažinta, jog skaitmeninė sanglauda papildo ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą, ir rekomenduoja skaitmeninę sanglaudą integruoti į Europos Sąjungos politiką, taip pat ragina atitinkamai peržiūrėti SESV 175 straipsnį. Be to, RK pabrėžia vis dar neišspręstą skaitmeninės transformacijos duomenų prieinamumo subnacionaliniu lygmeniu klausimą, todėl kartu su Europos Komisija toliau kurs ir įgyvendins skaitmeninės brandos vertinimo vietos ir regionų lygmenimis sistemą; |
| --- | --- |

38.

Migracija

| 39. | (43.2) pabrėžia, kad savivaldybės ir regionai atlieka itin svarbų vaidmenį sėkmingai integruojant migrantus ir pabėgėlius, ir ragina ES lygmens diskusijose migracijos klausimais daugiau dėmesio skirti integracijos politikai. RK tvirtai remia Konferencijos dėl Europos ateities pasiūlymą didinti ES finansinę, logistinę ir operatyvinę paramą, įskaitant paramą vietos valdžios institucijoms, regionų vyriausybėms ir pilietinės visuomenės organizacijoms, siekiant valdyti pirminį migrantų ir prieglobsčio prašytojų priėmimą, įskaitant specialią pagalbą nelydimiems nepilnamečiams migrantams, nes tai padėtų veiksmingai integruoti pabėgėlius ir teisėtus migrantus ES arba repatrijuoti neteisėtus migrantus; pažymi, kad šiuo atžvilgiu reikėtų iš dalies pakeisti SESV 79 straipsnio 4 dalį, kad būtų galima skatinti ir remti ne tik valstybių narių veiksmus, bet ir, laikantis subsidiarumo principo, vietos ir regionų valdžios institucijas, siekiant skatinti teisėtai jų teritorijose gyvenančių trečiųjų šalių piliečių, nepriklausomai nuo jų kilmės šalies, integraciją; |
| --- | --- |

39.

| 40. | (44.2) pritaria Konferencijos dėl Europos ateities pasiūlymui persvarstyti Dublino sistemą, kad būtų užtikrintas valstybių narių solidarumas ir teisingas atsakomybės pasidalijimas, koordinuojamas Europos lygmeniu ir padedantis sumažinti migracijos spaudimą ES pasienio regionams; |
| --- | --- |

40.

Švietimas, kultūra, jaunimas ir sportas

| 41. | palankiai vertina Konferencijos dėl Europos ateities pasiūlymus dėl švietimo, kaip aktyvaus Europos pilietiškumo skatinimo priemonės, svarbos. Atsižvelgdamas į tai, RK yra įsipareigojęs plėtoti bandomąjį projektą „Europos vertybių propagavimas per švietimą ir kultūrą“, įskaitant geriausios patirties vietos ir regionų lygmenimis visoje ES žemėlapio sudarymą. RK vertina Konferencijos dėl Europos ateities pasiūlymus, kuriais siekiama koordinuoti visų skirtingų ES švietimo programų lygį, pripažįstant nacionalinį, regioninį ir vietos turinį; |
| --- | --- |

41.

| 42. | (47.7) palankiai vertina raginimą dėti ypatingas pastangas siekiant išvengti protų nutekėjimo iš tam tikrų ES regionų ir šalių dėl ten nesamų pakankamų galimybių, ypač jaunimui. Šiuo tikslu RK pritaria Konferencijos dėl Europos ateities prašymui imtis ryžtingesnių veiksmų suteikiant darbo vietų garantijas, užtikrinant darbo vietų ir stažuočių kokybę ir teisingą atlyginimą, lygias galimybes gauti socialinę apsaugą ir jaunimo (ypač iš pažeidžiamų grupių) galimybes gauti įperkamą būstą. Šiomis priemonėmis turėtų būti siekiama Europos Sąjungoje panaikinti su gyvenimo sąlygomis ir gerove susijusias teritorines jaunimo galimybių spragas; |
| --- | --- |

42.

| 43. | palankiai vertina tai, kad Konferencijos dėl Europos ateities ataskaitoje pateikiama daug nuorodų į mokslinius tyrimus ir inovacijas, ir pabrėžia, kad būtina panaikinti inovacijų atotrūkį ir derinti vietos inovacijų strategijas su teritorinėmis misijomis, kaip neseniai buvo padaryta įgyvendinant bandomąją veiklą dėl regioninių inovacijų; |
| --- | --- |

43.

| 44. | (36.9) pritaria „teisės aktų tikrinimui atsižvelgiant į jų pasekmes jaunimui“, kurį turėtų sudaryti į jaunimą orientuotas poveikio vertinimo mechanizmas, taikytinas ES teisės aktams ir politikai jaunimui svarbiose srityse. Šiuo mechanizmu turėtų būti siekiama geriau atsižvelgti į ilgalaikius interesus, aktyvaus jaunimo dalyvavimo ES sprendimų priėmimo procese poreikį, taip pat įvertinti teigiamą pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų Europos aktų poveikį jaunimo gyvenimui. Atsižvelgdamas į tai, RK atkreipia dėmesį į savo indėlį į šią veiklą: šioje srityje jam talkina jaunųjų išrinktų politikų tinklas, be to, kartu su Europos jaunimo forumu RK parengė Europos jaunimo ir demokratijos chartiją; |
| --- | --- |

44.

| 45. | (48.2) palankiai vertina piliečių lūkesčius skatinti ir saugoti Europos įvairovę; šiuo atžvilgiu pritaria Konferencijos dėl Europos ateities rekomendacijoms dėl daugiakalbystės ir regioninių kalbų propagavimo, taip pat pabrėžia, kad mažumų ir regionų kalboms, pavyzdžiui, daugelio europiečių gimtosioms kalboms ir vertingam kultūros paveldui, reikia papildomo dėmesio ir apsaugos; |
| --- | --- |

45.

ES pasaulyje

| 46. | (25.1, 38.1) palankiai vertina raginimą, kad ES institucijos kitose šalyse veiktų kaip „mūsų demokratinio modelio ambasadorės“, pabrėždamas, kad iš esmės tai apima tai, ką RK jau daugelį metų daro bendradarbiaudamas su šalimis kandidatėmis, potencialiomis kandidatėmis ir ES rytinėmis ir pietinėmis kaimyninėmis šalimis partnerėmis; |
| --- | --- |

46.

| 47. | mano, kad Ukrainos atstatymas bus vienas sudėtingiausių procesų ES ir jos tarptautiniams partneriams. Atsižvelgdamas į tai, RK atkreipia dėmesį į savo iniciatyvą sukurti miestų ir regionų aljansą už Ukrainos atstatymą, kuriame dalyvautų Europos ir Ukrainos vietos ir regionų valdžios institucijos, siekiant atstatymo strateginiame planavime savivaldai suteikti pagrindinį vaidmenį, toliau Ukrainoje įgyvendinti decentralizacijos procesą ir daugiapakopį valdymą bei tobulinti gerą vietos ir regionų valdymą, be kita ko, sudarant palankesnes sąlygas tarpusavio bendradarbiavimui; |
| --- | --- |

47.

| 48. | paveda Komiteto pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Europos Komisijai, Europos Parlamentui, ES Tarybai pirmininkaujančiai Prancūzijai ir pirmininkausiančioms Čekijai ir Švedijai, taip pat Europos Vadovų Tarybos pirmininkui. |
| --- | --- |

48.

Briuselis, 2022 m. birželio 30 d.

Europos regionų komiteto pirmininkas

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  COR-2020-00192-00-00-RES-TRA.

1

(2)  COR-2021-01674-00-00-RES-TRA.

2

(3)  COR-2021-06503-00-00-RES-TRA.

3

(4)  Vietos ir regionų vadovų Marselio manifestas „Europos pradas glūdi regionuose, miestuose ir kaimuose“.

4

(5)  20220509RES29121.pdf (europa.eu).

5

(6)  2022/2648(RSP).

6

(7)  https://cor.europa.eu/lt/news/Pages/Report-of-the-High-Level-Group-on-European-Democracy.aspx

7

(8)  2022/2705(RSP).

8

(9)  COM(2022) 404 final.

9

final

(10)  Įvairių punktų pradžioje skliaustuose pateikti skaičiai pajuodintu šriftu atitinka Konferencijos dėl Europos ateities plenarinio posėdžio pasiūlymus ir priemones, įtrauktus į 2022 m. gegužės 9 d. Konferencijos dėl Europos ateities galutinių rezultatų ataskaitą.

10

(11)  https://cor.europa.eu/lt/engage/Pages/Network-of-Regional-and-Local-EU-Councillors.aspx

11

(12)  https://building-europe-with-local-councillors.europa.eu/index_lt

12

(13)  COM(2022) 404 final.

13

final

(14)  Rezoliucija dėl vietos ir regionų valdžios institucijų indėlio į Konferenciją dėl Europos ateities (COR-2021-06503).

14

---

NUOMONĖS

Regionų komitetas

150-oji RK plenarinė sesija, 2022 6 29–2022 6 30

| 2022 9 30 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 375/15 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 9 30

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 375/15

---

Europos regionų komiteto nuomonė „Naujoji ES Arkties strategija“

(2022/C 375/03)

| Pranešėja | Mirja VEHKAPERÄ (FI / RE) |
| --- | --- |
| Pamatinis dokumentas: | JOIN(2021) 27 final |

Pranešėja

Mirja VEHKAPERÄ (FI / RE)

Pamatinis dokumentas:

JOIN(2021) 27 final

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | palankiai vertina Europos Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai 2021 m. spalio 13 d. bendrą komunikatą, kuriuo parodomas ilgalaikis ES įsipareigojimas Arkties regiono vystymosi ir bendradarbiavimo Arkties klausimais srityse; teigiamai vertina šiame komunikate išdėstytus tikslus, prioritetus ir veiksmus, kuriais siekiama užtikrinti taikų, tvarų ir klestintį Arkties regioną. pripažįsta, kad Arkties regione kylantiems uždaviniams spręsti prireiks bendrų daugiapakopių vietos, regioninio ir tarptautinio lygmens pastangų; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pritaria, kad Arktis yra Europos Sąjungai strategiškai svarbi sritis klimato kaitos, žaliavų ir geostrateginių klausimų požiūriu; atkreipia dėmesį į didėjantį domėjimąsi Arkties regionu, kurį rodo ir ne Arkties regiono šalys; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pažymi, kad geografinė Arkties regiono apibrėžtis yra neaiški. Į šiaurę nuo Šiaurės poliaračio esanti teritorija gali būti laikoma pagrindine Arkties regiono dalimi. Ją sudaro Arkties vandenynas ir aštuonių valstybių – Kanados, Suomijos, Islandijos, Norvegijos, Švedijos, Danijos, JAV ir Rusijos Federacijos – teritorijos; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pažymi, kad šioje nuomonėje aptariamas žemės plotas apima iškart į pietus nuo Šiaurės poliaračio esančias teritorijas, kurių aplinkos ir socialinėms bei ekonominėms sąlygoms ir infrastruktūros plėtrai neabejotinai reikšmingą poveikį daro arktinės sąlygos; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atkreipia dėmesį į tai, kad vieno Arkties regiono nėra – tai labai didelis ir nevienalytis regionas: kai kurios vietovės yra atokios, pasižyminčios ekstremaliomis gamtinėmis sąlygomis, pažeidžiama aplinka ir mažu gyventojų tankiu, o kitos – gerai išvystyti, urbanizuoti regionai, kuriems būdingi geri įgūdžiai, labai išsilavinę gyventojai ir didelis inovacinis pajėgumas, pavyzdžiui, ES Arkties regionas; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pažymi, kad Arkties regione gyvena milijonai žmonių, kurių skaičius priklauso nuo to, kaip ši teritorija apibrėžiama. Maždaug keturi milijonai gyventojų gyvena už Šiaurės poliaračio esančioje teritorijoje. Šiame regione gyvena kelių tautybių žmonės ir daugiau kaip 40 skirtingų čiabuvių tautų. Didelė regiono gyventojų dalis yra ES piliečiai; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pažymi, kad Arkties transformaciją veikia tarpusavyje susiję aplinkos, socialiniai, kultūriniai, ekonominiai, politiniai ir saugumo pokyčiai. Jie yra dinamiški, staigūs, reikšmingi ir vis labiau susiję su regioniniu, Europos ir pasauliniu vystymusi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pabrėžia, kad net ir prieš Rusijos įsiveržimą į Ukrainą daugelyje Arkties regiono teritorijų gerokai išaugo karinė veikla, ypač pradėjus stiprinti karinius pajėgumus Rusijai priklausančioje Arkties dalyje; |
| --- | --- |

8.

Saugus, stabilus ir taikus Arkties regionas

| 9. | griežtai smerkia neišprovokuotą, nepagrįstą ir neteisėtą karinį Rusijos įsiveržimą į Ukrainą ir reiškia susirūpinimą dėl su tuo susijusios geopolitiniu požiūriu pasikeitusios Europos saugumo tvarkos ir šalutinio poveikio Arkties regionui; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pabrėžia, kad tarptautinio bendradarbiavimo srityje būtina imtis visų įmanomų priemonių siekiant užtikrinti, kad Arkties regionas išliktų saugus, stabilus ir taikus, ir pabrėžia, kad Arkties regione svarbu palaikyti, remti ir skatinti taikų bendradarbiavimą pasitelkiant esamas bendradarbiavimo struktūras, pirmiausia Arkties tarybą, kaip išskirtinį Arkties poliaračio bendradarbiavimo formatą, tiek žmonių tarpusavio ryšių, tiek tarpvyriausybiniu lygmeniu. Siekdama stabilumo, ES taip pat turi pripažinti vietos ir regionų lygmeniu veikiančių tarptautinio nevyriausybinio bendradarbiavimo sistemų, kaip antai Arkties merų forumo, Šiaurinių retai gyvenamų teritorijų tinklo (angl. NSPA), Šiaurės forumo, Šiaurės ekonomikos tarybos ir „UArctic“ (liet. Arkties universitetas), vaidmenį ir potencialą skatinant dialogą stabilumo labui. Šios subnacionalinės sistemos gali suteikti didelės pridėtinės vertės, nes jos leidžia pasiekti rezultatų įgyvendinant konkrečius projektus ir suburia partnerius, kuriuos mažiau varžo aukšto lygio politiniai pokyčiai; ragina ES institucijas megzti partnerystės ryšius ir bendradarbiauti su šiomis organizacijomis; |
| --- | --- |

10.

| 11. | svarbiu dalyku laiko tai, kad Barenco jūros Europos ir Arkties taryba ir Barenco jūros regioninė taryba toliau skatina darnų vystymąsi Barenco jūros regione. ES bendradarbiavimas Baltijos jūros regione taip pat susijęs su bendradarbiavimo Arkties regione priemonių rinkiniu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia ilgalaikę Arkties tarybos naudą ir dar kartą reiškia paramą šiai institucijai ir jos veiklai, nes ji turi pareigą Arkties gyventojams, įskaitant čiabuvių tautas. Arkties tarybos veikla jau seniai grindžiama pagrindiniais suverenumo ir teritorinio vientisumo principais, pagrįstais tarptautine teise. Rusijai šiuos principus pažeidus, Arkties tarybos veikla laikinai sustabdyta. Būtina apsvarstyti, kaip ši taryba galėtų tęsti savo svarbią veiklą dabartinėmis aplinkybėmis; pakartoja savo jau dvidešimt vienerius metus kartojamą raginimą Arkties taryboje Europos Sąjungai suteikti stebėtojos statusą; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pripažįsta, kad svarbu stiprinti tarpvalstybinį ir tarptautinį bendradarbiavimą Arkties civilinės saugos srityje, taip pat įvairių rūšių krizių valdymą; |
| --- | --- |

13.

Klimato kaita

| 14. | sutinka su Europos Komisija, kad klimato kaita yra didžiausia Arkties regionui kylanti grėsmė. Tris kartus greičiau nei likusiame pasaulyje kylanti temperatūra, tirpstantis ledas ir daugiamečio įšalo sluoksnio tirpimas daro didžiulį šalutinį poveikį visai Europai ir visai planetai; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina ES imtis vadovaujamojo vaidmens įgyvendinant Arkties klimato politikos veiksmus, tačiau pabrėžia, kad Arkties klimato kaitos ir prisitaikymo prie jos klausimus svarbu spręsti laikantis plataus požiūrio, atsižvelgiant į regiono socialinį ir ekonominį vystymąsi. Ilgalaikė klimato politika Arkties regione turi būti ekonominiu, socialiniu ir regioniniu požiūriu teisinga, kad jos įgyvendinimas būtų veiksmingas ir priimtinas visuomenei. Taigi parama turi būti teikiama labiausiai pokyčių paveiktiems regionams, sektoriams ir darbuotojams; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pabrėžia, kad klimato kaita Arkties regione darys didelį poveikį miestams ir regionams visoje Europoje, pavyzdžiui, kai kurios pakrančių zonos taps netinkamos gyventi dėl kylančio jūros lygio arba dėl pasikeitusių vandenyno srovių ir kritulių pasiskirstymo. Kova su klimato kaita ir aplinkos apsauga Arkties regione yra absoliutus prioritetas. ES turėtų intensyvinti ES mokslinius tyrimus Arkties klimato kaitos srityje; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pabrėžia ES įsipareigojimą Arkties regioną padaryti tvaria ir klestinčia teritorija; ES įsipareigojimas dėl Arkties glaudžiai siejasi su ES žaliuoju kursu ir jos mėlynąja ekonomika; |
| --- | --- |

17.

| 18. | mano, kad būtina apsvarstyti, kaip įgyvendinti žaliąjį kursą ir pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkinį atsižvelgiant į konkrečias ES Arkties regiono ypatybes, kad būtų užtikrintos vienodos sąlygos. Pavyzdžiui, kalbant apie apyvartinių taršos leidimų prekybą, reikia atsižvelgti į konkrečias žiemos laivybos sąlygas Arkties regione; |
| --- | --- |

18.

| 19. | mano, kad bet kokia veikla Arkties regione turi būti grindžiama gamtos atsparumu, klimato apsauga, darnaus vystymosi principais ir pagarba visų regione gyvenančių žmonių teisėms. Ekonominių interesų ir tvarios ekonominės veiklos klausimai gali būti sprendžiami vertinant iš šios perspektyvos ir laikantis Arkties investicijų protokolo gairių dėl atsakingų investicijų Arkties regione; |
| --- | --- |

19.

Žmonių Arktis

| 20. | visiškai sutinka su Europos Komisija, kad pagrindinis darnaus vystymosi ir atsparios visuomenės prioritetas yra Arkties gyventojai, ir pabrėžia demografinius iššūkius ir tai, kad darniai ateičiai reikalingas įtraukus dialogas ir prasmingas dalyvavimas priimant sprendimus visais lygmenimis; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pabrėžia Arkties miestų vaidmenį, nes jie yra svarbiausi veikėjai vystymosi ir prisitaikymo prie besikeičiančių sąlygų srityje. Investicijos į tvarią miestų infrastruktūrą, transportą, skaitmenizaciją, atliekų tvarkymą, žiedinę ekonomiką ir efektyvaus energijos vartojimo sprendimus ir socialinės investicijos į tokias sritis, kaip švietimas ir sveikata, padeda kurti kokybišką ir patraukią gyvenamąją aplinką, naujas įmones ir kt. Miestai taip pat yra svarbūs siekiant, kad Arkties regionas išliktų gyvybingas, konkurencingas ir gyvenamas, nes apgyvendinta Arktis stiprina saugumą; |
| --- | --- |

21.

| 22. | todėl ragina Europos Komisiją remti Arkties regiono miestus, tapti jų partnere ir glaudžiai bendradarbiauti su jais, ypač su Arkties merų forumu, kuriame dalyvauja aštuonių Arkties regiono ES priklausančių ir nepriklausančių šalių vietos valdžios institucijų atstovai, tam tikruose konkrečiuose projektuose ir srityse, kaip antai poveikio klimatui neutralumas ir efektyvus energijos vartojimas, miestų planavimas, įtrauki visuomenė, darbo vietos, įgūdžiai ir talentų pritraukimas, sveiki ir pažangūs miestai. Pabrėžia, kad Arkties merų forumas yra švelniosios diplomatijos priemonė, kurios dalyviams Arkties taryboje galėtų būti suteiktas stebėtojo statusas siekiant atstovauti visoms Arkties bendruomenėms, įskaitant vietos bendruomenes. mano, kad Arkties merų forumas turėtų tapti ES institucijų partneriu vedant daugiapakopį dialogą ir formuojant politiką dėl Arkties ateities, ir ragina Europos Komisiją apsvarstyti konkrečius būdus šiam tikslui pasiekti; |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europos Komisijai siūlo su Arkties merų forumu kartu parengti Arkties miestų darbotvarkę siekiant tvarių, klestinčių, patrauklių, gyvybingų ir ateičiai pasirengusių Arkties miestų ir skirti pakankamai išteklių šiai darbotvarkei įgyvendinti. Europos Komisija taip pat galėtų parengti veiksmų planą, kuriame pasiūlytų konkrečių idėjų, kaip į savo darbą papildomai įtraukti Arkties merų forumą; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pažymi, kad, siekiant sustabdyti išteklių srautą iš kaimo vietovių, stiprinti gebėjimų ugdymą ir gerinti gyvenimo sąlygas Arkties regiono kaimo vietovėse, Arkties regione būtina pažangi, moderni kaimo politika ir miesto bei kaimo vietovių bendradarbiavimas; |
| --- | --- |

24.

| 25. | nurodo, kad Arkties kultūra ir kūrybos pramonė, kartu su turizmo sektoriumi, turi tarptautinio augimo potencialą, kuria darbo vietas ir didina regiono patrauklumą, pavyzdžiui, moterims ir jaunimui. Pramonės plėtrai itin svarbi ES parama. Verta paminėti, kad Umeo (Švedija, 2014 m.), Budės (Norvegija, 2024 m.) ir Oulu (Suomija, 2026 m.) miestai buvo išrinkti Europos kultūros sostinėmis; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pabrėžia, kad svarbu skatinti jaunimo dialogą ir įtraukti jaunimą į ES strategijos rengimą ir įgyvendinimą, ir ragina Europos Komisiją investuoti į jaunimą, švietimą ir studentų judumo bei mainų programas, įskaitant virtualiuosius mainus; ragina Europos Komisiją aktyviau propaguoti ES Arkties regioną kaip programos „DisoverEU“ dalį, nes šiame procese dažnai pamirštami atokūs ir rečiau apgyvendinti regionai; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pažymi, kad, atsižvelgdamos į JT deklaraciją dėl čiabuvių tautų teisių, ES institucijos turi tartis su regiono čiabuvių tautomis per jų atstovaujamuosius organus dėl visų veiksmų, galinčių turėti įtakos čiabuvių tautoms; todėl ES turėtų remti Samių tarybos iškeltą iniciatyvą sudaryti samių delegaciją Briuselyje; |
| --- | --- |

27.

| 28. | mano, kad būtina didinti Europos Komisijos ir kitų institucijų informuotumą ir praktines žinias apie ypatingą visų Arkties čiabuvių tautų padėtį ir poreikius; |
| --- | --- |

28.

Tvarios ir atsparios Arkties ekonomikos modelis

| 29. | mano, kad būtina apsvarstyti, kaip įgyvendinti žaliąjį kursą ir pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkinį atsižvelgiant į ES Arkties regiono ypatumus, kad būtų užtikrintas vienodas požiūris, atsižvelgiant į konkrečias Arkties regiono gamtines sąlygas; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pabrėžia, kad darnus Arkties regiono vystymasis turi būti grindžiamas teritoriniais privalumais ir ilgalaikiu bendru planavimu. Turi būti remiamas ES Arkties regiono aplinkos atžvilgiu tvaraus augimo potencialas, laikantis teritorinio požiūrio ir remiantis unikaliomis žmonių, miestų, regionų ir gamtos išteklių žiniomis. Pagrindiniai elementai siekiant tausaus išteklių naudojimo ir naujų įmonių, užtikrinančių užimtumą ir vertės kūrimą, plėtros yra daugiapakopis valdymas, dialogas ir abipusė pagarba; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pažymi, kad Arkties regionas gali suteikti Europai žinių, produktų, išteklių ir energijos, kurie būtų itin svarbūs siekiant ES klimato srities tikslų. Gamtos ištekliais grindžiami stiprūs ES pramonės sektoriai Arkties regione apima energijos gamybą, turizmą, kasybą, miškininkystę, bioekonomiką ir žuvininkystę; dideliais regiono IRT pajėgumais prisidedama prie pertvarkos; ragina ES remti šių pramonės šakų pertvarką į tvarius sektorius. Pažangioji specializacija gali padėti pažeidžiamumą paversti galimybėmis; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pabrėžia, kad darnus Arkties regiono vystymasis visų pirma turi būti naudingas vietos bendruomenėms. Pripažįsta, jog svarbu, kad ES galėtų naudotis žaliajai pertvarkai reikalingomis svarbiausiosiomis žaliavomis, tačiau pažymi, kad jų naudojimas turėtų didelį poveikį Arkties regiono valstybių ekonomikai, aplinkai ir gyventojams; |
| --- | --- |

32.

| 33. | nurodo, kad daugiau kaip 70 % žemės paviršiaus dengia miškai, todėl šiauriniai Švedijos, Suomijos ir Norvegijos regionai yra vieni miškingiausių regionų Europoje ir vieni didžiausių pasaulio miškininkystės produktų eksportuotojų. Miškų sektorius Arkties regione daro daugeriopą poveikį Arkties gyventojų gyvenimui: jis yra gerovės ir verslo, kartu poilsio ir laisvalaikio veiklos lauke šaltinis; be to, miškams tenka itin svarbus vaidmuo švelninant klimato kaitą, todėl nauja 2030 m. ES miškų strategija turėtų būti pagrindinis principas gerinant ES miškų kiekybę ir kokybę, tačiau miškingiausiems šiauriniams regionams reikia paramos ir investicijų siekiant skatinti bioekonomiką ir ekologišką, šiuolaikinę bei tvarią miškininkystę atsižvelgiant į regioninius ypatumus; |
| --- | --- |

33.

| 34. | mano, kad Arkties regione reikia aktyviai skatinti verslo veiklą, kad būtų kuriamos ateičiai pritaikytos darbo vietos. Remiantis 2022 m. pradžioje paskelbtais įverčiais, iki 2030 m. ES Arkties regione numatyta maždaug 150 mlrd. EUR vertės investicijų, didelė dalis jų skirta žaliajai pertvarkai įgyvendinti. Akcentuojamos investicijos į neutralaus anglies dioksido poveikio plieno, baterijų gamybą ir naudingųjų iškasenų gavybą. Energetikos sektoriuje daugiausia dėmesio skiriama vėjo energijos gamybai; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pabrėžia, kad kovojant su klimato kaita itin svarbi energetikos pertvarka; reikalingi nauji energijos gamybos ir vartojimo būdai. ES turi sutelkti pastangas į Arkties energetikos sektoriaus modernizavimą, kad būtų sumažinta priklausomybė nuo iškastinio kuro ir didinama ES energetinė nepriklausomybė. Dėl importuojamos iškastinių išteklių energijos regionas jautriai reaguoja į poveikį, kurį daro geopolitiniai įvykiai ir padėtis pasaulinėse rinkose, todėl reikia pripažinti, kad ES energetinės priklausomybės šalinimo sprendimas trumpuoju laikotarpiu glūdi Šiaurėje; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pabrėžia, kad Arkties regione, kuriam būdinga energijos gamyba, energijai imlūs pramonės sektoriai ir sudėtingos gamtinės sąlygos tvariam transportavimui ir infrastruktūrai, būtina užtikrinti teisingą energetikos pertvarką ir prisitaikymą regiono gyventojų ir pramonės požiūriu. Turėtų būti investuojama, be kita ko, į atsinaujinančiųjų išteklių energiją, energijos technologijas ir ateities energetikos sprendimus, pavyzdžiui, vandenilio iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir baterijų klasterius, decentralizuotą energijos gamybą, šilumos regeneravimą ir energetikos sektoriaus skaitmenizavimą; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pabrėžia, kad dėl augančios žaliavų paklausos, kurią lemia visuomenės elektrifikavimas, bus daromas poveikis tvariai kasybai ir perdirbimui Arkties regione. Arkties regione yra didelis retųjų žemių elementų rezervas, kuris padėtų ES kuo labiau sumažinti jo priklausomybę nuo Kinijos, kur šiuo metu išgaunama 90 % šių išteklių. ES turėtų užtikrinti, kad Europos žaliavų aljanse Arktis atliktų svarbų vaidmenį, kartu apsaugant Arkties gamtą, nepaisant ES interesų kasybos ir žaliavų gavybos galimybių požiūriu. Visoje tvarių pramonės ir perdirbimo sektorių vertės grandinėje Europinės Arkties dalies veikėjai turi pasaulyje pažangiausių įgūdžių. Arkties taryba turėtų į tai atsižvelgti; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pabrėžia, kad reikia tikslingai skirti ES finansavimą investicijoms į Arkties regioną remti ir jų tvarumui užtikrinti, taip pat atsakingo gamtos išteklių plėtojimo ir aplinkos apsaugos pusiausvyrai užtikrinti, kad būtų visiškai išnaudotas Arkties regiono, kaip ES žaliosios, mėlynosios ir skaitmeninės pertvarkos varomosios jėgos, potencialas ir gebėjimas skatinti pokyčius; |
| --- | --- |

38.

Švietimas ir moksliniai tyrimai

| 39. | pažymi, kad būtinos išankstinės sąlygos Arkties regiono gyvybingumui ir patrauklumui užtikrinti yra kokybiški moksliniai tyrimai ir galimybė gauti išsilavinimą; pabrėžia, kad vienas iš didžiausių Arkties regiono iššūkių yra protų nutekėjimas, kai išsilavinę žmonės palieka šį regioną arba kai žmonės išvyksta mokytis ir vėliau nebegrįžta; ragina vietos ir regionų valdžios institucijas bendradarbiauti ir keistis geriausia patirtimi, kaip atremti šį iššūkį; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pabrėžia, kad formuojant Arkties mokslinių tyrimų politiką būtina įtraukti regionines švietimo bei mokslinių tyrimų institucijas ir jų tinklus, o Arkties moksliniai tyrimai turi būti suprantami kaip visa mokslinių tyrimų veikla, kuria prisidedama prie darnaus vystymosi ir kuri naudinga Arkties gyventojams, o ne tik kaip poliariniai moksliniai tyrimai. Sukurta pažangiosios specializacijos strategijomis grindžiama Arkties inovacijų ekosistema turėtų prisidėti prie regioninio ES Arkties regiono vystymosi ir paskatinti tolesnes inovacijas ir bendradarbiavimo galimybes; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ragina numatyti pakankamai išteklių šiems tikslams pasiekti. Arkties regionas į įvairias finansavimo programas turėtų būti įtrauktas kaip kompleksinis klausimas ir turėtų būti skatinama programų sinergija. Be programų „Europos Horizontas“ ir „Erasmus+“, atitinkamos priemonės apima regionines programas, pavyzdžiui, Europos struktūrinius ir investicijų fondus ir teritorines bendradarbiavimo programas; |
| --- | --- |

41.

Junglumas

| 42. | mano, kad kartu su žaliąja pramonės pertvarka turi būti sparčiai plėtojamos aplinką tausojančios transporto rūšys, subsidijuojant perėjimą nuo iškastinio kuro prie tokių transporto rūšių kaip elektrinis ir vandenilinis transportas; atkreipia dėmesį į tai, kad Arkties regione taip pat labai svarbus yra oro transporto saugumas. Tvari alternatyva – elektriniai orlaiviai; |
| --- | --- |

42.

| 43. | palankiai vertina TEN-T koridoriaus išplėtimą ES Arkties regione ir pabrėžia, kad svarbu stiprinti transporto jungtis tiek šiaurės–pietų, tiek rytų–vakarų kryptimi, siekiant tarpusavyje sujungti prie ES transporto tinklų prijungtus Šiaurės Norvegijos, Šiaurės Švedijos ir Šiaurės Suomijos regionus ir sudaryti sąlygas susisiekti su Arkties vandenynu; mano, kad, siekiant remti strategiškai svarbių transporto mazgų plėtrą Arkties regione, TEN-T reglamentuose turi būti labiau atsižvelgiama į konkrečias Arkties regiono ypatybes, pavyzdžiui, didelius atstumus, žiemos laivybą ir mažą gyventojų skaičių; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pažymi, kad investicijos į Arkties regiono infrastruktūrą ir transportą atsispindi didesnėje teritorijoje ir prisideda prie regiono veiklos sąlygų ir konkurencingumo, įskaitant socialinį vystymąsi, pramonę ir tiekimo saugumą Europos požiūriu; |
| --- | --- |

44.

| 45. | reiškia susirūpinimą dėl išaugusių trečiųjų šalių interesų regione, kaip antai augantys Kinijos interesai nuosavybės teise valdyti ypatingos svarbos infrastruktūros objektus, tiesti jūrinius kabelius ir vykdyti pasaulinę laivybą; mano, jog itin svarbu, kad ES kaip investuotoja atliktų savo vaidmenį regione siekiant išvengti trečiųjų šalių vykdomų didelio masto projektų regione; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pabrėžia, kad itin svarbus ES įsipareigojimas Arkties regione panaikinti skaitmeninį disbalansą. Kadangi Arkties regione plačiai diegiamos didelės spartos penktosios ir šeštosios kartos judriojo ryšio technologijos, Europos Sąjunga turi investuoti į magistralinio tinklo jungčių ir palydovinių technologijų stiprinimą Suomijoje, Švedijoje ir Norvegijoje. Dėl mažos delsos, kuri reikalinga, pavyzdžiui, saugumo ir nuotolinės medicinos sprendimams, Arkties regione reikia veiksmingų magistralinio tinklo jungčių. Europos Arkties periferinių regionų saugumo ir tarptautinio konkurencingumo užtikrinimas ir skaitmeninimo stiprinimas yra neatsiejami tarpusavyje. Gali būti įgyvendinami ir antžeminiai sprendimai, o tai reiškia, kad svarbu nustatyti tinkamų technologijų, leisiančių sukurti stabilias, patikimas ir nebrangias jungtis, derinį. Kuriant naujas skaitmenines galimybes ir paslaugas, svarbu konsultuotis su skirtingomis grupėmis siekiant užtikrinti, kad nauji sprendimai atitiktų naudotojų poreikius. Junglumas taip pat labai svarbus skatinant saugumą ir darnų vystymąsi; |
| --- | --- |

46.

Daugiau ES Arkties regione, daugiau Arkties ES

| 47. | ragina Europos Komisiją imtis tolesnių veiksmų dėl pasiūlymo sukurti vieno langelio principu veikiančią sistemą, kurioje būtų sutelktos Arkties regiono vystymuisi skirtos priemonės ir finansavimas; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ragina Tarybai pirmininkaujančią ir pirmininkausiančias valstybes nares užtikrinti, kad ES darbotvarkėje Arkties klausimams būtų skiriama daug dėmesio; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ragina Europos Komisiją ir Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT) skirti pakankamai išteklių ES Arkties politikai įgyvendinti; pripažįsta, kad visais sprendimų priėmimo lygmenimis būtina stiprinti ES vidaus koordinavimą ir bendradarbiavimą Arkties klausimais ir užtikrinti, kad vietos ir regionų valdžios institucijos visapusiškai dalyvautų daugiapakopiame valdyme, įgyvendinant ES strategiją ir ES finansavimo priemones; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ragina Europos Komisiją ir EIVT, bendradarbiaujant su regionų ir vietos veikėjais, organizuoti Arkties suinteresuotųjų subjektų forumą ir dialogą su čiabuvių tautų atstovais ES Arkties regione, daugiau dėmesio skiriant tam, kad ateityje savo nuomonę galėtų pareikšti jaunimas. Kad būtų užtikrintas dialogo tęstinumas, Europos regionų komitetas ragina ES institucijų atstovus aktyviau dalyvauti su Arkties politika susijusiuose renginiuose ir susitikimuose, vykstančiuose šiame regione; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ragina Europos Komisiją apsvarstyti galimybę įsteigti patariamąjį forumą, kuriam būtų pavesta prižiūrėti ES Arkties politikos įgyvendinimą. Forumas suburtų pagrindinius suinteresuotuosius subjektus, įskaitant regionų ir vietos valdžios institucijas; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pažymi, kad naujos ES Arkties politikos paskelbimas tuo pat metu, kai prasideda naujasis 2021–2027 m. ES programavimo laikotarpis, yra puiki galimybė sėkmingai įgyvendinti šią politiką; palankiai vertina esamas įvairias finansavimo priemones, ypač pagal ERPF ir ETB programas, tačiau apgailestauja dėl to, kad mažoms organizacijoms dažnai nepakanka administracinių ir finansinių pajėgumų visapusiškai jomis pasinaudoti. ES finansavimo priemonės Arkties regione turėtų būti pritaikytos prie konkrečių Arkties regiono teritorinių poreikių ir pajėgumų, įskaitant čiabuvių tautų poreikius; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pažymi, kad ES sanglaudos politikos programos, ypač tarpvalstybinės Europos teritorinio bendradarbiavimo programos, yra svarbi tarpvalstybinių žmonių tarpusavio ryšių sistema, pritaikyta konkretiems Arkties regiono ypatumams. Tačiau turėtų būti daugiau galimybių įtraukti partnerius iš ES nepriklausančių Arkties šalių, kad būtų skatinamas poliaračio bendradarbiavimas ir judumas „šiaurė–šiaurė“ bei bendradarbiavimas; |
| --- | --- |

53.

| 54. | galiausiai pažymi, kad Arkties regionas artimiausiais dešimtmečiais ir toliau bus strategiškai svarbus ES, ir nurodo, kad ES, siekdama įveikti sunkumus, kylančius dėl Arkties regiono geopolitinės padėties, gamtinės aplinkos ir konkrečių socialinių ir ekonominių sąlygų, ir išnaudoti visą Arkties regiono potencialą žaliosios, mėlynosios ir skaitmeninės pertvarkos srityje, turės imtis tolesnių veiksmų, stiprindama daugiašalį bendradarbiavimą ir daugiapakopį valdymą, įtraukiant Arkties gyventojus. |
| --- | --- |

54.

Briuselis, 2022 m. birželio 29 d.

Europos regionų komiteto pirmininkas

Vasco ALVES CORDEIRO

---

| 2022 9 30 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 375/21 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 9 30

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 375/21

---

Europos regionų komiteto nuomonė „ES kovos su antisemitizmu ir žydų gyvenimo puoselėjimo strategija (2021–2030 m.)“

(2022/C 375/04)

| Pranešėjas | János Ádám KARÁCSONY (HU/ECR), Pešto medės tarybos pirmininko pavaduotojas |
| --- | --- |
| Pamatiniai dokumentai: | Komisijos komunikatas dėl ES kovos su antisemitizmu ir žydų gyvenimo puoselėjimo strategijos (2021–2030 m.)
  COM(2021) 615 final |

Pranešėjas

János Ádám KARÁCSONY (HU/ECR), Pešto medės tarybos pirmininko pavaduotojas

Pamatiniai dokumentai:

Komisijos komunikatas dėl ES kovos su antisemitizmu ir žydų gyvenimo puoselėjimo strategijos (2021–2030 m.)

COM(2021) 615 final

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | palankiai vertina ES komunikatą dėl kovos su antisemitizmu ir žydų gyvenimo puoselėjimo strategijos (2021–2030 m.) ir pritaria Europos Komisijai, kad kova su antisemitizmu yra sudėtinga problema, nes antisemitizmas kelia grėsmę pagrindinėms Europos vertybėms. Europos regionų komitetas aktyviu dalyvavimu galėtų prisidėti prie Europos Komisijos ES kovos su antisemitizmu ir žydų gyvenimo puoselėjimo strategijos (2021–2030 m.), užtikrindamas, kad vietos ir regionų valdžios institucijos dalyvautų ją įgyvendinant. mano, kad ES be antisemitizmo turėtų būti bendras visų ES vietos ir regionų valdžios institucijų tikslas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | yra susirūpinęs dėl antrajame tyrime dėl žydų diskriminacijos ir neapykantos jiems nusikaltimų ES Antisemitizmo patirtis ir suvokimas, kurį 2018 m. atliko Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra (FRA), nustatytų faktų, kuriais patvirtinama, kad devyni iš dešimties žydų mano, jog jų šalyje sustiprėjo antisemitizmas ir kad 85 proc. žydų antisemitizmą laiko rimta problema; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palankiai vertina tai, kad Komisijos strategija pagrįsta plačiomis konsultacijomis su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant nacionalines ir regionines valdžios institucijas, žydų bendruomenes ir organizacijas, nepriklausomus ekspertus ir tyrėjus, FRA ir tarptautines organizacijas bei kitas suinteresuotąsias šalis; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad žydų kultūra yra neatsiejama Europos kultūros dalis ir kad žydų kultūros paveldas turi būti saugomas ir propaguojamas ES miestuose ir regionuose, kad europiečiai būtų skatinami vertinti žydų kultūros paveldą ir laikyti jį ypač svarbia Europos kultūros ir gyvenimo būdo dalimi. Būtina atkreipti dėmesį į tūkstantmetes žydų gyvenimo tradicijas ir svarų žydų tikėjimo ar žydų kilmės žmonių indėlį į mūsų bendrą visuomenę ir kultūrą. Šiuo požiūriu mano, kad svarbu stiprinti regionų ir pilietinės visuomenės bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | palankiai vertina Komisijos dar kartą patvirtintą tvirtą ir aiškų įsipareigojimą pasauliniu mastu kovoti su antisemitizmu. Pritaria, kad bet kokia antisemitizmo forma, neapykantos arba smurto kurstymas yra nepriimtini ir nesuderinami su Europos Sąjungos ir jos valstybių narių vertybėmis ir tikslais. Šie principai yra nediskutuotini. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, itin svarbu, kad visos tarptautinės, nacionalinės ir subnacionalinės valdžios institucijos antisemitizmo prevenciją ir kovą su juo įtrauktų į visas politikos sritis; |
| --- | --- |

5.

| 6. | palankiai vertina Komisijos įsipareigojimą nuolat palaikyti dialogą su Europos Parlamentu ir valstybių narių nacionaliniais parlamentais, siekiant paskatinti atnaujintus kovos su antisemitizmu ir žydų gyvenimo puoselėjimo veiksmus, ir priduria, kad kvietimas šiame dialoge dalyvauti ir regionų subjektus dar labiau padidintų šios strategijos veiksmingumą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | laiko tinkama strategijos išvadą, kad visų formų neapykanta kenkia žmogiškajai vertei ir yra nesuderinama su vertybėmis, kuriomis vadovaujasi ES. Palankiai vertina tai, kad šia strategija prisidedama prie Komisijos pastangų kovoti su visų formų neapykanta, diskriminacija ir rasizmu, tačiau mano, kad būtina imtis tolesnių veiksmų ir paskelbti visiško antisemitizmo netoleravimo principą; |
| --- | --- |

7.

| 8. | primena, kad, vadovaujantis SESV 17 straipsniu, ES įsipareigoja palaikyti atvirą, skaidrų ir nuolatinį dialogą su bažnyčiomis ir religinėmis bendruomenėmis, filosofinėmis ir nereliginėmis organizacijomis ir kad tokį dialogą taip pat turėtų plėtoti Komitetas; |
| --- | --- |

8.

Visų formų antisemitizmo prevencija ir kova su juo

| 9. | laiko tinkama strategijos išvadą, kad šiuo metu labiausiai paplitusios antisemitizmo apraiškos apima su Izraeliu susijusį antisemitizmą, su kuriuo Europos žydai dažniausiai susiduria internete (1); |
| --- | --- |

9.

| 10. | visiškai pritaria minčiai, kad valstybėms narėms ir jų valdžios institucijoms turėtų tapti įprasta naudotis Tarptautinio Holokausto aukų atminimo aljanso (IHRA) pateikta antisemitizmo apibrėžtimi, kuri joms padėtų nustatyti antisemitinius modelius ir įvairias antisemitizmo apraiškas. Tam tikro veiksmo pripažinimas antisemitiniu ir jo įvardijimas sukuria pasitikėjimą valdžia bei teismais ir skatina žmones pranešti apie antisemitizmo paskatintus nusikaltimus; |
| --- | --- |

10.

| 11. | remiantis šia apibrėžtimi: a) antisemitiniai veiksmai turėtų būti laikomi nusikalstama veika jų kriminalizavimo metu (pvz., Holokausto neigimas ar antisemitinės medžiagos platinimas). Ypač įžeidžiančių ir žalingų terminų (Holokaustas, genocidas, apartheidas) vartojimas negali būti laikomas teisėta žydų grupių arba bendrų žydų valstybės tikslų ir elgesio kritikos išraiška; b) nusikalstama veika laikoma antisemitine, jei išpuolio objektas (nesvarbu, ar išpuolis nukreiptas prieš asmenis, ar turtą, pvz., pastatus, mokyklas, religinių apeigų vietas ir kapines) pasirenkamas dėl to, kad laikomas žydišku ar susijusiu su žydais; c) už antisemitinę diskriminaciją ir atsisakymą žydams suteikti galimybes ar paslaugas, kurios yra prieinamos kitiems asmenims, turi būti traukiama baudžiamojon atsakomybėn ir teisiama; |
| --- | --- |

11.

| 12. | palankiai vertina tai, kad valstybės narės patvirtino šią strategiją ir jau įsipareigojo pagal nacionalines strategijas vykdyti antisemitizmo prevenciją ir užkirsti jam kelią, taip pat pasipriešinti kitoms diskriminacijos formoms, kaip antai rasizmui ir ksenofobijai, ir ekstremizmui. Vienas iš tokių pavyzdžių – Europos Komisijos komunikatas „Lygybės sąjunga. 2020–2025 m. ES kovos su rasizmu veiksmų planas“, dėl kurio Regionų komitetas taip pat pateikė nuomonę (2); |
| --- | --- |

12.

| 13. | pritaria strategijos teiginiui, kad sėkmės raktas yra aktyvesnis pilietinės visuomenės organizacijų ir žydų bendruomenių įsitraukimas, aktyvaus bendradarbiavimo su šiais subjektais stiprinimas ir finansinės paramos teikimas jų iniciatyvoms pagal esamas ES finansavimo programas, skiriant konkrečių lėšų šiems tikslams įgyvendinti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | palankiai vertina Komisijos įsipareigojimą remti organizacijas ir projektus, kurių tikslas – kovoti su visų formų antisemitizmu ir tokius atvejus registruoti, skiriant 1,55 mlrd. EUR Piliečių, lygybės, teisių ir vertybių programai (angl. CERV) (3), taip pat finansuojant daugybę kitų ES programų (4), taip sprendžiant su antisemitizmo kompleksiškumu susijusius klausimus, kovojant su antijudaizmu ir Izraelio valstybės teisėtumo kvestionavimu, taip pat skiriant pakankamai dėmesio Holokausto atminimui; |
| --- | --- |

14.

| 15. | mano, kad kaip priemonę didinti pasitikėjimą valstybės veiksmais būtų galima paskirti kontaktinius asmenis nacionalinėse ir regioninėse saugumo institucijose, taip pat nustatyti komunikacijos kanalus ir koordinuotas priemones, ypač krizės atveju; |
| --- | --- |

15.

| 16. | palankiai vertina Komisijos sprendimą įteisinti ad hoc darbo grupę kovai su antisemitizmu kaip nuolatinę struktūrą, siekiant paremti strategijos įgyvendinimą ir padėti koordinuoti valstybių narių, žydų bendruomenių atstovų ir kitų suinteresuotųjų šalių pastangas. Ragina Komisiją renkantis darbo grupės atstovus ypatingą dėmesį skirti Europos žydų bendruomenių kompleksiškumui, siekiant užtikrinti, kad visoms konfesijoms ir religiniams judėjimams būtų atstovaujama vienodai; |
| --- | --- |

16.

| 17. | yra susirūpinęs dėl to, kad 44 proc. jaunų europiečių žydų yra patyrę antisemitinį priekabiavimą (5), ir mano, kad skubiai reikia tikslingai kovoti su antisemitine neapykantos kalba ir neapykantos nusikaltimais, taip pat su smurtiniu ekstremizmu ir terorizmu prieš žydus. Išreiškia didelį susirūpinimą dėl Pagrindinių teisių agentūros atliktos apklausos apie žydų tautybės žmonių patirtį, susijusią su neapykantos nusikaltimais dvylikoje Europos Sąjungos valstybių narių, pagal kurią 35 proc. respondentų jau yra susidūrę su teiginiu, kad „žydai išnaudoja Holokausto aukos statusą savo tikslams“ (6), o 53 proc. europiečių mano, kad Holokausto neigimas yra jų šalies problema (7). Atsižvelgdamas į tai, Komitetas primygtinai ragina skubiai priimti Europos Komisijos pasiūlymą papildyti ES nusikaltimų sąrašą neapykantos kalba ir neapykantos nusikaltimais, taip sudarant sąlygas visoje ES nustatyti būtiniausias taisykles dėl nusikalstamų veikų apibrėžties ir sankcijų; |
| --- | --- |

17.

| 18. | sutinka su Komisija, kad, įgyvendinant strategiją, tiek valstybės narės, tiek vietos bei regionų subjektai turi atlikti ypač svarbų vaidmenį kovojant su antisemitizmu ir puoselėjant žydų gyvenimą. Įsipareigoja ateityje daugiau dėmesio skirti antisemitizmo problemai, kad prisidėtų prie ES kovos su antisemitizmu strategijos įgyvendinimo ir skatintų keitimąsi gerąja patirtimi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | palankiai vertina Komisijos vertina naują Komisijos strategiją „Teisingumo užtikrinimas ES: 2021–2024 m. Europos teisėjų mokymo strategija“, kuria siekiama remti teisingumo ir teisėsaugos specialistų mokymo programas ir gebėjimų stiprinimo veiklą kovos su antisemitizmu srityje, be kita ko, pasitelkiant Europos teisėjų mokymo tinklą (ETMT) ir ES teisėsaugos mokymo agentūrą (CEPOL). Vietos ir regionų valdžios institucijoms taip pat turėtų būti suteikta galimybė didinti informuotumą apie antisemitizmą ir rengti tinkamus mokymus; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pabrėžia, kad ypač svarbu, kad valstybėse narėse būtų renkami palyginami duomenys apie antisemitizmo apraiškas, o metodika ir duomenų rinkimo procedūrų nustatymas būtų remiami tikslinėmis lėšomis ir programomis; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pritaria Komisijai, kad kovai su antisemitizmu internete reikia skirti daugiau dėmesio. Atkreipia dėmesį į tai, kad antisemitiniai sąmokslo mitai, su naciais susiję simboliai, atminimo objektai ir literatūra bei jų platinimas internete gali paskatinti radikalizaciją ir galiausiai fizinį smurtą. Todėl konkretūs veikiančiųjų subjektų įsipareigojimai, nustatyti jų elgesio kodekse, Skaitmeninių paslaugų akte ir Skaitmeninių rinkų akte, yra ypač svarbūs; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pabrėžia, kad svarbu daugiau dėmesio skirti kovos su nelegaliu turiniu socialinės žiniasklaidos platformose būdams. Siekiant šio tikslo ypač svarbus vaidmuo tenka teisėsaugai, teisminėms institucijoms ir teisminėms civilinėms procedūroms . Internete arba socialinėje žiniasklaidoje paskelbti pareiškimai, kurie laikomi nusikalstama veika, turėtų būti nuolat persekiojami, todėl Komitetas mano, kad būtina sugriežtinti šios srities ES ir nacionalinius teisės aktus. Todėl jis ragina valstybes nares nedelsiant ir visapusiškai perkelti į nacionalinę teisę ir įgyvendinti Pamatinį sprendimą dėl kovos su rasizmu ir ksenofobija (8); |
| --- | --- |

22.

Žydų gyvenimo apsauga ir puoselėjimas ES

| 23. | palankiai vertina Komisijos pasiryžimą remti valstybes nares ir žydų bendruomenes skiriant 24 mln. EUR finansavimą maldos vietų apsaugai stiprinti ir atkreipia dėmesį į tai, kad surinkti vieningi duomenys apie incidentus galėtų padėti Komisijai, kartu su Europos Sąjungos žvalgybos ir situacijų centru, tirti konkrečias grėsmes, kurios kyla žydų kilmės žmonėms, bendruomenėms ir maldos vietoms, siekiant geriau suprasti konkrečią riziką saugumui, užkirsti jai kelią, apsaugoti nuo jos ir į ją reaguoti; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atkreipia dėmesį į tai, kad, nepaisant ilgo žydų buvimo Europoje, 68 proc. europiečių teigia neturintys žinių apie žydų istoriją (9). mano, kad jaunų studentų informuotumo ir žinių apie žydų istoriją, religiją ir kultūrą gilinimas turi būti prioritetas. Šiuo požiūriu ypač svarbus vaidmuo tenka naudojamos mokomosios medžiagos ir mokytojams skirtų vadovų kokybei. Svarbu išsklaidyti išankstines visuomenės nuostatas ir padėti visapusiškai pripažinti tai, kad žydų gyvenimas yra Europos visuomenės dalis; |
| --- | --- |

24.

| 25. | palankiai vertina tai, kad Komisija pripažįsta svarbų sporto ir žiniasklaidos vaidmenį skatinant įtrauktį, ir atkreipia dėmesį į tai, kad kovojant su antisemitiniais stereotipais ir klaidingais įsitikinimais, be NVO iniciatyvų, aktyvus žydų organizacijų dalyvavimas ir pagal tikslines programas joms teikiama parama gali būti veiksmingesni; |
| --- | --- |

25.

| 26. | palankiai vertina Europos veiksmų kultūros paveldo srityje programą (10) (į kurią įtraukta speciali priemonė dėl žydų kapinių Europoje), tačiau taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad Europoje yra daug apleistų sinagogų ir kitų neprižiūrimų žydų bendruomenės vietų. Šalia regioninės pagalbos, reikėtų papildomų programų, kuriomis, atkuriant šias svarbias vietas ir apsaugant jas nuo vandalizmo, būtų stiprinamos Europos kultūrinės šaknys; |
| --- | --- |

26.

| 27. | palankiai vertina Komisijos įsipareigojimą stiprinti švietimą apie žydų gyvenimą, antisemitizmą ir Holokaustą bei jų mokslinius tyrimus ir pripažinimą, kad tai yra būtina, norint suprasti šiandieninį antisemitizmą ir užkirsti kelią tokių žiaurumų pasikartojimui. Vis dėlto kai kuriose valstybėse narėse reikia sustiprinti ribotą ESBO (11) / ODIHR (12) ir UNESCO (13) programų apimtį; |
| --- | --- |

27.

Švietimas, moksliniai tyrimai ir Holokausto atminimas

| 28. | palankiai vertina Komisijos planą finansuoti ES masto išankstinių antisemitinių nuostatų tyrimą visoje Europos Sąjungoje, taip pat remiantis daugelio valstybių narių (14), o taip pat vietos ir regionų valdžios institucijų visoje ES patirtimi; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pabrėžia, kad nors švietimas priklauso valstybių narių kompetencijai, būtina peržiūrėti Europos švietimo įstaigose naudojamą mokomąją medžiagą apie judaizmą, antisemitizmą, Holokaustą ir šiuolaikinį Izraelį. Reikėtų nepamiršti, kad tokia medžiaga turėtų visiškai atitikti UNESCO taikos, tolerancijos, sambūvio ir smurto nebuvimo standartus. Be to, ES išorės lėšos turėtų būti skiriamos vadovėliams, kurie atitinka visus UNESCO standartus, finansuoti. Labai svarbu tinkamai apmokyti visuose švietimo lygmenyse dirbančius mokytojus, siekiant spręsti antisemitizmo problemą ir kovoti su išankstinėmis nuostatomis švietimo sistemoje ir pasitelkiant švietimą (15). Švietimo ir mokymo specialistų, taip pat įvairių valdymo lygmenų, atsakingų už švietimo ir mokymo politikos formavimą ir įgyvendinimą, dalijimasis geriausios praktikos pavyzdžiais galėtų dar labiau sustiprinti kovą su klaidingais įsitikinimais ir stereotipais; |
| --- | --- |

29.

| 30. | reiškia susirūpinimą dėl pasikartojančių antisemitinių aktų mokyklose ir dėl to, kad kai kurie mokytojai, mokydami apie Šoa, susiduria su vis didesniais sunkumais, ir pritaria, kad mokytojams reikėtų užtikrinti galimybę kalbėti apie antisemitizmą, Šoa, žydų gyvenimą ir istoriją, taip pat ir daugiakultūrėse klasėse; todėl pabrėžia, kad svarbu, jog valstybės narės mokytojams, ypač istorijos mokytojams, ir mokyklų direktoriams teiktų didesnę pedagoginę pagalbą mokant apie Antrojo pasaulinio karo laikotarpį ir apskritai kovojant su antisemitizmo problema. Nurodo, kad siekiant peržiūrėti ir patobulinti valstybėse narėse ir regionuose naudojamą mokomąją medžiagą, ypač svarbu vykdyti struktūrinius mainus su mokytojais; |
| --- | --- |

30.

| 31. | palankiai vertina tai, kad Komisija toliau finansuoja valstybių narių veiksmus, kuriais siekiama sistemingai kovoti su antisemitizmu, taip pat puoselėti žydų gyvenimą vietos ir regionų lygmeniu ir skleisti žinias apie buvusį regioninį ir vietos žydų gyvenimą, taip pat mainus su vietos bendruomenėmis; tokie veiksmai taip pat turėtų būti remiami ir pagal ES programas, pavyzdžiui, „Europos horizontas“ ir CERV; |
| --- | --- |

31.

| 32. | labai palankiai vertina antisemitizmo prevencijos srityje vykdomus tarptautinius mokslinių tyrimų projektus, pavyzdžiui, lyginamuosius antisemitizmo nagrinėjimo mokyklinio ugdymo srityje projektus, ir ragina skirti jiems tikslinį Europos finansavimą; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pabrėžia, kaip svarbu minėti didvyrišką ne žydų tautybės žmonių, kurie paaukojo savo gyvybę, kad padėtų žydams Šoa metu, elgesį visoje Europoje; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pritaria tam, kad būtų koordinuotai ir tarpvalstybiniu lygmeniu rengiama antisemitizmo prevencijos mokomoji medžiaga įvairiomis kalbomis, taip pat mokytojams skirti vadovai, kurie būtų pateikiami skaitmenine forma ir jais būtų galima laisvai naudotis; |
| --- | --- |

34.

| 35. | mano, kad labai svarbu stiprinti grupių, kurios prisidengdamos nevyriausybinių organizacijų statusu skatina antisemitizmą, palaiko judėjimą „Boikotas, teisių atėmimas ir sankcijos“ (angl. BDS), arba pateisina ir skatina terorizmą, finansavimo kontrolės mechanizmus; |
| --- | --- |

35.

| 36. | dėkoja už „Europos Holokausto tyrimų infrastruktūros“ (EHRI) darbą (16) ir mano, kad svarbu užtikrinti tarptautinių Holokausto tyrimų, atminimo ir švietimo ateitį pasibaigus projektui 2024 m. Tai Holokausto tyrimų iniciatyva, kuriai skiriama daugiausia ES lėšų pasaulyje; |
| --- | --- |

36.

Vadovavimas pasaulinei kovai su antisemitizmu

| 37. | palankiai vertina tai, kad Komisija pripažino, jog Izraelis yra vienas iš pagrindinių Europos Sąjungos partnerių pasaulinėje kovoje su antisemitizmu. Be to, Komitetas visapusiškai remia bendradarbiavimą su Europos Komisijos įsteigta ad hoc darbo grupe ir Europos Parlamento darbo grupe dėl antisemitizmo; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pabrėžia, kad svarbu įtraukti nacionalines, regionų ir vietos valdžios institucijas, taip pat žydų bendruomenes ir pilietinę visuomenę, siekiant sustiprinti veiksmų plano teisėtumą ir veiksmingiau kovoti su rasizmu Europoje. Taip pat svarbu, kad įvairios šalys ir vietos bei regionų valdžios institucijos dalytųsi gerąja patirtimi, įskaitant švietimo, teisėkūros ar mokslinių tyrimų tikslus ir priemones, kurie rengiami skirtinguose valdymo lygmenyse ir pilietinėje visuomenėje; |
| --- | --- |

38.

| 39. | mano, kad vietos ir regionų valdžios institucijos, būdamos kovos su antisemitizmu ir žydų gyvenimo puoselėjimo priešakinėse linijose, turėtų turėti galimybę dalyvauti mainuose, reguliariose konsultacijose ir dialoguose su ES institucijomis; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pareiškia, kad, prireikus, Komitetas yra pasirengęs dalyvauti Komisijos sudarytos kovos su antisemitizmu ad hoc darbo grupės darbe ir pakviesti jos atstovus į atitinkamus Komiteto posėdžius; |
| --- | --- |

40.

| 41. | atsilieps į Komisijos raginimą rodyti gerą pavyzdį ir gerinti RK darbuotojų reprezentatyvumą taikant įdarbinimo ir atrankos priemones. |
| --- | --- |

41.

Briuselis, 2022 m. birželio 29 d.

Europos regionų komiteto pirmininkas

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  79 proc. Europos žydų jaučiasi kaltinami kažkuo, ką padarė Izraelio valstybė. 69 proc. teigia, kad arabų ir Izraelio konfliktas turi įtakos saugumo jausmui (2018 m. antrasis FRA tyrimas: https://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2018-experiences-and-perceptions-of-antisemitism-survey_en.pdf).

1

(2)  COR-2020-04617.

2

(3)  C(2021) 2699 final: https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/c_2021_2699_f1_commission_implementing_decision_en_v3_p1_1177590.pdf); CERV programa: https://ec.europa.eu/info/funding-tenders/opportunities/portal/screen/programmes/cerv.

3

final

(4)  Teisingumo programa, programa „Europos horizontas“, programa „Kūrybiška Europa“, programa „Erasmus+“, Vidaus saugumo fondas, sanglaudos politikos fondai, Kaimynystės, plėtros ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonė (NDICI) ir Pasirengimo narystei pagalbos priemonė (IPA).

4

(5)  Jaunieji europiečiai žydai: antisemitizmo suvokimas ir patirtis, FRA, 2019 m. https://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2019-young-jewish-europeans_en.pdf.

5

Jaunieji europiečiai žydai: antisemitizmo suvokimas ir patirtis

(6)  Experiences and perceptions of antisemitism Second survey on discrimination and hate crime against Jews in the EU, („Antisemitizmo patirtis ir suvokimas. Antrasis tyrimas dėl žydų diskriminacijos ir neapykantos nusikaltimų prieš žydus ES“, 2018 m.) https://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2018-experiences-and-perceptions-of-antisemitism-survey_en.pdf.

6

Experiences and perceptions of antisemitism Second survey on discrimination and hate crime against Jews in the EU

(7)  Specialioji „Eurobarometro“ apklausa 484, Antisemitizmo suvokimas, 2019 m.: https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2220.

7

(8)  2008 m. lapkričio 28 d. Tarybos pamatinis sprendimas 2008/913/TVR, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/?uri=CELEX:32008F0913.

8

(9)  Apklausos – „Eurobarometras“ (europa.eu).

9

(10)  Europos kultūros paveldo veiksmų programa.

10

(11)  ESBO – Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacija.

11

(12)  ODIHR – Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuras.

12

(13)  UNESCO – Jungtinių Tautų švietimo, mokslo ir kultūros organizacija.

13

(14)  Kovács, A., Fischer, G., Antisemitic Prejudices in Europe: Survey in 16 European Countries, Action and Protection League, 2021: European antisemitism survey – APL – Action & Protection League (apleu.org).

14

Antisemitic Prejudices in Europe: Survey in 16 European Countries

European antisemitism survey – APL – Action & Protection League

(15)  Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro (ODIHR) ESBO skyriaus ir UNESCO drauge parengtas leidinys Addressing Anti-Semitism in Schools: Training Curricula.

15

Addressing Anti-Semitism in Schools: Training Curricula

(16)  https://www.ehri-project.eu/.

16

---

| 2022 9 30 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 375/26 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 9 30

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 375/26

---

Europos regionų komiteto nuomonė „2021 m. plėtros dokumentų rinkinys“

(2022/C 375/05)

| Pranešėja | Anna Magyar (HU/ECR), Čongrado-Čanado medės narė |
| --- | --- |
| Pamatiniai dokumentai: | Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „2021 m. komunikatas dėl ES plėtros politikos“, COM(2021) 644 final;
  Komisijos tarnybų darbinis dokumentas – 2021 m. ataskaita dėl Albanijos – SWD(2021) 289 final;
  Komisijos tarnybų darbinis dokumentas – 2021 m. ataskaita dėl Bosnijos ir Hercegovinos – SWD(2021) 291 final/2;
  Komisijos tarnybų darbinis dokumentas – 2021 m. ataskaita dėl Kosovo (1) – SWD(2021) 292 final/2;
  Komisijos tarnybų darbinis dokumentas – 2021 m. ataskaita dėl Juodkalnijos – SWD(2021) 293 final/2;
  Komisijos tarnybų darbinis dokumentas – 2021 m. ataskaita dėl Šiaurės Makedonijos – SWD(2021) 294 final;
  Komisijos tarnybų darbinis dokumentas – 2021 m. ataskaita dėl Serbijos – SWD(2021) 288 final;
  Komisijos tarnybų darbinis dokumentas – 2021 m. ataskaita dėl Turkijos – SWD(2021) 290 final/2. |

Pranešėja

Anna Magyar (HU/ECR), Čongrado-Čanado medės narė

Pamatiniai dokumentai:

Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „2021 m. komunikatas dėl ES plėtros politikos“, COM(2021) 644 final;

Komisijos tarnybų darbinis dokumentas – 2021 m. ataskaita dėl Albanijos – SWD(2021) 289 final;

Komisijos tarnybų darbinis dokumentas – 2021 m. ataskaita dėl Bosnijos ir Hercegovinos – SWD(2021) 291 final/2;

Komisijos tarnybų darbinis dokumentas – 2021 m. ataskaita dėl Kosovo (1) – SWD(2021) 292 final/2;

Komisijos tarnybų darbinis dokumentas – 2021 m. ataskaita dėl Juodkalnijos – SWD(2021) 293 final/2;

Komisijos tarnybų darbinis dokumentas – 2021 m. ataskaita dėl Šiaurės Makedonijos – SWD(2021) 294 final;

Komisijos tarnybų darbinis dokumentas – 2021 m. ataskaita dėl Serbijos – SWD(2021) 288 final;

Komisijos tarnybų darbinis dokumentas – 2021 m. ataskaita dėl Turkijos – SWD(2021) 290 final/2.

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

Bendrosios pastabos

| 1. | su dideliu susidomėjimu susipažino su Europos Komisijos 2021 m. komunikatu dėl ES plėtros politikos, ataskaitomis dėl šalių kandidačių Albanijos, Juodkalnijos, Šiaurės Makedonijos, Serbijos, Turkijos ir ataskaitomis dėl potencialių šalių kandidačių Bosnijos ir Hercegovinos bei Kosovo (1); |
| --- | --- |

1.

| 2. | primena Ukrainos europinius siekius ir europinės krypties pasirinkimą, kaip nurodyta asociacijos susitarime. 2022 m. vasario 28 d. Ukrainos Prezidentas, naudodamasis Ukrainos teise pačiai spręsti dėl savo likimo, pateikė Ukrainos paraišką dėl narystės Europos Sąjungoje. RK ragina Tarybą ir Komisiją, laikantis atitinkamų Sutarčių nuostatų, toliau stiprinti ryšius ir gilinti partnerystę siekiant padėti Ukrainai eiti savuoju Europos keliu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palankiai vertina tai, kad 2021 m. spalio mėn. Brdo įvykusiame ES ir Vakarų Balkanų aukščiausiojo lygio susitikime buvo patvirtinta, kad Vakarų Balkanų plėtros procesas atitinka abipusius strateginius interesus ir yra bendras strateginis sprendimas, pagrįstas įtikinamomis partnerių vykdomomis reformomis, sąžiningomis ir griežtomis sąlygomis bei nuopelnų principu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atkreipia dėmesį į oficialias Gruzijos ir Moldovos paraiškas dėl stojimo į Europos Sąjungą ir ragina Tarybą ir Komisiją remti šių valstybių pastangas įstoti į ES įvykdžius plėtros reikalavimus; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pažymi, kad pasisako už visų Vakarų Balkanų šalių, taip pat Ukrainos, Moldovos ir Sakartvelo prisijungimą prie ES, jei šios šalys atitiks visus stojimo kriterijus; pabrėžia, kad svarbu šioms šalims siųsti teigiamus signalus, siekiant paskatinti jų įsitraukimą į, deja, ilgą ES narystės procesą; pabrėžia, kad kai nėra tikros ir patikimos įstojimo į ES perspektyvos, šalyse partnerėse gali kilti nusivylimas ir grėsmė, kad trečiosios šalys įgys dar daugiau įtakos šiam regionui; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pakartoja, kad viešojo administravimo reforma Vakarų Balkanų šalyse negali būti įgyvendinta be gero valdymo vietos lygmeniu, ir ragina Europos Komisiją (EK) į savo viešojo administravimo reformą įtraukti paramos priemones ir išsamesnius vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimo bendrame reformos procese veiklos rodiklius; |
| --- | --- |

6.

| 7. | primena, kad 70 proc. ES acquis įgyvendinama subnacionaliniu lygmeniu; ragina tyrinėti ir taikyti geriausią patirtį bendradarbiaujant su vietos ir regionų valdžios institucijomis ir jas įtraukiant į su plėtra susijusią veiklą, nes jos yra strateginės šio proceso partnerės ir pagrindiniai veikiantieji subjektai, siekiant, kad plėtros sėkme patikėtų piliečiai; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina EK kuo geriau išnaudoti Techninės pagalbos ir informacijos mainų programą (angl. TAIEX) ir porinės veiklos programą, siekiant plėtros šalyse skatinti institucinę plėtrą ir stiprinti pajėgumus vietos lygmeniu; pritaria sprendimui į programą TAIEX įtraukti ir vietos valdžios institucijas; |
| --- | --- |

8.

| 9. | palankiai vertina tai, kad bendras reformų balansas buvo teigiamas visose Vakarų Balkanų šalyse, o tai leidžia daryti tolesnę pažangą, ir ragina visas susijusias šalis parodyti, kad jos pripažįsta ES vertybes ir normas; pabrėžia, jog tikimasi, kad šalys kandidatės ir potencialios šalys kandidatės savo politiką trečiųjų šalių atžvilgiu palaipsniui suderins su Europos Sąjungos politika; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina visas susijusias šalis konstruktyviai įsitraukti, kad Tarybai patvirtinus derybų programas būtų galima nedelsiant pradėti stojimo derybas su Albanija ir Šiaurės Makedonija; |
| --- | --- |

10.

| 11. | palankiai vertina tai, kad politinė kryptis buvo dar kartą patvirtinta patobulintoje plėtros metodikoje, todėl buvo reguliariai rengiamos politinės tarpvyriausybinės konferencijos, kurios suteikė galimybę vesti aukšto lygio dialogą; |
| --- | --- |

11.

| 12. | susirūpinęs pažymi, kad plėtros proceso sulėtėjimas lemia nepageidaujamus pokyčius plėtros šalyse, t. y. prarastą piliečių pasitikėjimą, nuolatinę emigraciją, sumažėjusį norą vykdyti esmines politines reformas, ir tolesnę trečiųjų šalių, įskaitant Rusiją ir Kiniją, kurios nuolat bando didinti savo poveikį Vakarų Balkanuose, įtaką; |
| --- | --- |

12.

| 13. | džiaugiasi, kad įsigaliojo Pasirengimo narystei paramos priemonės (PNPP III) reglamentas, pagal kurį skiriamos lėšos pagrindinėms ir tvarioms reformoms paramą gaunančiose šalyse; pabrėžia, kad ES yra didžiausia paramos teikėja Vakarų Balkanuose ir todėl yra svarbiausia regiono partnerė; |
| --- | --- |

13.

| 14. | remia EK Vakarų Balkanų ekonomikos ir investicijų plano įgyvendinimą, kuriuo galima labai prisidėti prie žaliosios pertvarkos, skaitmeninimo, transporto ir energetikos infrastruktūros kūrimo, socialinės ir regioninės plėtros; šiuo požiūriu primena, kad svarbu stiprinti teisinę valstybę, kovą su korupcija, skaidrumą, gerą valdymą ir kad reikia visiškai įgyvendinti Vakarų Balkanų žaliąją darbotvarkę; primena, kad vietos ir regionų valdžios institucijos šiuo atžvilgiu atlieka svarbų vaidmenį ir todėl turėtų būti įtrauktos į įgyvendinimo etapą; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina Komisiją, bendradarbiaujant su vietos valdžios institucijomis, šalyse paramos gavėjose kuo geriau panaudoti Pasirengimo narystei paramos priemonės (PNPP) III ir Pasirengimo narystei paramos kaimo plėtrai priemonės (IPARD) lėšas; primena apie LEADER metodo naudą, nes kaimo plėtra nepaprastai daug prisideda prie ekonomikos vystymosi ir tvirtos demografinės struktūros; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina vietos ir regionų valdžios institucijas, pilietinę visuomenę ir ekspertų grupes glaudžiai bendradarbiauti gamtos ir biologinės įvairovės apsaugos Vakarų Balkanuose klausimais, palaipsniui pakeisti anglimis kūrenamas elektrines atsinaujinančiųjų energijos išteklių elektrinėmis, atsižvelgiant į vietos bendruomenių, padedančių kovoti su klimato kaita ir remiančių žaliąją ir teisingą pertvarką regione, nuomones; |
| --- | --- |

16.

| 17. | palankiai vertina tai, kad 2021 m. liepos 1 d. Vakarų Balkanuose įsigaliojo tarptinklinio ryšio savo šalies kainomis režimas; pabrėžia, kad tolesnėmis derybomis turėtų būti siekiama taip pat sumažinti tarptinklinio ryšio mokesčius už tarptinklinio ryšio paslaugas tarp ES ir Vakarų Balkanų; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pabrėžia, kad Vakarų Balkanų ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo darbotvarkė negali būti visiškai įgyvendinta, jei nebus išnaudotas vietos ekonomikos plėtros potencialas ir nebus gerinama verslo aplinka vietos bendruomenėse; RK remia iniciatyvas užmegzti struktūruotesnį dialogą su savivaldybėmis ir regionų savivaldybių tinklais vykdant reguliarias konsultacijas, net ir pasibaigus Plėtros dienai, ir diskutuojant atitinkamose darbo grupėse; šiuo atžvilgiu pabrėžia asmeninių susitikimų svarbą siekiant išnagrinėti visas galimybes ir remtis tiesioginiais ryšiais įgyvendinant bendrus projektus; |
| --- | --- |

18.

| 19. | palankiai vertina visapusišką ES paramą Vakarų Balkanų šalių vyriausybėms, siekiančioms spręsti COVID-19 pandemijos keliamas problemas ir veiksmingai reaguoti į neatidėliotinus sveikatos ir socialinius bei ekonominius poreikius; vietos ir regionų valdžios institucijoms tenka pagrindinis vaidmuo kovojant su pandemija, todėl ragina plėtros šalis kartu su EK įtraukti jas į veiksmingą koordinavimo veiklą; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pabrėžia ES fondų vaidmenį kovojant su neigiamomis demografinėmis tendencijomis daugumoje plėtros šalių; mano, kad šių fondų programose reikia numatyti spręsti socialinius iššūkius; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pabrėžia veiksmingesnės komunikacijos poreikį, įskaitant vietos lygmenį, siekiant atkreipti dėmesį ES integracijos teikiamą naudą ir kovoti su dezinformacija; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pabrėžia Ekonomikos ir investicijų plano, taip pat Pasirengimo narystei pagalbos priemonės (PNPP) lėšų svarbą remiant vietos lygmeniu svarbius sektorius, pavyzdžiui, turizmą; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pakartoja, kad teisinė valstybė ir veikiančios demokratinės institucijos yra neginčijamas Europos Sąjungos valstybių narių veikimo pagrindas ir pagrindinės sritys, pagal kurias ES vertina šalių kandidačių pažangą siekiant narystės; išreiškia susirūpinimą dėl ribotos pažangos ir daugybės sunkumų šiose srityse: išliekantys tam tikri valstybės užvaldymo elementai, nepakankami rezultatai kovojant su organizuotu nusikalstamumu ir korupcija, ribota teismų reformos pažanga ir žiaurumai, nukreipti prieš kai kurias žiniasklaidos priemones, apie kuriuos pranešama kai kuriose plėtros šalyse; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pabrėžia, kad palanki aplinka nepriklausomos žiniasklaidos ir aktyvios, stiprios pilietinės visuomenės plėtrai ir veiklai yra išankstinė sudėtingų reformų stojimo į ES procese tvarumo ir negrįžtamumo sąlyga, taip pat vietos demokratijos plėtros pagrindas; ragina atidžiau stebėti demokratinius procesus ir žiniasklaidos laisvę, įskaitant COVID-19 pandemijos temą; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos, būdamos arti piliečių, atlieka pagrindinį vaidmenį propaguojant Europos vertybes ir skatinant joms pagarbą, ginant pagrindines teises ir saugant visas mažumas, ir gali būti svarbios partnerės ir lyderės kovojant su rasizmu ir neapykantą kurstančia kalba, kovojant su diskriminacija, saugant pažeidžiamas grupes bei mažumas ir stiprinant socialinę sanglaudą; šiuo atžvilgiu tautinių mažumų teisių apsauga yra itin svarbi; |
| --- | --- |

25.

| 26. | yra įsitikinęs, kad vietos ir regionų valdžios institucijos, atlikdamos ypatingą savo funkciją priimant vietos sprendimus ir teikiant viešąsias paslaugas, gali atlikti svarbesnį vaidmenį šalinant kai kuriuos teisinės valstybės ir pagrindinių teisių srityje egzistuojančius trūkumus, taip pat skatinant skaidresnį ir atsakingesnį vietos politinių priemonių įgyvendinimą ir užtikrinant geresnę pažeidžiamų grupių teisių apsaugą; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ragina EK sudaryti vis geresnes sąlygas vietos ir regionų valdžios institucijoms keistis geriausia patirtimi, kaip aktyviau įtraukti piliečius rengiant vietos biudžetus ir politiką, pavyzdžiui, taikant tokias priemones kaip dalyvaujamasis biudžeto sudarymas, ir šiuo atžvilgiu siūlo visapusišką paramą; |
| --- | --- |

27.

Konkrečioms šalims skirtos pastabos

| 28. | visiškai pritaria, kad būtų kuo greičiau pradėtos stojimo derybos su Šiaurės Makedonija ir Albanija, po to, kai Taryba patvirtins jų derybų programas, siekiant parodyti politinę paramą plėtros procesui, atkurti jo patikimumą ir dar kartą patvirtinti pažadą dėl visateisės narystės; |
| --- | --- |

28.

| 29. | primena, kad ES skatinamo Belgrado ir Prištinos dialogo pažanga yra privaloma siekiant narystės ES; ragina susijusias šalis daryti sparčią pažangą santykių normalizavimo procese, įgyvendinti ankstesnius susitarimus ir siekti teisiškai įpareigojančio išsamaus susitarimo; |
| --- | --- |

29.

SERBIJA

| 30. | palankiai vertina bendrą iki šiol padarytą pažangą stojimo derybose su Serbija ir ragina spartinti ir gilinti reformas teisinės valstybės ir pagrindinių teisių (įskaitant nepriklausomus teismus), kovos su korupcija, žiniasklaidos laisvės, karo nusikaltimų bylų nagrinėjimo šalies viduje ir kovos su organizuotu nusikalstamumu srityse, taip pat normalizuoti Belgrado ir Prištinos dialogą, kaip nurodyta derybų programoje, kadangi tai nulems bendrą derybų dėl stojimo spartą; |
| --- | --- |

30.

| 31. | palankiai vertina pradėtas derybas dėl 4-os derybinių skyrių grupės, kurios suteikia naują postūmį visų plėtros šalių integracijai, sustiprina stojimo proceso patikimumą ir sudaro sąlygas praktiškai įgyvendinti patobulintą metodiką; |
| --- | --- |

31.

| 32. | palankiai vertina pažangą, pasiektą vykdant konstitucinę reformą, kuria sustiprinamas teismų nepriklausomumas, ir ragina Serbiją priimti visus reikiamus įstatymus ir teisės aktus, kad reformos būtų įgyvendintos vietos lygmeniu; ragina Komisiją stebėti vykdomas reformas ir kitoje šios šalies ataskaitoje tai išsamiai aprašyti; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ragina Serbijos valdžios institucijas visais valdymo lygmenimis tvirtai įsipareigoti laikytis ES vertybių ir jas propaguoti ir nedviprasmiškai informuoti apie šalies integracijos į ES siekius ir santykius su ES, kaip pagrindine Serbijos politine ir ekonomine partnere; |
| --- | --- |

33.

| 34. | tikisi, kad Serbijoje išliks pasiryžimas vykdyti reformas ir tai leis netrukus atidaryti kitus skyrius; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ragina Serbiją imtis ryžtingesnių veiksmų siekiant pagerinti saviraiškos laisvės aplinką ir nepriklausomos žiniasklaidos darbą, taip pat daryti pažangą kovojant su korupcija; |
| --- | --- |

35.

| 36. | džiaugiasi Serbijos įsipareigojimu aktyviai skatinti regioninį bendradarbiavimą ir ragina Serbiją toliau dėti pastangas stiprinti gerus kaimyninius santykius ir tarpvalstybinį bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

36.

| 37. | palankiai vertina Serbijos sprendimą pritarti JT generalinės asamblėjos rezoliucijai dėl Ukrainos teritorinio vientisumo pažeidimo reaguojant į neteisėtą ir neišprovokuotą Rusijos karinę agresiją; ragina Serbiją visiškai prisiderinti prie Europos Sąjungos bendros užsienio ir saugumo politikos, įskaitant visas Baltarusijai ir Rusijos Federacijai taikomas sankcijas, patvirtinti paramą Europos Sąjungos principams ir vertybėms ir savo įsipareigojimą drauge su Europos partneriais siekti taikos; |
| --- | --- |

37.

JUODKALNIJA

| 38. | susirūpinęs atkreipia dėmesį į politinių šalių poliarizaciją, dėl kurios sunku daryti pažangą derybose; ragina naująją vyriausybę ir politines partijas spartinti reformas, kurios būtinos siekiant užbaigti derybas dėl skyrių, ypač teisinės valstybės srityje; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ragina Juodkalniją išlaikyti ir galbūt net viršyti ankstesnį pažangos lygį stojimo derybose, ypatingą dėmesį skiriant 23 ir 24 skyrių tarpinių kriterijų įgyvendinimui, nes sėkmingas įgyvendinimas bus labai svarbus siekiant pažangos derybose apskritai ir preliminariai uždarant bet kokį kitą tolesnį skyrių; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pabrėžia, kad kova su korupcija ir politine įtaka viešosiose institucijose turi būti vykdoma laikantis teisinės valstybės principų ir skaidrumo ir atskaitomybės sąlygų, siekiant įgyvendinti viešojo administravimo depolitizavimą visais valdymo lygmenimis; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pripažįsta Juodkalnijos pastangas ir pagirtinus rezultatus vis veiksmingesnių policijos ir prokuratūros kovos su organizuotu nusikalstamumu priemonių srityje; tačiau ragina Juodkalniją kuo skubiau šalinti savo baudžiamosios teisenos sistemos trūkumus, įskaitant organizuoto nusikalstamumo bylų nagrinėjimo teismuose būdus; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ragina EK skatinti Juodkalniją dėti daugiau pastangų užtikrinti skaidrų ir įtraukų politikos formavimą, įskaitant didesnę centralizuotą viešųjų konsultacijų su suinteresuotaisiais subjektais kokybės kontrolę; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ragina EK skirti nuolatinį dėmesį viešųjų finansų skaidrumo reikalavimams, taip pat, atsižvelgiant į Juodkalnijos išorinį finansinį pažeidžiamumą; |
| --- | --- |

43.

ALBANIJA

| 44. | palankiai vertina tai, kad Albanija ir toliau deda dideles pastangas vykdyti reformas, reikalingas šaliai rengiantis ES narystei, nepaisant sunkumų sprendžiant neigiamo socialinio ir ekonominio pandemijos poveikio problemas; remiantis Albanijos veiklos rezultatais ir Tarybai patvirtinus derybų pagrindą, stojimo derybos turėtų prasidėti nedelsiant; |
| --- | --- |

44.

| 45. | palankiai vertina tai, kad 2021 m. balandžio 25 d. buvo surengti sėkmingi ir gerai organizuoti visuotiniai rinkimai, pagrįsti rinkimų reforma pagal ESBO ir ODIHR rekomendacijas; |
| --- | --- |

45.

| 46. | palankiai vertina 100 proc. suderinimo su bendra užsienio ir saugumo politika lygį, kuris yra aiškus šalies įsipareigojimo siekti narystės ES ženklas; Albanija tęsė konstruktyvų dialogą su kaimyninėmis šalimis ir toliau dalyvavo kelete regioninių bendradarbiavimo iniciatyvų; be to, 2020 m. ji sėkmingai pirmininkavo EBPO; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pabrėžia, kad, įgyvendinant visapusišką teisingumo reformą, sulaukta pirmųjų rezultatų kalbant apie Konstitucinį Teismą ir Aukštąjį teismą; palankiai vertina tikrinimo institucijų įgaliojimų pratęsimą; |
| --- | --- |

47.

| 48. | palankiai vertina padarytą pažangą stiprinant kovą su korupcija ir kovojant su organizuotu nusikalstamumu, be kita ko, stiprinant bendradarbiavimą su ES valstybėmis narėmis ir Europolu; taip pat primena, kad būtina skubiai kovoti su prekybos narkotikais tinklais; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ragina Albaniją tęsti ir konsoliduoti savo teritorinę administracinę reformą, kuri yra platesnės programos, skirtos skatinti decentralizaciją, stiprinti vietos fiskalinę autonomiją ir didinti savivaldybių pajėgumus, dalis; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ragina Albaniją greitai priimti ir įgyvendinti nebaigtus rengti teisės aktus dėl mažumų teisių, ypač dėl tapatybės pasirinkimo ir mažumų kalbų vartojimo, suderinant juos su Europos standartais ir dalyvaujant visiems suinteresuotiesiems subjektams, ir padidinti Valstybinio tautinių mažumų komiteto pajėgumus; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ragina toliau stiprinti Albanijos vietos ir nacionalinės savivaldos konsultacinės tarybos veiklą kaip gerą vietos valdžios institucijų vaidmens formuojant politiką oficialaus įtvirtinimo pavyzdį; |
| --- | --- |

51.

| 52. | palankiai vertina tai, kad priimtas Gyventojų surašymo įstatymas, ir tikisi, kad būsimas gyventojų surašymas bus vykdomas sklandžiai, visapusiškai skaidriai dalyvaujant visiems atitinkamiems suinteresuotiesiems subjektams ir laikantis tarptautinių standartų; |
| --- | --- |

52.

| 53. | rekomenduoja įsteigti Jungtinį konsultacinį komitetą su Albanija; todėl rekomenduoja, kad Albanijos vyriausybė šiuo tikslu pateiktų prašymą, o Stabilizacijos ir asociacijos taryba priimtų atitinkamą deklaraciją; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ragina Albaniją toliau dėti pastangas įgyvendinti visapusišką žemės reformą ir skaidriai įtvirtinti nuosavybės teises, konsultuojantis su visais susijusiais suinteresuotaisiais subjektais, be kita ko, reaguojant į dokumentų klastojimo atvejus ir sparčiai įgyvendinant registravimo ir kompensavimo procesą; |
| --- | --- |

54.

ŠIAURĖS MAKEDONIJA

| 55. | palankiai vertina tai, kad bendras Šiaurės Makedonijos pasirengimo narystei ES reformų balansas yra teigiamas ir sudaromos sąlygos tolesnei pažangai; remiantis Šiaurės Makedonijos rezultatais, stojimo derybos turėtų prasidėti nedelsiant, Tarybai priėmus derybų programą, nes pažangos stoka kenkia visos plėtros politikos patikimumui; |
| --- | --- |

55.

| 56. | džiaugiasi, kad parlamentinės opozicinės partijos nuolat dalyvauja parlamentiniame darbe ir kai kuriais atvejais padeda priimti pagrindinius su ES susijusius reformų teisės aktus; ragina Šiaurės Makedoniją dėti daugiau pastangų sustiprinti parlamento kaip konstruktyvaus politinio dialogo forumo vaidmenį, visų pirma svarstant ES reformų darbotvarkę; |
| --- | --- |

56.

| 57. | reiškia susirūpinimą dėl to, kad Tarybos sprendimai dėl plėtros bendrai taikomi Šiaurės Makedonijai ir Albanijai, ir mano, kad tai yra neteisingas požiūris ir neatspindi pačios ES užmojo individualiai vertinti narystės siekiančių šalių vystymąsi; ragina susijusias šalis pasiekti susitarimą, kad būtų galima pradėti derybas; RK tvirtai pritaria tam, kad būtų kuo greičiau surengtos pirmosios tarpvyriausybinės konferencijos su šiomis dviem šalimis kandidatėmis; |
| --- | --- |

57.

| 58. | ragina didinti už ES lėšų valdymą atsakingų veiklos struktūrų administracinius ir techninius pajėgumus tiek centriniu, tiek vietos lygmenimis, ypač transporto, energetikos ir žaliosios pertvarkos srityse; |
| --- | --- |

58.

| 59. | palankiai vertina pastangas regioninio bendradarbiavimo srityje, kurios leido Šiaurės Makedonijai palaikyti gerus santykius su kaimyninėmis šalimis ir toliau aktyviai dalyvauti regioninėse iniciatyvose; pabrėžia, kad reikia toliau įgyvendinti dvišalius susitarimus; primena, kaip svarbu pasiekti apčiuopiamų rezultatų ir sąžiningai, neatsiejamai nuo plėtros proceso, įgyvendinti Prespos susitarimą su Graikija; |
| --- | --- |

59.

| 60. | palankiai vertina Šiaurės Makedonijos 96 proc. suderinimo su bendra užsienio ir saugumo politika rodiklį ir jos aktyvų dalyvavimą ES krizių valdymo misijose; |
| --- | --- |

60.

BOSNIJA IR HERCEGOVINA

| 61. | reiškia susirūpinimą dėl ribotos Bosnijos ir Hercegovinos pažangos, padarytos vykdant pagrindines reformas, kurių reikia, kad šaliai būtų suteiktas kandidatės statusas; |
| --- | --- |

61.

| 62. | dar kartą patvirtina, kad Bosnija ir Hercegovina yra menkai pasirengusi vykdyti narystės ES įsipareigojimus, todėl jai reikia gerokai paspartinti ES acquis priėmimo procesą; primena, kad nacionalinė ES acquis perkėlimo programa dar nepriimta; |
| --- | --- |

62.

| 63. | yra nepaprastai susirūpinęs dėl Serbų respublikos iniciatyvų galimai pasitraukti iš Bosnijos ginkluotųjų pajėgų, teismų ir mokesčių sistemos; išreiškia tvirtą paramą šalies teritoriniam vientisumui; |
| --- | --- |

63.

| 64. | ragina Bosniją ir Hercegoviną įgyvendinti Europos Žmogaus Teisių Teismo ir Bosnijos ir Hercegovinos Konstitucinio teismo sprendimus ir iš dalies pakeisti rinkimų įstatymą, kad trys ją sudarančios tautos būtų teisėtai atstovaujamos valstybės organuose ir visi piliečiai galėtų būti renkami į visus organus; |
| --- | --- |

64.

KOSOVAS

| 65. | ragina valstybes nares, atsižvelgiant į Komisijos rekomendacijas ir teigiamas EP rekomendacijas, kurioms RK tvirtai pritaria, liberalizuoti vizų režimą; |
| --- | --- |

65.

| 66. | pabrėžia, kad normalizuojant Serbijos ir Kosovo santykius svarbu pasiekti išsamų, teisiškai privalomą susitarimą, kad abi šalys galėtų daryti pažangą siekdamos integracijos į Europą; ragina EK atkakliai ieškoti sprendimų dėl Kosovo savivaldybių, kuriose dauguma gyventojų yra serbai, asociacijos įkūrimo; |
| --- | --- |

66.

| 67. | palankiai vertina tai, kad 2021 m. rugpjūčio mėn. buvo priimta Teisinės valstybės strategija ir veiksmų planas, kuriuose nurodomi pagrindiniai teisinės valstybės stiprinimo uždaviniai; |
| --- | --- |

67.

| 68. | dar kartą pažymi teisinių reformų svarbą siekiant užtikrinti aiškų centrinės valdžios ir savivaldybių administracijos kompetencijos pasidalijimą ir finansinių išteklių paskirstymą |
| --- | --- |

68.

| 69. | pakartoja, jog labai tikisi, kad bus laikomasi visų ankstesnių susitarimų ir jie bus nedelsiant įgyvendinti. Abi šalys taip pat turėtų vengti stabilumui kenkiančių veiksmų ir dialogą stabdančios retorikos; |
| --- | --- |

69.

TURKIJA

| 70. | apgailestaudamas pažymi, kad Turkija demokratijos požiūriu toliau smarkiai regresuoja pagrindinėse Europos acquis srityse, labai pablogėjo žmogaus teisių skatinimas ir laikymasis, teisinės valstybės principo laikymasis ir pagrindinių laisvių bei pamatinių Europos Sąjungos vertybių padėtis; pabrėžia, kad naujas žmogaus teisių veiksmų planas, nors iš principo ir yra sveikintina iniciatyva, nepasiūlo konkrečių žingsnių, kaip išspręsti opiausias problemas šioje srityje, todėl reikia imtis veiksmingų priemonių; |
| --- | --- |

70.

| 71. | pakartoja, jog jis labai tikisi, kad bus laikomasi visų ankstesnių susitarimų ir jie bus nedelsiant įgyvendinti; ragina Turkiją susilaikyti nuo naujų provokacijų ar vienašalių veiksmų, kuriais pažeidžiama tarptautinė teisė, ir vengti stabilumui kenkiančių veiksmų ir dialogą stabdančios retorikos; |
| --- | --- |

71.

| 72. | pakartoja susirūpinimą dėl bendro veiksmingos stabdžių ir atsvarų sistemos susilpnėjimo politinėje sistemoje ir smerkia toliau taikomą praktiką, kai iš tarnybos pašalinami išrinkti merai ir pakeičiami vyriausybės paskirtais patikėtiniais, ir dėl kitų vietos atstovų sulaikymo; ragina Turkiją, laikantis Europos vietos savivaldos chartijos ir atsižvelgiant į Venecijos komisijos rekomendacijas susilaikyti nuo priemonių, kurios galėtų kliudyti vietos demokratijai ir kurios būtų pražūtingos bendram demokratiniam klimatui vietos ir regionų lygmeniu; Turkija taip pat turėtų intensyvinti bendradarbiavimą su Europos Taryba ir jos atitinkamais organais bei institucijomis, laikytis jų pagrindinių rekomendacijų, visapusiškai įgyvendinti Europos žmogaus teisių konvenciją ir kitus tarptautinius žmogaus teisių dokumentus, kurių šalimi yra Turkija, taip pat vykdyti visus Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimus laikantis EŽTK 46 straipsnio; ragina Turkiją pasirašyti Europos Tarybos konvenciją dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos bei kovos su juo; |
| --- | --- |

72.

| 73. | pripažįsta didžiules Turkijos pastangas migracijos srityje priimant daugiau nei 4 mln. žmonių ir rūpinantis jų poreikiais; ragina Turkiją užtikrinti, kad 2016 m. ES ir Turkijos pareiškimas būtų visiškai ir nediskriminuojamai įgyvendintas, be kita ko, Kipro Respublikos atžvilgiu, įskaitant įsipareigojimą imtis visų būtinų priemonių užkirsti kelią naujų neteisėtos migracijos iš Turkijos į ES jūrų ar sausumos maršrutų atsiradimui, ir šiuo tikslu bendradarbiauti su kaimyninėmis valstybėmis; ragina visapusiškai ir veiksmingai įgyvendinti ES ir Turkijos readmisijos susitarimą visų valstybių narių atžvilgiu; bendradarbiavimas su visomis ES valstybėmis narėmis teisingumo ir vidaus reikalų srityse tebėra itin svarbus; pažymi, kad nesutiks su jokiu trečiųjų šalių bandymu panaudoti migrantus politiniais tikslais; |
| --- | --- |

73.

| 74. | ragina visapusiškai gerbti visų ES valstybių narių suverenitetą; smerkia Turkijos vienašališkus veiksmus Varošos atžvilgiu ir išlieka įsipareigojęs išsamiai išnagrinėti Kipro klausimą JT sistemoje ir pagal atitinkamas JT Saugumo Tarybos rezoliucijas; ragina Turkiją toliau siekti pažangos normalizuojant santykius su Kipro Respublika; |
| --- | --- |

74.

| 75. | atkreipia dėmesį į Paryžiaus susitarimo ratifikavimą Turkijos parlamente; pabrėžia, kad kuriant su šia sritimi susijusią politiką, svarbu įtraukti vietos valdžios institucijas; palankiai vertina padėties rytinėje Viduržemio jūros dalyje deeskalavimą po to, kai Turkija sustabdė neteisėtą angliavandenilių gręžimo veiklą Kiprui priklausančiose jūros zonose, ir pabrėžia, kad jį reikia išlaikyti; ragina Turkiją gerbti visų ES valstybių narių, visų pirma Graikijos ir Kipro, suverenumą jų teritoriniuose vandenyse ir oro erdvėje; |
| --- | --- |

75.

| 76. | atkreipia dėmesį į tam tikrą pažangą, padarytą spartinant PNPP II lėšų panaudojimą ir sprendžiant tam tikras struktūrines problemas, visų pirma išteklių, žemės ūkio ir sanglaudos srityje (5 grupė); |
| --- | --- |

76.

| 77. | dar kartą patvirtina, kad ES strategiškai suinteresuota plėtoti bendradarbiavimą ir abipusiai naudingus santykius su Turkija, ir pabrėžia, kaip svarbu palaikyti atvirus komunikacijos kanalus, kad būtų išspręsti nesutarimai ir sumažinta įtampa palaikant dialogą ir vadovaujantis ES ir tarptautine teise; |
| --- | --- |

77.

| 78. | ragina Turkiją vykdyti pagal derybų programą prisiimtus įsipareigojimus, įskaitant įsipareigojimą visapusiškai ir nediskriminuojant įgyvendinti asociacijos susitarimo papildomą protokolą visų valstybių narių atžvilgiu; pakartoja, kad visų valstybių narių pripažinimas yra būtinas; pakartoja ES raginimą Turkijai palaipsniui derinti pozicijas su ES bendra užsienio ir saugumo politika ir pirmumo tvarka imtis veiksmų, kad būtų pakeista vis labiau neigiama tendencija, taip pat primena savo poziciją dėl valstybių narių stojimo į tarptautines organizacijas; apgailestaudamas pažymi, kad Turkija vis labiau tolsta nuo Europos Sąjungos, ir primena ankstesnes savo išvadas, kuriose pažymėta, kad iš esmės todėl derybos dėl Turkijos įstojimo į ES ir sustojo, o galimybė atidaryti ar uždaryti tolesnius skyrius yra nesvarstytina; |
| --- | --- |

78.

Vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo plėtros procese

| 79. | pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos atlieka svarbų vaidmenį vaidmens teisės derinimo prie ES teisės aktų procese ir tolesniame ES taisyklių taikyme, akcentuoja, kad integracijos procese turi būti sustiprintas centrinio ir vietos lygmens bendradarbiavimas, ypač teisės aktų derinimo, ekonomikos ir investicijų plėtros, viešojo administravimo reformos, įskaitant vietos viešųjų tarnybų plėtrą, žemės ūkio ir apsirūpinimo maistu saugumo, klimato srities politikos ir žaliosios pertvarkos, viešųjų pirkimų ir socialinės politikos srityse; |
| --- | --- |

79.

| 80. | palankiai vertina Vakarų Balkanų ekonomikos ir investicijų plano, kuris yra pagrindinė šių šalių ekonomikos gaivinimo ir plėtros rėmimo priemonė, rengimą; primena, kad EK pateiktas planas apima trečdalį Vakarų Balkanų BVP ir todėl stiprina aukščiausią ES, kaip donorės, poziciją; pabrėžia, kad svarbu laiku ir tinkamai į plano įgyvendinimą įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas; |
| --- | --- |

80.

| 81. | džiaugiasi, kad įsigaliojo PNPP reglamentas (PNPP III), kuriame pagal Europos išorės investicijų planą (EIIP) iš 30 milijardų eurų investicijų numatyti 9 milijardai eurų; palankiai vertina, kad PNPP reglamente ir susijusiame programavimo procese pripažįstama vietos lygmens ir tiesioginių žmonių ryšių svarba; ragina Komisiją toliau nagrinėti galimybę palengvinti centrinio ir vietos lygmens bendradarbiavimą ir tarpvalstybinį bendradarbiavimą vietos lygmeniu, įskaitant valstybių narių ir lengvatomis besinaudojančių šalių bendradarbiavimą, siekiant kuo geriau išnaudoti turimas lėšas; |
| --- | --- |

81.

| 82. | pabrėžia, koks svarbus yra politinis pliuralizmas demokratinėse sistemose; šiuo požiūriu pabrėžia, kad politinio pliuralizmo nebuvimas arba pozicijų užgniaužimas ir išrinktų vietos lygmens opozicinėms partijoms priklausančių pareigūnų bauginimas kai kuriose plėtros šalyse yra dideli iššūkiai vietos demokratijoms ir kliūtis kelyje į narystę ES; |
| --- | --- |

82.

| 83. | ragina Europos Komisiją parengti praktines priemones, kuriomis būtų remiamas veiksmingas Vakarų Balkanų vietos ir regionų valdžios institucijų gebėjimų stiprinimas, įskaitant specialias temines paramos programas arba regioninius techninės pagalbos projektus, taip pat nuolat keičiantis informacija, kuruojant ir kuriant tinklus; ragina EK į metines ataskaitas įtraukti nuorodą į tokias iniciatyvas; |
| --- | --- |

83.

| 84. | palankiai vertina ES integracijos kontaktinių centrų tinklo kūrimą savivaldybėse, koordinuojant ES delegacijų veiklą plėtros šalyse; šiuo atžvilgiu skatina dalytis geriausia patirtimi ir išmoktomis pamokomis; |
| --- | --- |

84.

| 85. | vietos ir regionų valdžios institucijų darbas yra labai svarbus sėkmingam integracijos procesui, todėl vietos viešojo administravimo reforma ir pajėgumų stiprinimas yra būtini visoms plėtros šalims; atsižvelgdamas į tai, RK ragina EK išnagrinėti ir galbūt išplėsti Paramos valdymui ir administravimui gerinti (angl. SIGMA) iniciatyvą, įtraukiant subnacionalinius administravimo lygmenis plėtros šalyse; |
| --- | --- |

85.

| 86. | ragina EK patobulinti viešojo administravimo reformų pažangos vertinimo rodiklius įtraukiant vietos ir regionų valdžios institucijas; |
| --- | --- |

86.

| 87. | palankiai vertina iki šiol EK suteiktą paramą jaunimo bendradarbiavimo stiprinimui Vakarų Balkanuose, o tai labai svarbu palaikant ir toliau plėtojant gerus kaimyninius santykius, įskaitant paramą tokioms iniciatyvoms kaip Regioninis jaunimo bendradarbiavimo biuras; taip pat palankiai vertina tai, kad, skiriant PNPP lėšas, ir toliau pirmenybė teikiama jaunimo dalyvavimui; |
| --- | --- |

87.

| 88. | pabrėžia, kad didelės investicijos į infrastruktūrą, kurias pagal EIIP planuojama vykdyti ne tik pagrindinių tinklų, bet ir transporto, energetikos, žaliosios ir skaitmeninės infrastruktūros srityse, visada turėtų apimti regioninį ir vietos junglumą, kad šios investicijos būtų naudingos vietos bendruomenių žmonėms. |
| --- | --- |

88.

Briuselis, 2022 m. birželio 29 d.

Europos regionų komiteto pirmininkas

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Šis pavadinimas nekeičia pozicijų dėl statuso ir atitinka Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliuciją UNSCR 1244/1999 bei Tarptautinio Teisingumo Teismo nuomonę dėl Kosovo nepriklausomybės deklaracijos.

1

---

| 2022 9 30 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 375/34 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 9 30

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 375/34

---

Europos regionų komiteto nuomonė „Ekologinė pertvarka. Miestų ir regionų požiūris į reikalingą priimtinumo visuomenei ir aplinkosaugos poreikių pusiausvyrą siekiant kurti atsparias bendruomenes“

(2022/C 375/06)

| Pranešėja | Hanna ZDANOWSKA (PL / EPP), Lodzės merė |
| --- | --- |
| Pamatinis dokumentas | ES Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės prašymas pateikti nuomonę |

Pranešėja

Hanna ZDANOWSKA (PL / EPP), Lodzės merė

Pamatinis dokumentas

ES Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės prašymas pateikti nuomonę

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

Bendrosios pastabos

| 1. | palankiai vertina žaliąją pertvarką kaip vieną iš svarbiausių Prancūzijos pirmininkavimo ES Tarybai prioritetų, nes prisitaikymas prie klimato kaitos ir jos švelninimas, biologinės įvairovės atkūrimas ir apsauga, teritorinio atsparumo gaivalinėms nelaimėms užtikrinimas ir sveikos aplinkos bei geresnės gyvenimo kokybės skatinimas padeda kurti atsparesnę Europą ir siekti Europos žaliojo kurso ir Paryžiaus susitarimo tikslų; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pritaria paskelbtam komunikatui dėl naujos ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategijos (1) ir Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (IPCC) specialiajai ataskaitai (2) ir pabrėžia, kad žalioji pertvarka negalima be vietos ir regionų valdžios institucijų, o taip pat gyventojų, įmonių, inovacijos centrų ir universitetų dalyvavimo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mano, kad renkantis politikos priemones reikėtų remtis žaliąja pertvarka, taip formuojant naują, sistemingą ir integruotą požiūrį į būsimų politikos priemonių ir programų kūrimą ir įgyvendinimą; pabrėžia, kad šią pertvarką turėtų palengvinti skaitmeninė pertvarka, kaip svarbiausius pokyčių skatintojus pasitelkiant ir propaguojant šiuolaikiškas skaitmenines priemones, taikant aukštus tvarumo standartus, įskaitant tvirtas demokratines ir technologines garantijas, ir investicijas į tokias priemones. Šiuo atžvilgiu taip pat labai svarbu remti mažiau išsivysčiusius bei kaimo regionus ir padėti jiems pasivyti, kad būtų panaikintas atotrūkis tarp skirtingų vietovių; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nurodo, kad vietos ir regionų lygmenys yra atsparumo didinimo kertinis akmuo. Svarbu vietos ir regionų lygmenimis didinti visų vietos ir regionų struktūros subjektų, t. y. viešojo administravimo įstaigų, vietos ir regionų valdžios institucijų, gyventojų, ekonominės veiklos vykdytojų, atsakomybės ir bendruomenės jausmą, tačiau tam reikia tinkamos ir visapusiškos institucinės ir finansinės paramos; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina atsižvelgiant į klimato ir biologinės įvairovės krizes ir karą Ukrainoje iš esmės sustiprinti visą sveikatos ir priežiūros sektorių, sveikatą laikant svarbiu žaliosios pertvarkos motyvu ir prioritetu, ir, remiantis 8-osios aplinkosaugos veiksmų programos rekomendacijomis, siūlo stiprinti klimato ir sveikatos politikos sąveiką; |
| --- | --- |

5.

| 6. | mano, kad atspari bendruomenė geba atlaikyti, absorbuoti ir įveikti klimato kaitos ir kitų trikdžių keliamų pavojų padarinius. Todėl svarbu ne tik sušvelninti neigiamą poveikį, bet ir sukurti sąlygas, kuriose galėtų klestėti visuomenė, aplinka ir ekonomika, nustatant įvairias priemones veiksmams skatinti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia, kad bendruomenių atsparumą pasiekti taip pat galima sukūrus atsparias politines sistemas, kuriomis siekiama lygybės, solidarumo, socialinio teisingumo ir lyčių lygybės, įtraukiant vaikus ir jaunimą ir nė vieno, ypač iš pažeidžiamų grupių, nepaliekant nuošalyje, taip pat atsižvelgiant į teritorinę įvairovę, įskaitant kaimo, pakrantės, kalnų, salų, salynų ar atokiausias vietoves; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pabrėžia, kad politika, skirta žaliesiems gamybos metodams ir technologijoms, taip pat turi užtikrinti didesnį vietos MVĮ konkurencingumą, sudaryti sąlygas kurti ir plėtoti žaliąsias darbo vietas ir gerinti darbuotojų įgūdžius; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atsižvelgdamas į dideles energijos kainas ir karą Ukrainoje, pakartoja savo raginimą visiškai uždrausti Rusijos dujų, naftos ir anglių importą į Europą ir ragina vietos ir regionų valdžios institucijas pradėti rengti nenumatytų atvejų planus, kad būtų pasirengta tokių sankcijų pasekmėms; mano, kad planas „REPowerEU“ yra būdas paspartinti energetikos pertvarką, sumažinti bendrą ES priklausomybę nuo energijos ir žaliavų importo ir taip sumažinti su tuo susijusią politinę, ekonominę ir saugumo riziką; vis dėlto labai apgailestauja, kad aiškiai nepaminėtas miestų ir regionų vaidmuo valdant dabartinę energetikos krizę ir ieškant ilgalaikių sprendimų; |
| --- | --- |

9.

Tinkamo politikos priemonių derinio atsparioms sistemoms užtikrinti pasirinkimas

| 10. | pritaria klimato kaitai atsparios Europos apibrėžčiai, kuria atsižvelgiama į programos „Europos horizontas“ misiją, kai aplinkos, socialinės ir ekonominės sistemų atsparumas derinamas su įsipareigojimu siekti ilgalaikio darnaus vystymosi, apimančio lygybę, socialinį teisingumą ir lyčių lygybę. Svarbu įtraukti vaikus ir jaunimą, nepalikti nė vieno nuošalyje ir stiprinti politinių sistemų atsparumą, kad būtų propaguojamos bendros vertybės, solidarumas ir pagarba įvairovei, to siekiant įtraukia socialine pertvarka; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pabrėžia, kad atsižvelgiant į komunikatą dėl naujos prisitaikymo prie klimato kaitos strategijos, būtina kiek galima greičiau užtikrinti sistemingą ir informacija pagrįstą atsaką į klimato kaitą; pažymi, kad atsparumas yra sudėtinga sąvoka, kuriai reikia integruotų, daugiasektorinių ir lanksčių sprendimų, rengiamų vadovaujantis teritoriniu požiūriu ir remiantis faktais; pabrėžia, kad kuriant atsparias sistemas būtina pasirinkti teisingus prioritetus, taip pat užtikrinti skirtingų politikos sričių sinergiją, kuria būtų remiamas virsmas į tvarią teritoriją, kuri pajėgi valdyti krizes ir sukrėtimus ir kartu pasirengusi pažaboti jų esamus ir numatomus padarinius; |
| --- | --- |

11.

| 12. | todėl siūlo, kad investiciniai projektai apimtų klimato rizikos analizę ir pažeidžiamumo dėl klimato kaitos tyrimą ir kad atitinkamai būtų pritaikyti sąnaudų ir naudos scenarijai; |
| --- | --- |

12.

| 13. | taip pat reiškia susirūpinimą dėl tikėtino asimetrinio regioninio energetikos krizės poveikio ES miestams ir regionams, atspindinčio jų skirtingus gebėjimus reaguoti į energijos tiekimo sutrikimus ir kylančias energijos kainas, ir ragina Europos Komisiją ir valstybes nares rengiant ir įgyvendinant atitinkamas priemones tinkamai atsižvelgti į šią asimetriją; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pritaria pasiūlymams sparčiau įvesti vietos atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo priemones, kad būtų apsaugotas Europos energetinis savarankiškumas bei saugumas ir kovojama su energijos nepritekliumi, ypač atsižvelgiant į karą Ukrainoje ir jo neigiamus padarinius Europos energetikai; |
| --- | --- |

14.

| 15. | remia planus ir veiksmus, kuriais siekiama teisingos ir įtraukios pertvarkos anglių pramonės regionuose, siekiant padėti jiems daryti pažangą ir įveikti visas kliūtis, su kuriomis jie gali susidurti, taip pat skiriant pakankamai tam reikalingų lėšų ir sukuriant naują jų vystymosi modelį; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pabrėžia, kad pagrindinės kliūtys, trukdančios greitai įdiegti mažo anglies dioksido kiekio technologijas, yra susijusios su finansinių ir žmogiškųjų išteklių trūkumu, esamomis politikos priemonėmis, teisės aktais ir organizacinėmis struktūromis, kurios vis dar priklauso nuo iškastinio kuro, taip pat su socialiniais ir kultūriniais veiksniais, pavyzdžiui, nepakankamu visuomenės pritarimu, nes ypač anglių kasybos regionuose gali būti naikinamos darbo vietos ir sumažėti gyventojų skaičius; todėl sutinka, kad inovacijas turėtų lemti konkrečios vietos aplinkybės ir jomis reikėtų nedelsiant spręsti poveikio visai sistemai ir bendruomenei klausimą užkertant kelią procesams, kuriems nepritaria visuomenė; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina remti aktyvaus ir viešojo judumo ir netaršaus ir mažataršio transporto sprendimų kūrimą ir galimybes jais naudotis; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pažymi, kad klimato kaita galimai yra didžiausia XXI amžiaus grėsmė visuotinei sveikatai, todėl ragina pradėti daugiadalykį ir daugiasektorinį bendradarbiavimą bei taikyti bendros sveikatos koncepciją, nes tai leistų visais valdymo lygmenimis koordinuoti veiksmus tarptautinėse agentūrose, NVO ir akademinėse įstaigose, siekiant apsaugoti gamtą ir atkurti biologinę įvairovę, buveines ir ekosistemas; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atkreipia dėmesį į tai, kad nelaimių rizikos mažinimo priemonės, kurios orientuojamos į ekosistemas, yra ekonomiškai efektyvios politikos priemonės. Tačiau jos nėra visapusiškai išnaudojamos ir jų potencialas turėtų būti toliau stiprinamas ES lygmeniu (3); |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina spartinti perėjimą prie žiedinės ekonomikos ir pabrėžia vietos ir regionų valdžios institucijoms tenkantį vaidmenį šiame procese; ragina propaguoti naujus verslo modelius ir stipresnes priemones, ypač komunalinių paslaugų sistemoje ir jų mechanizmuose, kuriais užtikrinama didesnė vartotojų atsakomybė ir viešosios ir privačios partnerystės, tai pat propaguoti susijusio tvaraus vartojimo ir gamybos modelius ir žaliuosius bei tvarius viešuosius pirkimus; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pritaria inovatyviems valdymo sprendimams, kurie būtų įvesti viešajame sektoriuje, naudojantis gyvosios laboratorijos koncepcija; pabrėžia, kad norint sukurti atsparias bendruomenes svarbu padėti joms rasti veiksmingų būdų iššūkiams įveikti, pasitelkiant viešųjų paslaugų vartotojų kūrybingumą ir inovacijas; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ragina investiciniuose procesuose atsižvelgti į gamtinius sprendimus. Ši iniciatyva, kuri yra įtraukta į naująją ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategiją, prioritetą teikia gamtos procesais paremtiems sprendimams (4); |
| --- | --- |

22.

| 23. | palankiai vertina iniciatyvas (įskaitant Merų paktą ir Klimato paktą), kuriomis vietos ir regionų valdžios institucijos skatinamos didinti savo užmojus ir transformatyviuosius veiksmus. Šių iniciatyvų ambasadorių veiklą reikėtų plėsti ir atkartoti kitose vietose, kad būtų padidintas visų vietos valdžios lygmenų sąmoningumas klimato klausimais ir paspartinta pertvarka; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pritaria Valstybės pagalbos klimato, aplinkos apsaugos ir energetikos srityje gairėms (CEEAG). Jos padidins Europos žaliojo kurso tikslų įgyvendinimo veiksmingumą, visų pirma pastatų renovacijos, biologinės įvairovės, netaršaus judumo, atsinaujinančiųjų išteklių energijos, taip pat efektyvaus išteklių naudojimo srityse, kad būtų remiamas perėjimas prie žiedinės ekonomikos; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ragina sudaryti tinkamas sąlygas socialinei ekonomikai vystyti. Politinė ir teisinė sistema yra labai svarbi kuriant tinkamą aplinką socialinei ekonomikai vystyti. Tai apima apmokestinimą, viešuosius pirkimus ir valstybės pagalbą, kurie turi būti pritaikyti prie socialinės ekonomikos poreikių; |
| --- | --- |

25.

Vietos ir regionų valdžios institucijos – svarbios žaliosios pertvarkos veikėjos

| 26. | ragina sukurti gerai veikiančią daugiapakopio valdymo sistemą – nuo vietos, didmiesčių ir regionų iki nacionalinio, Europos ir pasaulinio lygmens. Radikaliems ir ilgalaikiams gyvenimo būdo, būtino kuriant sąžiningą, tvarią, mažo anglies dioksido kiekio technologijų ir atsparią visuomenę, pokyčiams reikia tiek principu „iš apačios į viršų“, tiek principu „iš viršaus į apačią“ paremto bendradarbiavimo; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pabrėžia faktą, kad vietos ir regionų valdžios institucijos yra pagrindinės žaliosios pertvarkos veikėjos. Jos įgyvendina 70 proc. visų ES teisės aktų, 70 proc. klimato kaitos švelninimo priemonių, 90 proc. prisitaikymo prie klimato kaitos strategijų ir 65 proc. darnaus vystymosi tikslų, taip pat yra atsakingos už trečdalį viešųjų išlaidų ir du trečdalius viešųjų investicijų. Joms geriausiai žinomi vietos ir regionų sunkumai, todėl joms reikia priemonių vietos scenarijui tinkamiausių sisteminių sprendimų paieškai; Tačiau ši funkcija nereiškia, kad atsakomybė tenka tik joms vienoms. Aukštesni valdymo lygmenys privalo remti visas vietos ir regionų valdžios institucijų pastangas atlikti šiuos darbus; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ragina labiau taikyti dalyvaujamąjį valdymą (diskusijas, biudžetus ir;) ir daugiasubjektį valdymą, nes šie procesai kaimo vietovių miesteliuose, miestuose ir regionuose didina optimalių žaliųjų investicijų galimybes; pažymi, kad vietos ir regionų valdžios institucijos remia sprendimų priėmimą visais etapais ir teikia aktyvią paramą, kuri numatyta politikos strategijose; |
| --- | --- |

28.

| 29. | atkreipia dėmesį į tai, kad „globalus mastymas ir veiksmai vietos lygmeniu“ yra vienintelis būdas pasiekti Paryžiaus susitarime nustatytus plataus užmojo klimato srities tikslus; atsižvelgdamas į tai ragina UNFCCC aktyviai ir prasmingai įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas kaip patikimas COP partneres klimato politikos klausimais; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ragina vietos ir regionų valdžios institucijas organizuoti vietos aukščiausiojo lygio susitikimus klimato klausimais, kurie suteikia galimybę vietos ir regionų valdžios institucijoms dalyvauti svarstant prisitaikymo prie klimato kaitos ir energetikos pertvarkos klausimus ir parengti Regionų komiteto rekomendacijas metinėms JT klimato kaitos konferencijoms; |
| --- | --- |

30.

Socialinis atsparumo didinimo matmuo

| 31. | pabrėžia, kad vykdant bet kokią pertvarką svarbu, kad į sprendimų priėmimą būtų įtrauktos vietos bendruomenės; ragina labiau siekti įgalėjimo, įtraukumo, bendrų vertybių ir solidarumo, įtraukiant visus subjektus į atsparesnių bendruomenių kūrimą; Šiuo atžvilgiu taip pat labai svarbu įtraukti jaunimą; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ragina kurti priemones, kuriomis dalyvauti pertvarkoje būtų skatinami namų ūkiai, taip pat teikti įvairių formų paramą, ypač pažeidžiamiausioms piliečių ir teritorijų grupėms; šiomis aplinkybėmis palankiai vertina Socialinio klimato fondo sukūrimą ir ragina finansinę paramą teikti taikant pasidalijamojo valdymo sistemą, kuri gerbtų partnerystės ir daugiapakopio valdymo principus; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ragina vykstant žaliajai pertvarkai užtikrinti gaminančių vartotojų (angl. prosumers) ir vartotojų įgalėjimą, naudojantis teisės aktais stabdyti ekologinį manipuliavimą ir skatinti informacija pagrįstus sprendimus; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ragina imtis priemonių, kurios palengvintų bei skatintų atitinkamų iniciatyvų įgyvendinimą ir sumažintų kliūtis steigti vietos atsinaujinančiosios energijos išteklių bendrijas, nes tai yra labai svarbi priemonė siekiant skatinti plačiai naudoti atsinaujinančiuosius energijos išteklius ir sukurti decentralizuotą energetikos sistemą, kartu užtikrinant vietos ekonominę ir socialinę naudą; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pažymi, kad plane „REPowerEU“ nepakankamai įvertinamas energijos taupymo potencialas ir ragina Komisiją ir valstybes nares apsvarstyti galimybę imtis priemonių, pavyzdžiui, piliečių informavimo kampanijų, skatinančių keisti elgseną; |
| --- | --- |

35.

Švietimas ir mokymasis siekiant didinti atsparumą

| 36. | pabrėžia, kad žalioji pertvarka bus sėkminga tik tokiu atveju, jeigu žinių kapitalas bus kaupiamas per ugdymą klimato klausimais visais švietimo lygmenimis, įskaitant įgūdžių įgijimą ir perkvalifikavimą; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pabrėžia, kad klimato paktas turėtų paspartinti vietos lygmeniu vietos subjektų (MVĮ, mokyklų, vietos valdžios institucijų, universitetų ir kt.) jau prisiimtų įsipareigojimų įgyvendinimą ir paskatinti prisiimti naujų įsipareigojimų, kad Europa iki 2050 m. taptų pirmuoju poveikį klimatui neutralizavusiu žemynu; |
| --- | --- |

37.

| 38. | remia programos „Europos horizontas“ tikslus, principus ir gaires ir ragina taikyti griežtesnius reikalavimus projektų tvarumui ir stebėti jų poveikį; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pabrėžia veiksmų, kuriais siekiama skatinti, plėsti ir finansuoti esamas ir naujas iniciatyvas, kuriomis remiamos žinios ir keitimasis geriausia praktika Europos, nacionaliniuose, regionų ir vietos tinkluose, bei miestų tarpusavio bendradarbiavimo, pavyzdžiui, savitarpio mokymosi veiklos, pažintinių vizitų, partnerių tarpusavio kuravimo ir ugdomojo vadovavimo, svarbą; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ragina vietos ir regionų valdžios institucijas dėti visas pastangas siekiant skatinti abipusį ir valstybių administracinį bendradarbiavimą įgyvendinant pereinamojo laikotarpio projektus, įskaitant tarpregioninį, savivaldybių ir tarpvalstybinį bendradarbiavimą visoje ES; |
| --- | --- |

40.

| 41. | siūlo vietos ir regionų lygmeniu pasinaudoti geriausia patirtimi kovojant su klimato kaita, sukaupta įgyvendinant tokias iniciatyvas kaip Merų paktas, koalicija „Under2“, ES misijos ir t. t. Tikslas – panaudoti duomenis, surinktus rengiant ilgalaikes klimato strategijas, ir dalytis patirtimi apie sėkmingas metodikas, novatoriškus sprendimus ir vertingą patirtį, įgytą įgyvendinant tokias iniciatyvas; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ragina Europos Komisiją apsvarstyti galimybę sukurti specialią techninės pagalbos ir informacijos mainų priemonę vietos ir regionų valdžios institucijoms, susiduriančioms su panašiais iššūkiais, susijusiais su ekologine pertvarka ir atsparių bendruomenių kūrimu, teikiant finansinę paramą dalijimuisi geriausia patirtimi ES (pažintiniai vizitai); |
| --- | --- |

42.

| 43. | pabrėžia kartų bendradarbiavimo, jaunimo perspektyvos integravimo į kitas politikos sritis ir paramos Jaunųjų išrinktų politikų programai svarbą; pritaria inovatyvios ekosistemos kūrimui pasitelkiant talentingam jaunimui skirtus projektus, programas ir veiksmus, kad žaliojoje pertvarkoje būtų panaudojamas jaunimo potencialas; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ragina steigti vietos ir (arba) regionų klimato centrus, kurie veiktų kaip informaciniai punktai ir įstaigos, skatinančios vietos bendruomenes vykdyti žaliąją pertvarką. Tokie centrai galėtų imtis principu „iš apačios į viršų“ grindžiamų iniciatyvų ir projektų, kurie propaguotų ir skatintų bendradarbiavimą tarp įsipareigojusių ir skeptiškai nusiteikusių miesto ar regiono naudotojų, taip pat ir neįsipareigojusių naudotojų dalyvavimą; |
| --- | --- |

44.

Didesnis visuomenės informuotumas ir pokyčių stebėsena

| 45. | pabrėžia, kad visuomenės informuotumas apie klimato kaitą, jos priežastis ir pasekmes yra veiksmingos klimato politikos prielaidos. Naudojant šiuolaikinių technologijų priemones (tolimąjį stebėjimą, transporto telematiką, dronus, IRT) priimtas klimato srities politikos priemones įgyvendinti galima daug veiksmingiau; |
| --- | --- |

45.

| 46. | apie klimato grėsmes žinanti visuomenė solidariau pritaria sudėtingai ir dažnai brangiai kainuojančiai veiklai. Naujausia ir patikima informacija sudaro veiksmų ir jų pripažinimo vietos ir regionų bendruomenėse pagrindą; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pabrėžia, kad žaliosios pertvarkos sėkmė priklauso nuo gausaus vietos parterių įsitraukimo. Svarbu aiškiai ir nuolat komunikuoti apie pertvarkos procesus ir vesti dialogą, ypač sudėtingomis temomis, kurioms visuomenei sunku pritarti, pavyzdžiui, dėl individualaus transporto ribojimo ir savivaldybių viešųjų paslaugų infrastruktūros vietos; |
| --- | --- |

47.

Ekonominės veiklos vykdytojų atsparumo didinimas

| 48. | pabrėžia, kad pastangas prisitaikyti prie klimato kaitos turi remti įmonės ir pramonė ir turi būti numatytos teisinės ir finansinės priemonės, siekiant užtikrinti, kad internalizuojant gyventojams nebūtų perkeltos neigiamos verslo išorinės sąnaudos; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ragina reguliavimu skatinti tvarią gamybą, numatant didesnę gamintojų atsakomybę už vis daugiau gaminių grupių ir už atskirus jų gyvavimo ciklo etapus; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pritaria Išmetamųjų teršalų direktyvos persvarstymui, kuriuo ketinama ne tik prisidėti prie taršos prevencijos ir kontrolės, bet ir skatinti inovacijas, atlyginti lyderiaujantiems ir padėti suvienodinti sąlygas ES rinkoje; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pažymi, kad reikia įgyvendinti daugiau tarpvalstybinių tvarios energetikos projektų ir plėtoti infrastruktūrą, nes tik taip ES bus galima pasiekti nulinę taršą ir visiškai integruoti energetikos sistemą. Reikėtų pašalinti esamas kliūtis ir stiprinti tarpvalstybinį bendradarbiavimą mažataršės ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos srityje; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pažymi, kad statybos produktų rinką reikia sustiprinti reguliavimo sistema, kuri būtų pritaikyta iniciatyvos „Renovacijos banga“ įgyvendinimui ir tvaria statyba paremtų statybos investicijų skatinimui; |
| --- | --- |

52.

Tvarus vartojimas

| 53. | ragina imtis teisėkūros veiksmų, kad visos į ES rinką pateikiamos fizinės prekės per visą savo gyvavimo ciklą – pradedant projektavimu, kasdieniu vartojimu, baigiant paskirties keitimu ir pakartotiniu panaudojimu, tausotų aplinką, būtų žiediškesnės ir energiją taupančios; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ragina pakeisti teisės aktus ir jais užtikrinti veiksmingesnes pastangas tvarkyti maisto atliekas, be kita ko, skatinant tvaraus maisto sektoriaus plėtrą (strategija „Nuo ūkio iki stalo“) ir mažinant maisto perdirbimo ir mažmeninės prekybos sektoriaus poveikį aplinkai imantis veiksmų dėl transporto, sandėliavimo, pakuočių ir maisto švaistymo prevencijos, ir tvarų maisto vartojimą skatinančius žingsnius; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pritaria Komisijos veiksmams, kuriais remiamas Europos socialinės ekonomikos plėtojimas, nes taip iš tiesų galima įveikti maisto atliekų ir trumpo produktų gyvavimo ciklo keliamas problemas ir plėtoti naują žaliąją veiklą; |
| --- | --- |

55.

| 56. | atkreipia dėmesį į tai, kad dabartinių krizių ir dėl jų kylančių iššūkių laikais vietos ir regionų valdžios institucijos yra priverstos nuolat peržiūrėti savo tikslus, nustatyti riziką ir dinamiškai reaguoti į vystymuisi kylančius sunkumus, kurie gali trukdyti nuolat ir visapusiškai įgyvendinti transformacinius veiksmus; |
| --- | --- |

56.

Finansinis atsparumo didinimo matmuo

| 57. | tvirtai pabrėžia, kad svarbiausi fondai (ES sanglaudos politika, ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė, Teisingos pertvarkos fondas, Modernizavimo fondas ir kt.), taip pat tiesiogiai vietos ir regionų lygmeniui skirti fondai (LIFE, Europos infrastruktūros tinklų priemonė ir kt.), kuriais siekiama remti žaliąją pertvarką, planuojami nacionaliniu lygmeniu, ir kad vietos ir regionų projektų aprėptis priklauso nuo centrinės valdžios gairių. Turėtų būti nustatytos procedūros, kuriomis būtų užtikrintas kuo didesnis ir poreikius atitinkantis vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimas planuojant ir naudojant ES lėšas; |
| --- | --- |

57.

| 58. | pabrėžia, kad Europos Komisijos pateiktame plane „REPowerEU“, kuris skirtas energijos taupymui, tiekimo įvairinimui, atsinaujinančiųjų energijos išteklių plėtojimui, iškastinio kuro vartojimo mažinimui ir pažangioms investicijoms, turėtų būti numatyta finansinė parama vietos ir regionų valdžios institucijoms šiam planui įgyvendinti, taip pat šiuo tikslu turėtų būti skiriamas esamas ar naujas ES finansavimas; ragina valstybes nares perskirstyti nepanaudotas Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės lėšas vietos energetinio saugumo planavimui ir investicijoms į atsinaujinančiuosius energijos išteklius remti; |
| --- | --- |

58.

| 59. | pabrėžia Sutarties nuostatų įtaką vietos ir regionų valdžios institucijų veiklos finansavimui, ypač klimato apsaugos srityje. Įvedamus pokyčius reikia pritaikyti prie vietos bendruomenių aplinkybių ir galimybių, sudarant sąlygas tuos pokyčius įgyvendinti veiksmingai, nesukuriant pernelyg didelės naštos vietos gyventojams; todėl ragina Europos Komisiją persvarstyti savivaldybės teikiamų paslaugų finansavimo taisykles, kad būtų įdiegti geresni sprendimai, kaip finansuoti labiausiai neatidėliotinus poreikius šioje srityje, nes tai turi įtakos poveikiui aplinkai; |
| --- | --- |

59.

| 60. | ragina racionalizuoti viešosios pagalbos taisykles, įskaitant paramą sprendimams dėl atliekų tvarkymui būtinų sistemų finansavimo ir priežiūros, ypač vietos ir regionų institucijoms sukurti finansavimo galimybes šioms sistemoms eksploatuoti, taip pat remti krizių valdymą ir ekonominės veiklos vykdytojus, įskaitant labai mažas įmones; |
| --- | --- |

60.

| 61. | pabrėžia, kad reikia kovoti su energijos ir judumo nepritekliumi taikant efektyvaus energijos vartojimo priemones ir plačiau diegiant atsinaujinančiuosius energijos išteklius, taip pat pabrėžia, kad su tuo susijusią paramą valstybės narės turi teikti vietos ir regionų lygmeniu; todėl mano, kad labai svarbu sumažinti pradinę išlaidų naštą, patiriamą dėl energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių priemonių, ypač namų ūkiams, labai mažoms ir mažosioms įmonėms ir nepalankioje padėtyje esantiems vartotojams; |
| --- | --- |

61.

| 62. | pabrėžia, kad peržiūrint dabartinę apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą numatytas finansavimas yra nepakankamas, kad būtų užtikrinta tikrai teisinga pertvarka, ir kad reikėtų apsvarstyti galimybę ne iš ATLPS, kuriai priklauso kelių transportas ir pastatai (ATLPS II), gaunamas pajamas skirti Socialiniam klimato fondui; siūlo Socialiniam klimato fondui asignuotas pajamas pradėti telkti anksčiau nei bus pradėta įgyvendinti ATLPS II; |
| --- | --- |

62.

| 63. | mano, kad Socialinis klimato fondas turėtų atsverti neigiamą poveikį namų ūkiams, labai mažoms ir mažosioms įmonėms ir pažeidžiamiausiems judumo dalyviams ir užtikrinti socialiniu požiūriu tvarų vystymąsi; |
| --- | --- |

63.

| 64. | skatina privatųjį sektorių (be kita ko, taikant didesnę gamintojo atsakomybę) plėsti savo vaidmenį didinant miestų ir regionų atsparumą; |
| --- | --- |

64.

| 65. | ragina užtikrinti Europos konkurencijos teisės lankstumą, visų pirma valstybės pagalbos požiūriu, nes ja nepakankamai atsižvelgiama į konkurencijos, su kuria Europos įmonės susiduria trečiosiose šalyse, kuriose nesilaikoma tų pačių taisyklių, pobūdį; |
| --- | --- |

65.

| 66. | pažymi, kad per žemai apskaičiuojamos dėl daugelio krizių ir vėluojančios aukštesnių valdymo lygmenų paramos vietos valdžios institucijų patiriamos išlaidos, todėl ragina teikti pasiūlymus dėl veiksmingesnių sprendimų; |
| --- | --- |

66.

| 67. | ragina skirti didesnę finansinę paramą žaliosioms investicijoms, turinčioms sniego kamuolio efektą, sutelkiant tolesnius veiksmus žaliajai pertvarkai skatinti; |
| --- | --- |

67.

| 68. | pažymi, kad be tiesioginės prieigos prie finansavimo, vietos ir regionų valdžios institucijos turėtų gauti pakankamą techninę pagalbą ir paramą gebėjimų stiprinimui, kad jos galėtų pasinaudoti esamomis finansavimo galimybėmis, taip pat kad būtų joms padėta veiksmingai suderinti privačias ir viešąsias lėšas ir investuojant geriau pasinaudoti žaliaisiais ir tvariais viešaisiais pirkimais; |
| --- | --- |

68.

| 69. | pritaria „žaliojo biudžeto“ idėjai kaip fiskalinės politikos formavimo priemonei, kuri padėtų siekti aplinkosaugos tikslų. Tai leistų įvertinti biudžeto ar fiskalinės politikos poveikį aplinkai, taip pat jos suderinamumą su pastangomis vykdyti nacionalinius ir tarptautinius įsipareigojimus (5); |
| --- | --- |

69.

| 70. | ragina dar labiau supaprastinti administracines procedūras ir mažinti reglamentavimo kliūtis, susijusias su naujų ir novatoriškų technologijų ir verslo modelių kūrimu ir įgyvendinimu; |
| --- | --- |

70.

| 71. | pažymi, kad su klimato politikos įgyvendinimo iššūkiais daugiausia susiduria vietos ir regionų valdžios institucijos, nors potencialus finansavimas (pavyzdžiui, mokestinės pajamos, pajamos iš taršos leidimų) pirmiausia keliauja į centrinį biudžetą; ragina peržiūrėti prieigos prie išteklių taisykles; |
| --- | --- |

71.

Ekosistemų paslaugų pasiūlos stiprinimas

| 72. | atkreipia dėmesį į būtinybę imtis konkrečių priemonių vandentvarkai miesto vietovėse ir ypač vandens išteklių valdymui racionalizuoti, kartu atsižvelgiant į jungtis su vandens baseinu, ir sukurti programą, kuri būtų naudojama plėtoti investicijas į mažos apimties vandens sulaikymą ir šiam tikslui sukurtų fondą; |
| --- | --- |

72.

| 73. | reiškia susirūpinimą, kad nepaisant plačios ES aplinkos teisės aktų taikymo srities, vis dar esama didelių ekosistemų teisinės apsaugos spragų (6), nors ekosistemų atkūrimas yra nepaprastai svarbus gyvenimo kokybės išsaugojimui ir tolesniam darniam vystymuisi reikalingų procesų užtikrinimui. |
| --- | --- |

73.

Briuselis, 2022 m. birželio 30 d.

Europos regionų komiteto pirmininkas

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/?uri=COM:2021:82:FIN

1

(2)  https://report.ipcc.ch/ar6wg2/pdf/IPCC_AR6_WGII_FinalDraft_FullReport.pdf

2

(3)  Climate change adaptation and disaster risk reduction in Europe Enhancing coherence of the knowledge base, policies and practices 15/2017, EEA, https://www.eea.europa.eu/publications/climate-change-adaptation-and-disaster

3

(4)  https://climate-adapt.eea.europa.eu/eu-adaptation-policy/sector-policies/ecosystem

4

(5)  https://www.oecd.org/environment/green-budgeting/.

5

(6)  Mapping and Assessment of Ecosystems and their Services: An EU ecosystem assessment, 2020 https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/handle/JRC120383

6

Mapping and Assessment of Ecosystems and their Services: An EU ecosystem assessment,

---

| 2022 9 30 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 375/41 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 9 30

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 375/41

---

Europos regionų komiteto nuomonė „Žaliųjų biudžetų įgyvendinimas vietos ir regionų lygmeniu“

(2022/C 375/07)

| Pranešėjas | Vincent CHAUVET (FR / RE), Oteno meras |
| --- | --- |
| Pamatinis dokumentas | Pirmininkaujančios valstybės narės prašymas pateikti nuomonę (41 straipsnio a punktas) |

Pranešėjas

Vincent CHAUVET (FR / RE), Oteno meras

Pamatinis dokumentas

Pirmininkaujančios valstybės narės prašymas pateikti nuomonę (41 straipsnio a punktas)

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | atkreipia dėmesį į tai, kad 2019 m. ES žaliuoju kursu parengtos veiksmų gairės siekiant iki 2050 m. neutralizuoti poveikį klimatui ir sukurti efektyviai išteklius naudojančią, žiedinę ir konkurencingą Europą. Kartu jame pabrėžiamas svarbus nacionalinių biudžetų vaidmuo nukreipiant viešąsias investicijas, vartojimą ir mokesčius į žaliuosius prioritetus, aiškiai įsipareigojant skatinti žaliojo biudžeto sudarymo praktiką ES; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia žaliojo biudžeto sudarymo svarbą siekiant iki 2050 m. įgyvendinti poveikio klimatui neutralumo tikslą ir tarptautinius įsipareigojimus klimato kaitos srityje siekiant įvertinti žaliąjį finansavimo, kuriuo siekiama pakeisti mūsų gyvenimo būdą (visų pirma energetikos, būsto, transporto ir maisto sistemas), poveikį ir atsižvelgti į teisingus ir įtraukius pertvarkos aspektus; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Europos Komisiją ir valstybes nares remti aktyvų regionų ir miestų dalyvavimą vertinant, ar biudžeto punktai atitinka klimato ir aplinkos apsaugos tikslus, ir teikiant suderintas apibrėžtis, klasifikacijas ir gaires, kaip jas taikyti konkretiems veiksmams; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pakartoja, kad ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo fondų lėšos dar nepasiekė regionų ar vietos valdymo lygmenų, kuriuose įgyvendinamos priemonės. Tai yra tikras iššūkis, atsižvelgiant į tai, kad, EBPO duomenimis, subnacionalinės valdžios institucijoms tenka 55 proc. viešųjų išlaidų ir 64 proc. viešųjų investicijų, susijusių su klimatu ir aplinka; |
| --- | --- |

4.

Pagrindinė apibrėžtis

| 5. | pažymi, kad 2021 m. gegužės mėn. Europos Komisija žaliojo biudžeto sudarymą apytiksliai apibrėžė, kaip biudžeto procesą, kurio metu nustatomas ir vertinamas biudžeto punktų indėlis į klimato apsaugą pagal konkrečius veiklos rodiklius, siekiant geriau suderinti biudžeto politiką su aplinkos apsaugos tikslais; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vis dėlto įspėja, kad reikėtų pateikti bendrą ir aiškią žaliojo biudžeto sudarymo ir juo grindžiamo proceso apibrėžtį, kad būtų galima įvertinti viso viešojo biudžeto arba tam tikrų jo dalių poveikį aplinkai ir klimatui, atsižvelgiant į tai, kad žaliasis biudžetas taip pat yra sprendimų priėmimo metodas; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atkreipia dėmesį į tai, kad EBPO parengė žaliojo biudžeto sudarymo strateginę programą, pagal kurią vyriausybėms sudaromos palankios sąlygos sudaryti žaliąjį biudžetą, apibrėžiant jo formą, tikslą ir metodą. Be to, 2022 m. sausio mėn. Europos Komisija parengė Europos žaliojo biudžeto sudarymo orientacinę sistemą, kaip gaires dėl žaliojo biudžeto sudarymo arba esamos ES valstybių narių praktikos atnaujinimo; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina Europos Komisiją ir valstybes nares padėti vietos ir regionų valdžios institucijoms taikyti žaliojo biudžeto proceso gaires ir metodologinę sistemą, įskaitant esamus pasiūlymus subnacionalinio lygmens valdžios institucijoms (1), pagal kurias biudžeto punktų indėlis į aplinkos apsaugą būtų nustatomas ir vertinamas pagal konkrečius aplinkosauginio veiksmingumo rodiklius, siekiant geriau suderinti vietos ir nacionalinę biudžeto politiką su aplinkosaugos tikslais; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vis dėlto primena, kad pateikta metodika turi būti pakankamai lanksti kad ją būtų galima pritaikyti prie konkrečių šalių aplinkybių (subnacionalinės atsakomybės, biudžeto nomenklatūros ir kt.), taip pat prie subnacionalinio valdymo lygmens; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kartu ragina Europos Komisiją apsvarstyti galimybę neapsiriboti vien tik žaliojo biudžeto sudarymo metodologine sistema, bet apsvarstyti pasiūlymą priimti šiam tikslui skirtą teisinį pagrindą; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pabrėžia, kad svarbu nustatyti „žaliojo biudžeto tikslus“ vietos ir regionų lygmeniu, atsižvelgiant į klimato ir tvarumo tikslus, nustatytus sektorių planuose (pvz., regioniniuose energetikos planuose, tvarios energetikos ir kovos su klimato kaita veiksmų planuose, tvaraus judumo planuose ir t. t.); |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina 100 Europos miestų, kuriuos Europos Komisija atrinko, kad iki 2030 m. jie taptų neutralaus poveikio klimatui ir pažangiaisiais miestais, taikyti žaliojo biudžeto sudarymą, kad būtų galima stebėti, kaip miestai ir jų vietos suinteresuotieji subjektai įgyvendina klimato sutarties investicijų planą; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pabrėžia, kad klimato kaita daro ekonominį poveikį. Šios aplinkosaugos sąnaudos (neigiamas išorinis poveikis) yra didesnės, nei manyta anksčiau, tačiau įmonės ir organizacijos gali pagerinti savo ekonominę padėtį mažindamos šį neigiamą išorinį poveikį, taigi ir fiskalinį poveikį. Įmonės ir organizacijos gali sumažinti arba panaikinti aplinkos apsaugos mokesčius laikydamosi klimato srities teisės aktų, todėl pastarieji taip pat turėtų būti laikomi ekonomine galimybe; |
| --- | --- |

13.

Stebėsena

| 14. | mano, kad rengiant žaliąjį biudžetą vietos ir regionų lygmeniu daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama išlaidų ir pajamų priemonėms, visų pirma biudžeto dokumentų, kuriuose nurodomi išlaidų asignavimai, stebėsenai. Tačiau siekiant, kad vertinimas būtų prieinamesnis, turėtų būti įmanoma tik įvertinti išlaidas (pirmuoju etapu). Pajamos ir mokestinės išlaidos galėtų būti vertinamos antruoju etapu, kaip rekomenduojama ES žaliojo biudžeto sudarymo orientacinėje sistemoje; |
| --- | --- |

14.

| 15. | vis dėlto pažymi, jog norint, kad žaliasis biudžetas sulauktų sėkmės ir atneštų naudos vietos ir regionų lygmeniu, reikia sukurti ne tik žaliojo biudžeto sudarymo priemones, bet ir palankią sistemą; tačiau už šios sistemos kūrimą turėtų būti atsakingos ne tik vietos ir regionų valdžios institucijos – tai turėtų būti vykdoma aukštesniu valdymo lygmeniu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | mano, kad reikia sudaryti biudžeto punktų, skirtų vietos ir regionų žaliajam biudžetui sudaryti, sąrašą, kuriuose būtų nurodytas konkretus grynasis poveikis aplinkai, kurį iš esmės būtų galima laikyti žaliuoju, taip pat punktų, kurių grynasis poveikis iš esmės būtų laikomas ruduoju arba neutraliu, sąrašą. Šis sąrašas turėtų būti įtrauktas į žaliojo biudžeto sudarymo gaires ir priemones, skirtas vietos ir regionų valdžios institucijoms, norinčioms įgyvendinti žaliojo biudžeto sudarymą arba atnaujinti savo dabartinę praktiką. Atsižvelgdamas į tai, Komitetas palankiai vertina Europos Komisijos ir EBPO pastangas paversti tai realybe; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pabrėžia, jog svarbu, kad vietos ir regionų valdžios institucijos įvertintų žaliųjų ir rudųjų elementų poveikį klimato kaitai, kartu spręsdamos išmetamo CO2 kiekio, prisitaikymo ir švelninimo, biologinės įvairovės, švaraus oro ir kitos aplinkos taršos klausimus; |
| --- | --- |

17.

| 18. | mano, kad principas „nedaryti didelės žalos“ skatina vietos ir regionų valdžios institucijas taikyti žaliojo biudžeto sudarymo metodiką; |
| --- | --- |

18.

| 19. | mano, kad žaliasis biudžetas gali būti veiksminga sprendimų priėmimo priemonė, skirta stebėti ir vertinti tvarią ir klimato politiką, atsižvelgiant į vidutinės trukmės ir ilgalaikę apskaitos strategiją, integruojant ją į daugiametį viešųjų darbų planą ir biudžeto numatymą; mano, kad veiksmingi tolesni veiksmai yra vienas iš svarbiausių sėkmingo įgyvendinimo aspektų; |
| --- | --- |

19.

| 20. | prašo sukurti ne tik nacionalinio, bet ir savivaldybių tarpusavio bendradarbiavimo platformą, kurios tikslas – keistis geriausia patirtimi ir stiprinti gebėjimus, kad vietos ir regionų valdžios institucijos galėtų prisidėti prie jų biudžeto žalinimo. Mokymai turėtų padėti vietos ir regionų valdžios institucijoms praktiškai taikyti taikomąsias programas, įvertinti esamą praktiką ir spręsti konkrečias viešųjų finansų žalinimo problemas; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ragina Europos Komisiją ir valstybes nares suteikti daugiau galimybių dalyvauti techninės paramos iniciatyvose, susijusiose su žaliojo biudžeto sudarymu, nes šiuo metu jos prieinamos daugiausia nacionaliniu lygmeniu; todėl yra pasirengęs, bendradarbiaudamas su Europos Komisija, EBPO, I4CE ir kitais susijusiais subjektais, RK nariams pradėti rengti privalomus mokymus apie žaliojo biudžeto sudarymą, kurie būtų pirmas žingsnis siekiant didinti informuotumą apie šio biudžeto sudarymo metodo taikymą ir perduoti atitinkamą praktinę patirtį; |
| --- | --- |

21.

Sąlygų investicijoms sudarymas

| 22. | primena, kad žaliojo biudžeto sudarymas suprantamas kaip biudžeto žalumo vertinimas. tačiau galutinis jo tikslas taip pat turėtų būti padidinti žaliųjų biudžeto dalių dalį, nes žaliojo biudžeto sudarymas yra viena iš žaliojo kurso įgyvendinimo priemonių, už kurias atsakingos vietos ir regionų valdžios institucijos. Visų pirma tai turėtų sudaryti sąlygas ES tiesiogiai teikti finansavimą vietos ir regionų valdžios institucijoms žaliajai pertvarkai įgyvendinti. Sudarant Europos Sąjungos biudžetą ir įgyvendinant įvairius ES fondus reikėtų atsižvelgti į skirtingą klimato kaitos poveikio įvairioms šalims ir regionams mastą, todėl nustatant Sąjungos paramos ir finansavimo dydį reikia atsižvelgti į teritorijų įvairovę ir kiekvienos iš jų socialinę bei ekonominę padėtį, taip pat į gebėjimą reaguoti į klimato kaitos poveikį; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pabrėžia, kad, be biudžeto vertinimo, vietos ir regionų valdžios institucijoms reikia pakankamo finansavimo, suteikiant joms daugiau galimybių dalyvauti programose ir remti finansiškai tinkamų projektų (įskaitant mažesnio masto projektus) plėtojimą, sujungiant nedidelio masto projektus, kad būtų sukurta reikiama masto ekonomija; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pakartoja, kad labai svarbu bus sutelkti privačius finansavimo šaltinius; vietos ir regionų valdžios institucijoms reikės didesnių administracinių gebėjimų, kad būtų galima įveikti silpnus inžinerinius gebėjimus dėl jų dydžio ir turimų išteklių; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pabrėžia didelį žaliojo biudžeto rengimo metodikos potencialą vertinant projektus ir galimybę juos finansuoti išleidžiant žaliąsias obligacijas, kad būtų paspartintos investicijos į mažo anglies dioksido kiekio technologijas ir padidinta parama investuotojams, taip pat jos būtų pagrindinė priemonė kovojant su klimato kaita ir įgyvendinant Paryžiaus susitarimą. Tokiomis iniciatyvomis kaip Pasaulinė žaliųjų obligacijų partnerystė (angl. k. Global Green Bond Partnership) remiamos subnacionalinių subjektų, pavyzdžiui, miestų, valstybių ir regionų, korporacijų ir privačių bendrovių bei finansų įstaigų, pastangos paspartinti žaliųjų obligacijų išleidimą; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ragina Europos Komisiją ir valstybes nares skaičiuojant regioninio viešojo sektoriaus subjekto deficitą neįtraukti žaliųjų investicijų ir joms netaikyti skolos ribos pagal subalansuoto biudžeto taisyklę, taip padidinant žaliąsias investicijas, kad būtų pasiekti plataus užmojo ES tikslai ir sumažintas išmetamas CO2 kiekis; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pabrėžia, kad Europos Komisija pagerino tvarios ekonominės veiklos finansavimą, įgyvendindama atnaujintą tvaraus finansavimo strategiją ir tvaraus finansavimo sistemą, priimdama Tvaraus finansavimo taksonomijos reglamentą ir Su tvarumu susijusios finansinės informacijos atskleidimo reglamentą; pripažįsta, kad svarbu integruoti žaliuosius biudžetus su mažo anglies dioksido kiekio ir teigiamo anglies dioksido poveikio rodikliais siekiant sutelkti privatų kapitalą viešosioms investicijoms ir suteikti investuotojams aiškesnį supratimą apie jų investicijų poveikį anglies dioksido išmetimui; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ragina Europos Komisiją ir valstybes nares parengti žaliojo biudžeto sudarymo sertifikatą, atitinkantį taksonomijos reikalavimus, kiek tai taikytina refinansuojamiems projektams; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ragina iš esmės patobulinti taksonomiją, gerokai sumažinant darbuotojų skaičių įmonėse, kurioms ji taikoma, ir pritaria, kad branduolinė energija būtų įtraukta į taksonomiją kaip žaliosios investicijos; |
| --- | --- |

29.

Dalyvavimas ir skaidrumas

| 30. | rekomenduoja vietos ir regionų valdžios institucijoms tarp piliečių platinti žaliojo biudžeto stebėsenos ataskaitas, kad būtų skatinamas klimato ir aplinkos politikos veiksmingumas, atskaitomybė ir skaidrumas; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ragina reguliariai atlikti žaliojo biudžeto sudarymo metodikos išorės auditą, ypač pagrindinės hipotezės, naudojamos klasifikuojant išlaidas ir pajamas, siekiant užtikrinti atskaitomybę ir galiausiai padidinti visuomenės pasitikėjimą šiuo procesu; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ragina stiprinti piliečių atsakomybę už žaliąją darbotvarkę. Regionų komitetas ragina miestus ir regionus ne tik teikti informaciją apie žaliojo biudžeto sudarymą, bet ir didinti žaliojo dalyvaujamojo biudžeto sudarymo mastą, kad piliečiai, visų pirma vietos jaunimo tarybos, galėtų prisiimti atsakomybę už dalį metinio biudžeto, skirto jų bendruomenei naudingiems žaliesiems projektams; |
| --- | --- |

32.

Socialinio biudžeto sudarymas

| 33. | pripažįsta, kad žalieji biudžetai yra galingos ekonominės priemonės visuomenei ir ekonomikai transformuoti ir lygybei didinti; kita vertus, įspėja, kad žaliojo biudžeto sudarymas turi būti suderintas su socialiniais tikslais, siekiant užtikrinti, kad niekas nebūtų paliktas nuošalyje; |
| --- | --- |

33.

| 34. | patvirtina, kad miestams ir regionams tenka svarbus vaidmuo siekiant mažataršės ir įtraukios pertvarkos ir pabrėžia, kad klimato politikos veiksmai turi tapti prioritetiniu savivaldybių uždaviniu. Kai kurie bendri miestams susirūpinimą keliantys klausimai yra susiję su klimato kaitos poveikiu teritorijų planavimui, segregacijai ir miestų plėtrai, žmonių sveikatai ir ekonomikos sluoksniavimui. Investicijos į mažataršę miestų infrastruktūrą gali turėti teigiamą poveikį mažas pajamas gaunantiems ir pažeidžiamiems gyventojams; todėl vietos ir regionų valdžios institucijos negali būti paliktos vienos įgyvendinti žaliąją pertvarką. Tiek valstybės narės, tiek ES privalo remti šias pastangas; |
| --- | --- |

34.

| 35. | mano, kad perskirstymas yra labai svarbus siekiant nė vieno nepalikti nuošalyje, nes dėl klimato kaitos švelninimo politikos labai padidės daug šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetančių prekių ir paslaugų (šildymo ir oro kondicionavimo, būsto nuomos, transporto) sąnaudos. Šalyse, kuriose šias prekes ir paslaugas neproporcingai daug vartoja mažas pajamas gaunantys namų ūkiai, klimato kaitos švelninimo politika padidins nelygybę dėl išlaidų. Siekiant išvengti socialinės nelygybės, reikia griežčiau taikyti principą „teršėjas moka“. Todėl perskirstymas turi būti organizuojamas taip, kad būtų atlyginama tiems, kurie veikia tausodami klimatą. Kova su klimato kaita yra visos visuomenės užduotis. Sudarant Europos Sąjungos biudžetą ir įgyvendinant įvairius ES fondus, reikia atsižvelgti į socialinius ir ekonominius šalių ir regionų skirtumus ir į klimato kaitos bei kovos su ja politikos poveikį teritorinei ir socialinei nelygybei, kad perėjimas prie žaliosios ekonomikos būtų kuo teisingesnis ir įtraukesnis. |
| --- | --- |

35.

Briuselis, 2022 m. birželio 30 d.

Europos regionų komiteto pirmininkas

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Klimato ekonomikos institutas ir EBPO Regionų ir miestų centras jau parengė arba rengia biudžeto klimato vertinimo procedūras arba konkrečias gaires, skirtas vietos ir regionų valdžios institucijoms.

1

---

III Parengiamieji aktai

Regionų komitetas

150-oji RK plenarinė sesija, 2022 6 29–2022 6 30

| 2022 9 30 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 375/45 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 9 30

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 375/45

---

Europos regionų komiteto nuomonė „Darbo skaitmeninėse platformose sąlygų gerinimas“

(2022/C 375/08)

| Pranešėjas | Yonnec POLET (BE / PES) Pirmasis Berchem-Sainte-Agathe mero pavaduotojas |
| --- | --- |
| Pamatiniai dokumentai: | Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Geresnės darbo sąlygos kuriant stipresnę socialinę Europą. Visų skaitmenizacijos teikiamų privalumų išnaudojimas darbo ateičiai kurti“
  COM(2021) 761 final

  Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl darbo skaitmeninėse platformose sąlygų gerinimo
  COM(2021) 762 final |

Pranešėjas

Yonnec POLET (BE / PES) Pirmasis Berchem-Sainte-Agathe mero pavaduotojas

Pamatiniai dokumentai:

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Geresnės darbo sąlygos kuriant stipresnę socialinę Europą. Visų skaitmenizacijos teikiamų privalumų išnaudojimas darbo ateičiai kurti“

COM(2021) 761 final

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl darbo skaitmeninėse platformose sąlygų gerinimo

COM(2021) 762 final

I.   SIŪLOMI PAKEITIMAI

COM(2021) 762 final

1 pakeitimas

9 konstatuojamoji dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| kai skaitmeninės platformos veikia keliose valstybėse narėse arba tarpvalstybiniu mastu, dažnai neaišku, kur ir kas atlieka darbą skaitmeninėje platformoje. Be to,
  nacionalinės
  valdžios institucijos neturi galimybės lengvai susipažinti su skaitmeninių darbo platformų duomenimis, tokiais kaip skaitmeninėse platformose dirbančių asmenų skaičius, jų užimtumo statusas ir darbo sąlygos. Dėl to sunkiau laikytis taikytinų taisyklių, be kita ko, susijusių su darbo teise ir socialine apsauga; | kai skaitmeninės platformos veikia keliose valstybėse narėse arba tarpvalstybiniu mastu, dažnai neaišku, kur ir kas atlieka darbą skaitmeninėje platformoje. Be to,
  valstybių narių kompetentingos
  institucijos neturi galimybės lengvai susipažinti su skaitmeninių darbo platformų duomenimis, tokiais kaip skaitmeninėse platformose dirbančių asmenų skaičius, jų užimtumo statusas ir darbo sąlygos. Dėl to sunkiau laikytis taikytinų taisyklių, be kita ko, susijusių su darbo teise ir socialine apsauga; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

kai skaitmeninės platformos veikia keliose valstybėse narėse arba tarpvalstybiniu mastu, dažnai neaišku, kur ir kas atlieka darbą skaitmeninėje platformoje. Be to,
  nacionalinės
  valdžios institucijos neturi galimybės lengvai susipažinti su skaitmeninių darbo platformų duomenimis, tokiais kaip skaitmeninėse platformose dirbančių asmenų skaičius, jų užimtumo statusas ir darbo sąlygos. Dėl to sunkiau laikytis taikytinų taisyklių, be kita ko, susijusių su darbo teise ir socialine apsauga;

kai skaitmeninės platformos veikia keliose valstybėse narėse arba tarpvalstybiniu mastu, dažnai neaišku, kur ir kas atlieka darbą skaitmeninėje platformoje. Be to,
  valstybių narių kompetentingos
  institucijos neturi galimybės lengvai susipažinti su skaitmeninių darbo platformų duomenimis, tokiais kaip skaitmeninėse platformose dirbančių asmenų skaičius, jų užimtumo statusas ir darbo sąlygos. Dėl to sunkiau laikytis taikytinų taisyklių, be kita ko, susijusių su darbo teise ir socialine apsauga;

Paaiškinimas

Daugelyje valstybių narių regionų valdžios institucijos turi įgaliojimus nustatyti darbuotojų statusą.

2 pakeitimas

16 konstatuojamoji dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| ši direktyva turėtų būti taikoma visiems skaitmeninėse platformose pagal darbo sutartis ar darbo santykius dirbantiems Sąjungos darbuotojams, kaip jie suprantami pagal kiekvienos valstybės narės galiojančią teisę, kolektyvines sutartis ar taikomą praktiką, atsižvelgiant į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką. Tai turėtų apimti atvejus, kai skaitmeninėse platformose dirbančio asmens užimtumo statusas nėra aiškus, kad tą statusą būtų galima teisingai nustatyti. Su asmens duomenų tvarkymu susijusios nuostatos dėl algoritminio valdymo taip pat turėtų būti taikomos tikrai savarankiškai dirbantiems asmenims
  ir kitiems
  skaitmeninėse platformose Sąjungoje
  ne pagal darbo santykius dirbantiems asmenims
  ; | ši direktyva turėtų būti taikoma visiems skaitmeninėse platformose pagal darbo sutartis ar darbo santykius dirbantiems Sąjungos darbuotojams, kaip jie suprantami pagal kiekvienos valstybės narės galiojančią teisę, kolektyvines sutartis ar taikomą praktiką, atsižvelgiant į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką. Tai turėtų apimti atvejus, kai skaitmeninėse platformose dirbančio asmens užimtumo statusas nėra aiškus
  arba klaidingai arba piktnaudžiaujant nustatytas
  , kad tą statusą būtų galima teisingai nustatyti. Su asmens duomenų tvarkymu susijusios nuostatos dėl algoritminio valdymo taip pat turėtų būti taikomos tikrai savarankiškai dirbantiems asmenims, atliekantiems darbą skaitmeninėse platformose Sąjungoje; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

ši direktyva turėtų būti taikoma visiems skaitmeninėse platformose pagal darbo sutartis ar darbo santykius dirbantiems Sąjungos darbuotojams, kaip jie suprantami pagal kiekvienos valstybės narės galiojančią teisę, kolektyvines sutartis ar taikomą praktiką, atsižvelgiant į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką. Tai turėtų apimti atvejus, kai skaitmeninėse platformose dirbančio asmens užimtumo statusas nėra aiškus, kad tą statusą būtų galima teisingai nustatyti. Su asmens duomenų tvarkymu susijusios nuostatos dėl algoritminio valdymo taip pat turėtų būti taikomos tikrai savarankiškai dirbantiems asmenims
  ir kitiems
  skaitmeninėse platformose Sąjungoje
  ne pagal darbo santykius dirbantiems asmenims
  ;

ši direktyva turėtų būti taikoma visiems skaitmeninėse platformose pagal darbo sutartis ar darbo santykius dirbantiems Sąjungos darbuotojams, kaip jie suprantami pagal kiekvienos valstybės narės galiojančią teisę, kolektyvines sutartis ar taikomą praktiką, atsižvelgiant į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką. Tai turėtų apimti atvejus, kai skaitmeninėse platformose dirbančio asmens užimtumo statusas nėra aiškus
  arba klaidingai arba piktnaudžiaujant nustatytas
  , kad tą statusą būtų galima teisingai nustatyti. Su asmens duomenų tvarkymu susijusios nuostatos dėl algoritminio valdymo taip pat turėtų būti taikomos tikrai savarankiškai dirbantiems asmenims, atliekantiems darbą skaitmeninėse platformose Sąjungoje;

Paaiškinimas

Vienas iš direktyvos tikslų – sudaryti sąlygas teisingai nustatyti savarankiškai dirbančių asmenų arba samdomųjų darbuotojų statusą.

3 pakeitimas

18 konstatuojamoji dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| skaitmeninės darbo platformos skiriasi nuo kitų interneto platformų tuo, kad jų organizuojamą darbą fiziniai asmenys atlieka vienkartiniu ar pakartotiniu skaitmeninės platformos teikiamos paslaugos gavėjo prašymu. Fizinių asmenų darbo organizavimas turėtų reikšti, kad bent jau atliekamas svarbus vaidmuo derinant paslaugos paklausą su fizinio asmens, sudariusio sutartinius santykius su skaitmenine darbo platforma ir galinčio atlikti konkrečią užduotį, darbo pasiūla; taip pat gali būti atliekama kita veikla, pavyzdžiui, mokėjimų tvarkymas. Interneto platformos, kurios neorganizuoja fizinių asmenų darbo, o tik užtikrina priemones, kuriomis paslaugų teikėjai gali pasiekti galutinį naudotoją, pavyzdžiui, reklamuoja pasiūlymus ar prašymus teikti paslaugas arba sutelkia ir rodo esamus konkrečios srities paslaugų teikėjus, neturėtų būti laikomos skaitmeninėmis darbo platformomis. Skaitmeninėms darbo platformoms neturėtų būti priskirti paslaugų teikėjai, kurių pagrindinis tikslas yra naudoti turtą arba juo dalytis, pvz., trumpalaikė būsto nuoma. Ši apibrėžtis
  turėtų būti
  taikoma
  tik tiems
  paslaugų teikėjams, kuriems fizinio asmens darbo organizavimas, pavyzdžiui, asmenų ar prekių vežimas arba valymas,
  nėra tik smulki papildoma veikla
  ; | skaitmeninės darbo platformos skiriasi nuo kitų interneto platformų tuo, kad jų organizuojamą darbą fiziniai asmenys atlieka vienkartiniu ar pakartotiniu skaitmeninės platformos teikiamos paslaugos gavėjo prašymu. Fizinių asmenų darbo organizavimas turėtų reikšti, kad bent jau atliekamas svarbus vaidmuo derinant paslaugos paklausą su fizinio asmens, sudariusio sutartinius santykius su skaitmenine darbo platforma ir galinčio atlikti konkrečią užduotį, darbo pasiūla; taip pat gali būti atliekama kita veikla, pavyzdžiui, mokėjimų tvarkymas. Interneto platformos, kurios neorganizuoja fizinių asmenų darbo, o tik užtikrina priemones, kuriomis paslaugų teikėjai gali pasiekti galutinį naudotoją, pavyzdžiui, reklamuoja pasiūlymus ar prašymus teikti paslaugas arba sutelkia ir rodo esamus konkrečios srities paslaugų teikėjus, neturėtų būti laikomos skaitmeninėmis darbo platformomis. Skaitmeninėms darbo platformoms neturėtų būti priskirti paslaugų teikėjai, kurių pagrindinis tikslas yra naudoti turtą arba juo dalytis, pvz., trumpalaikė būsto nuoma. Ši apibrėžtis taikoma paslaugų teikėjams, kuriems fizinio asmens darbo organizavimas, pavyzdžiui, asmenų ar prekių vežimas arba valymas, yra būtina ir labai svarbi veikla.
  Į šią apibrėžtį turėtų būti įtrauktos papildomos paslaugos, susijusios su teikiamomis paslaugomis, kurių pagrindinis tikslas yra naudoti turtą arba juo dalytis ir dėl kurių reikia organizuoti asmenų atliekamą darbą, kai jos yra būtinos, labai svarbios ir užsakomos per platformą; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

skaitmeninės darbo platformos skiriasi nuo kitų interneto platformų tuo, kad jų organizuojamą darbą fiziniai asmenys atlieka vienkartiniu ar pakartotiniu skaitmeninės platformos teikiamos paslaugos gavėjo prašymu. Fizinių asmenų darbo organizavimas turėtų reikšti, kad bent jau atliekamas svarbus vaidmuo derinant paslaugos paklausą su fizinio asmens, sudariusio sutartinius santykius su skaitmenine darbo platforma ir galinčio atlikti konkrečią užduotį, darbo pasiūla; taip pat gali būti atliekama kita veikla, pavyzdžiui, mokėjimų tvarkymas. Interneto platformos, kurios neorganizuoja fizinių asmenų darbo, o tik užtikrina priemones, kuriomis paslaugų teikėjai gali pasiekti galutinį naudotoją, pavyzdžiui, reklamuoja pasiūlymus ar prašymus teikti paslaugas arba sutelkia ir rodo esamus konkrečios srities paslaugų teikėjus, neturėtų būti laikomos skaitmeninėmis darbo platformomis. Skaitmeninėms darbo platformoms neturėtų būti priskirti paslaugų teikėjai, kurių pagrindinis tikslas yra naudoti turtą arba juo dalytis, pvz., trumpalaikė būsto nuoma. Ši apibrėžtis
  turėtų būti
  taikoma
  tik tiems
  paslaugų teikėjams, kuriems fizinio asmens darbo organizavimas, pavyzdžiui, asmenų ar prekių vežimas arba valymas,
  nėra tik smulki papildoma veikla
  ;

skaitmeninės darbo platformos skiriasi nuo kitų interneto platformų tuo, kad jų organizuojamą darbą fiziniai asmenys atlieka vienkartiniu ar pakartotiniu skaitmeninės platformos teikiamos paslaugos gavėjo prašymu. Fizinių asmenų darbo organizavimas turėtų reikšti, kad bent jau atliekamas svarbus vaidmuo derinant paslaugos paklausą su fizinio asmens, sudariusio sutartinius santykius su skaitmenine darbo platforma ir galinčio atlikti konkrečią užduotį, darbo pasiūla; taip pat gali būti atliekama kita veikla, pavyzdžiui, mokėjimų tvarkymas. Interneto platformos, kurios neorganizuoja fizinių asmenų darbo, o tik užtikrina priemones, kuriomis paslaugų teikėjai gali pasiekti galutinį naudotoją, pavyzdžiui, reklamuoja pasiūlymus ar prašymus teikti paslaugas arba sutelkia ir rodo esamus konkrečios srities paslaugų teikėjus, neturėtų būti laikomos skaitmeninėmis darbo platformomis. Skaitmeninėms darbo platformoms neturėtų būti priskirti paslaugų teikėjai, kurių pagrindinis tikslas yra naudoti turtą arba juo dalytis, pvz., trumpalaikė būsto nuoma. Ši apibrėžtis taikoma paslaugų teikėjams, kuriems fizinio asmens darbo organizavimas, pavyzdžiui, asmenų ar prekių vežimas arba valymas, yra būtina ir labai svarbi veikla.
  Į šią apibrėžtį turėtų būti įtrauktos papildomos paslaugos, susijusios su teikiamomis paslaugomis, kurių pagrindinis tikslas yra naudoti turtą arba juo dalytis ir dėl kurių reikia organizuoti asmenų atliekamą darbą, kai jos yra būtinos, labai svarbios ir užsakomos per platformą;

Paaiškinimas

Taip siekiama užtikrinti, kad būtinos ir labai svarbios papildomos paslaugos, apimančios asmenų atliekamo darbo elementą, galėtų patekti į direktyvos taikymo sritį, jei jos užsakomos per platformą.

4 pakeitimas

23 konstatuojamoji dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| teisingo užimtumo statuso kvalifikavimo užtikrinimas neturėtų trukdyti gerinti skaitmeninėse platformose tikrai savarankiškai dirbančių asmenų darbo sąlygų. Jei skaitmeninė darbo platforma savanoriškai arba susitarusi su atitinkamais asmenimis nusprendžia mokėti už toje platformoje savarankiškai dirbančių asmenų socialinę apsaugą, draudimą nuo nelaimingų atsitikimų ar kitokį draudimą, mokymo priemones ar skirti panašias išmokas, neturėtų būti laikoma, kad tokios išmokos yra esminiai darbo santykių egzistavimą patvirtinantys elementai; | teisingo užimtumo statuso kvalifikavimo užtikrinimas neturėtų trukdyti gerinti skaitmeninėse platformose tikrai savarankiškai dirbančių asmenų darbo sąlygų. Jei skaitmeninė darbo platforma savanoriškai arba susitarusi su atitinkamais asmenimis nusprendžia mokėti už toje platformoje savarankiškai dirbančių asmenų socialinę apsaugą, draudimą nuo nelaimingų atsitikimų ar kitokį draudimą, mokymo priemones ar skirti panašias išmokas, neturėtų būti
  automatiškai
  laikoma, kad tokios išmokos yra esminiai darbo santykių egzistavimą patvirtinantys elementai,
  nedarant poveikio 4 straipsnyje dėl teisinės prezumpcijos išdėstytoms priežastims
  ; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

teisingo užimtumo statuso kvalifikavimo užtikrinimas neturėtų trukdyti gerinti skaitmeninėse platformose tikrai savarankiškai dirbančių asmenų darbo sąlygų. Jei skaitmeninė darbo platforma savanoriškai arba susitarusi su atitinkamais asmenimis nusprendžia mokėti už toje platformoje savarankiškai dirbančių asmenų socialinę apsaugą, draudimą nuo nelaimingų atsitikimų ar kitokį draudimą, mokymo priemones ar skirti panašias išmokas, neturėtų būti laikoma, kad tokios išmokos yra esminiai darbo santykių egzistavimą patvirtinantys elementai;

teisingo užimtumo statuso kvalifikavimo užtikrinimas neturėtų trukdyti gerinti skaitmeninėse platformose tikrai savarankiškai dirbančių asmenų darbo sąlygų. Jei skaitmeninė darbo platforma savanoriškai arba susitarusi su atitinkamais asmenimis nusprendžia mokėti už toje platformoje savarankiškai dirbančių asmenų socialinę apsaugą, draudimą nuo nelaimingų atsitikimų ar kitokį draudimą, mokymo priemones ar skirti panašias išmokas, neturėtų būti
  automatiškai
  laikoma, kad tokios išmokos yra esminiai darbo santykių egzistavimą patvirtinantys elementai,
  nedarant poveikio 4 straipsnyje dėl teisinės prezumpcijos išdėstytoms priežastims
  ;

Paaiškinimas

Nors savanoriškas savarankiškai dirbančių asmenų darbo sąlygų gerinimas platformose yra sveikintinas, juo neturėtų būti naudojamasi siekiant apeiti teisinę prezumpciją ar vėl pradėti taikyti pavaldumo sąvoką. Jei savanoriški patobulinimai įtraukiami į 4 straipsnyje dėl teisinės prezumpcijos numatytą aktų sąrašą, juos turi būti galima panaudoti darbo santykių buvimui apibūdinti.

5 pakeitimas

25 konstatuojamoji dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| kad teisinė prezumpcija būtų veiksminga ir kad būtų lengviau užtikrinti darbuotojų teises, į direktyvą turi būti įtraukti kriterijai, pagal kuriuos skaitmeninė darbo platforma kontroliuoja atliekamą darbą. Tie kriterijai turėtų būti grindžiami Sąjungos ir nacionalinių teismų praktika ir jais turėtų būti atsižvelgiama į nacionalines darbo santykių sampratas. Kriterijai turėtų apimti konkrečius elementus, iš kurių būtų matyti, kad, pavyzdžiui, skaitmeninė darbo platforma ne tik rekomenduoja, bet ir praktiškai nustato darbo sąlygas arba atlygį, teikia nurodymus, kaip turi būti atliekamas darbas, arba užkerta kelią skaitmeninėje platformoje dirbančiam asmeniui plėtoti verslo ryšius su potencialiais klientais. Kad prezumpcija būtų taikoma praktiškai, visada turėtų būti tenkinami
  du kriterijai
  . Tačiau kriterijai neturėtų būti taikomi tais atvejais, kai skaitmeninėse platformose dirbantys asmenys yra tikrai savarankiškai dirbantys asmenys. Tikrai savarankiškai dirbantys asmenys prieš savo klientus patys atsako už tai, kaip atlieka savo darbą, ir už jo rezultatų kokybę. Tikrai savarankiško darbo požymiai yra laisvė pasirinkti darbo valandas ar nebuvimo darbe laikotarpius, atsisakyti atlikti užduotis, pasitelkti subrangovus ar pavaduojančius asmenis arba dirbti bet kuriai trečiajai šaliai. Todėl, jei šis pasirinkimas de facto ribojamas keliomis sąlygomis arba taikant sankcijų sistemą, tai taip pat turėtų būti laikoma atliekamo darbo kontrolės elementu. Atliekamo darbo kontrolės elementu taip pat turėtų būti laikoma atidi darbo priežiūra arba išsamus to darbo rezultatų kokybės tikrinimas, be kita ko, elektroninėmis priemonėmis, neapsiribojant tik paslaugos gavėjų atsiliepimais ar reitingais. Be to, skaitmeninėms darbo platformoms turėtų būti sudarytos galimybės kurti savo technines sąsajas taip, kad būtų užtikrinta gera vartotojų patirtis. Priemonės ar taisyklės, kurių reikalaujama pagal teisės aktus arba kurios yra būtinos paslaugos gavėjų sveikatai apsaugoti ir saugai užtikrinti, neturėtų būti suprantamos kaip atliekamo darbo kontrolė; | kad teisinė prezumpcija būtų veiksminga ir kad būtų lengviau užtikrinti darbuotojų teises, į direktyvą turi būti įtraukti kriterijai, pagal kuriuos skaitmeninė darbo platforma kontroliuoja atliekamą darbą. Tie kriterijai turėtų būti grindžiami Sąjungos ir nacionalinių teismų praktika ir jais turėtų būti atsižvelgiama į nacionalines darbo santykių sampratas. Kriterijai turėtų apimti konkrečius elementus, iš kurių būtų matyti, kad, pavyzdžiui, skaitmeninė darbo platforma ne tik rekomenduoja, bet ir praktiškai nustato darbo sąlygas arba atlygį, teikia nurodymus, kaip turi būti atliekamas darbas, arba užkerta kelią skaitmeninėje platformoje dirbančiam asmeniui plėtoti verslo ryšius su potencialiais klientais. Kad prezumpcija būtų taikoma praktiškai, visada turėtų būti tenkinamas
  bent vienas kriterijus
  .
  Šį kriterijų sąrašą galima papildyti papildoma praktika, kuri laikoma darbo atlikimo kontrole pagal nacionalinius teisės aktus, teismų praktiką ar taikomą praktiką.
  Tačiau kriterijai neturėtų būti taikomi tais atvejais, kai skaitmeninėse platformose dirbantys asmenys yra tikrai savarankiškai dirbantys asmenys. Tikrai savarankiškai dirbantys asmenys prieš savo klientus patys atsako už tai, kaip atlieka savo darbą, ir už jo rezultatų kokybę. Tikrai savarankiško darbo požymiai yra laisvė pasirinkti darbo valandas ar nebuvimo darbe laikotarpius, atsisakyti atlikti užduotis, pasitelkti subrangovus ar pavaduojančius asmenis arba dirbti bet kuriai trečiajai šaliai. Todėl, jei šis pasirinkimas de facto ribojamas keliomis sąlygomis arba taikant sankcijų sistemą, tai taip pat turėtų būti laikoma atliekamo darbo kontrolės elementu. Todėl, jei šis pasirinkimas de facto ribojamas keliomis sąlygomis arba taikant sankcijų sistemą, tai taip pat turėtų būti laikoma atliekamo darbo kontrolės elementu. Atliekamo darbo kontrolės elementu taip pat turėtų būti laikoma atidi darbo priežiūra arba išsamus to darbo rezultatų kokybės tikrinimas, be kita ko, elektroninėmis priemonėmis, neapsiribojant tik paslaugos gavėjų atsiliepimais ar reitingais. Be to, skaitmeninėms darbo platformoms turėtų būti sudarytos galimybės kurti savo technines sąsajas taip, kad būtų užtikrinta gera vartotojų patirtis. Priemonės ar taisyklės, kurių reikalaujama pagal teisės aktus arba kurios yra būtinos paslaugos gavėjų sveikatai apsaugoti ir saugai užtikrinti, neturėtų būti suprantamos kaip atliekamo darbo kontrolė; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

kad teisinė prezumpcija būtų veiksminga ir kad būtų lengviau užtikrinti darbuotojų teises, į direktyvą turi būti įtraukti kriterijai, pagal kuriuos skaitmeninė darbo platforma kontroliuoja atliekamą darbą. Tie kriterijai turėtų būti grindžiami Sąjungos ir nacionalinių teismų praktika ir jais turėtų būti atsižvelgiama į nacionalines darbo santykių sampratas. Kriterijai turėtų apimti konkrečius elementus, iš kurių būtų matyti, kad, pavyzdžiui, skaitmeninė darbo platforma ne tik rekomenduoja, bet ir praktiškai nustato darbo sąlygas arba atlygį, teikia nurodymus, kaip turi būti atliekamas darbas, arba užkerta kelią skaitmeninėje platformoje dirbančiam asmeniui plėtoti verslo ryšius su potencialiais klientais. Kad prezumpcija būtų taikoma praktiškai, visada turėtų būti tenkinami
  du kriterijai
  . Tačiau kriterijai neturėtų būti taikomi tais atvejais, kai skaitmeninėse platformose dirbantys asmenys yra tikrai savarankiškai dirbantys asmenys. Tikrai savarankiškai dirbantys asmenys prieš savo klientus patys atsako už tai, kaip atlieka savo darbą, ir už jo rezultatų kokybę. Tikrai savarankiško darbo požymiai yra laisvė pasirinkti darbo valandas ar nebuvimo darbe laikotarpius, atsisakyti atlikti užduotis, pasitelkti subrangovus ar pavaduojančius asmenis arba dirbti bet kuriai trečiajai šaliai. Todėl, jei šis pasirinkimas de facto ribojamas keliomis sąlygomis arba taikant sankcijų sistemą, tai taip pat turėtų būti laikoma atliekamo darbo kontrolės elementu. Atliekamo darbo kontrolės elementu taip pat turėtų būti laikoma atidi darbo priežiūra arba išsamus to darbo rezultatų kokybės tikrinimas, be kita ko, elektroninėmis priemonėmis, neapsiribojant tik paslaugos gavėjų atsiliepimais ar reitingais. Be to, skaitmeninėms darbo platformoms turėtų būti sudarytos galimybės kurti savo technines sąsajas taip, kad būtų užtikrinta gera vartotojų patirtis. Priemonės ar taisyklės, kurių reikalaujama pagal teisės aktus arba kurios yra būtinos paslaugos gavėjų sveikatai apsaugoti ir saugai užtikrinti, neturėtų būti suprantamos kaip atliekamo darbo kontrolė;

kad teisinė prezumpcija būtų veiksminga ir kad būtų lengviau užtikrinti darbuotojų teises, į direktyvą turi būti įtraukti kriterijai, pagal kuriuos skaitmeninė darbo platforma kontroliuoja atliekamą darbą. Tie kriterijai turėtų būti grindžiami Sąjungos ir nacionalinių teismų praktika ir jais turėtų būti atsižvelgiama į nacionalines darbo santykių sampratas. Kriterijai turėtų apimti konkrečius elementus, iš kurių būtų matyti, kad, pavyzdžiui, skaitmeninė darbo platforma ne tik rekomenduoja, bet ir praktiškai nustato darbo sąlygas arba atlygį, teikia nurodymus, kaip turi būti atliekamas darbas, arba užkerta kelią skaitmeninėje platformoje dirbančiam asmeniui plėtoti verslo ryšius su potencialiais klientais. Kad prezumpcija būtų taikoma praktiškai, visada turėtų būti tenkinamas
  bent vienas kriterijus
  .
  Šį kriterijų sąrašą galima papildyti papildoma praktika, kuri laikoma darbo atlikimo kontrole pagal nacionalinius teisės aktus, teismų praktiką ar taikomą praktiką.
  Tačiau kriterijai neturėtų būti taikomi tais atvejais, kai skaitmeninėse platformose dirbantys asmenys yra tikrai savarankiškai dirbantys asmenys. Tikrai savarankiškai dirbantys asmenys prieš savo klientus patys atsako už tai, kaip atlieka savo darbą, ir už jo rezultatų kokybę. Tikrai savarankiško darbo požymiai yra laisvė pasirinkti darbo valandas ar nebuvimo darbe laikotarpius, atsisakyti atlikti užduotis, pasitelkti subrangovus ar pavaduojančius asmenis arba dirbti bet kuriai trečiajai šaliai. Todėl, jei šis pasirinkimas de facto ribojamas keliomis sąlygomis arba taikant sankcijų sistemą, tai taip pat turėtų būti laikoma atliekamo darbo kontrolės elementu. Todėl, jei šis pasirinkimas de facto ribojamas keliomis sąlygomis arba taikant sankcijų sistemą, tai taip pat turėtų būti laikoma atliekamo darbo kontrolės elementu. Atliekamo darbo kontrolės elementu taip pat turėtų būti laikoma atidi darbo priežiūra arba išsamus to darbo rezultatų kokybės tikrinimas, be kita ko, elektroninėmis priemonėmis, neapsiribojant tik paslaugos gavėjų atsiliepimais ar reitingais. Be to, skaitmeninėms darbo platformoms turėtų būti sudarytos galimybės kurti savo technines sąsajas taip, kad būtų užtikrinta gera vartotojų patirtis. Priemonės ar taisyklės, kurių reikalaujama pagal teisės aktus arba kurios yra būtinos paslaugos gavėjų sveikatai apsaugoti ir saugai užtikrinti, neturėtų būti suprantamos kaip atliekamo darbo kontrolė;

Paaiškinimas

Kai skaitmeninės darbo platformos kontroliuoja tam tikrus darbo elementus, jos veikia kaip darbdaviai darbo santykiuose. Vadovavimas ir kontrolė arba teisinis pavaldumas yra labai svarbus valstybių narių ir Teisingumo Teismo praktikos apibrėžiamų darbo santykių elementas.

Kiekvienas iš direktyvoje išvardytų kriterijų apibūdina valdymo ir kontrolės elementą; tik vieno iš jų turi pakakti, kad būtų taikoma darbdavio prezumpcija, kurią darbuotojas ar darbdavys prireikus gali nuginčyti. Be to, kriterijų sąrašas nėra baigtinis.

6 pakeitimas

32 konstatuojamoji dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| skaitmeninėms darbo platformoms turėtų būti taikomos skaidrumo prievolės, susijusios su automatizuotomis stebėsenos ir sprendimų priėmimo sistemomis, kurios naudojamos darbui stebėti, prižiūrėti ar vertinti elektroninėmis priemonėmis, ir automatizuotomis sprendimų priėmimo sistemomis, kurios naudojamos priimant arba palaikant sprendimus, darančius didelį poveikį darbo sąlygoms, įskaitant skaitmeninėse platformose dirbančių asmenų prieigą prie darbo užduočių, jų pajamas, darbuotojų saugą ir sveikatą, darbo laiką, paaukštinimą ir sutartinį statusą, įskaitant teisių naudotis jų paskyra apribojimą, jos suspendavimą arba panaikinimą. Be to, kas numatyta Reglamente (ES) 2016/679, informacija apie tokias sistemas taip pat turėtų būti teikiama tais atvejais, kai sprendimai grindžiami ne vien automatizuotu duomenų tvarkymu, su sąlyga, kad juos palaiko automatizuotos sistemos; Taip pat turėtų būti nurodyta, kokia informacija apie tokias automatizuotas sistemas, kokia forma ir kada turėtų būti teikiama skaitmeninėse platformose dirbantiems asmenims. Duomenų valdytojo pareiga pagal Reglamento (ES) 2016/679 13, 14 ir 15 straipsnius duomenų subjektui suteikti tam tikrą informaciją, susijusią su duomenų subjekto asmens duomenų tvarkymu, taip pat teisę susipažinti su tokiais duomenimis, turėtų būti toliau taikoma darbui skaitmeninėse platformose. Informacija apie automatizuotas stebėsenos ir sprendimų priėmimo sistemas taip pat turėtų būti teikiama skaitmeninėse platformose dirbančių asmenų atstovams ir nacionalinėms darbo institucijoms jų prašymu, kad jie galėtų vykdyti savo funkcijas; | skaitmeninėms darbo platformoms turėtų būti taikomos skaidrumo prievolės, susijusios su automatizuotomis stebėsenos ir sprendimų priėmimo sistemomis, kurios naudojamos darbui stebėti, prižiūrėti ar vertinti elektroninėmis priemonėmis, ir automatizuotomis sprendimų priėmimo sistemomis, kurios naudojamos priimant arba palaikant sprendimus, darančius didelį poveikį darbo sąlygoms, įskaitant skaitmeninėse platformose dirbančių asmenų prieigą prie darbo užduočių, jų pajamas, darbuotojų saugą ir sveikatą, darbo laiką, paaukštinimą ir sutartinį statusą, įskaitant teisių naudotis jų paskyra apribojimą, jos suspendavimą arba panaikinimą. Be to, kas numatyta Reglamente (ES) 2016/679, informacija apie tokias sistemas taip pat turėtų būti teikiama tais atvejais, kai sprendimai grindžiami ne vien automatizuotu duomenų tvarkymu, su sąlyga, kad juos palaiko automatizuotos sistemos; Taip pat turėtų būti nurodyta, kokia informacija apie tokias automatizuotas sistemas, kokia forma ir kada turėtų būti teikiama skaitmeninėse platformose dirbantiems asmenims. Duomenų valdytojo pareiga pagal Reglamento (ES) 2016/679 13, 14 ir 15 straipsnius duomenų subjektui suteikti tam tikrą informaciją, susijusią su duomenų subjekto asmens duomenų tvarkymu, taip pat teisę susipažinti su tokiais duomenimis, turėtų būti toliau taikoma darbui skaitmeninėse platformose. Informacija apie automatizuotas stebėsenos ir sprendimų priėmimo sistemas taip pat turėtų būti teikiama
  profesinėms sąjungoms
  , skaitmeninėse platformose dirbančių asmenų atstovams ir nacionalinėms
  ir regioninėms
  darbo institucijoms jų prašymu, kad jie galėtų vykdyti savo funkcijas; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

skaitmeninėms darbo platformoms turėtų būti taikomos skaidrumo prievolės, susijusios su automatizuotomis stebėsenos ir sprendimų priėmimo sistemomis, kurios naudojamos darbui stebėti, prižiūrėti ar vertinti elektroninėmis priemonėmis, ir automatizuotomis sprendimų priėmimo sistemomis, kurios naudojamos priimant arba palaikant sprendimus, darančius didelį poveikį darbo sąlygoms, įskaitant skaitmeninėse platformose dirbančių asmenų prieigą prie darbo užduočių, jų pajamas, darbuotojų saugą ir sveikatą, darbo laiką, paaukštinimą ir sutartinį statusą, įskaitant teisių naudotis jų paskyra apribojimą, jos suspendavimą arba panaikinimą. Be to, kas numatyta Reglamente (ES) 2016/679, informacija apie tokias sistemas taip pat turėtų būti teikiama tais atvejais, kai sprendimai grindžiami ne vien automatizuotu duomenų tvarkymu, su sąlyga, kad juos palaiko automatizuotos sistemos; Taip pat turėtų būti nurodyta, kokia informacija apie tokias automatizuotas sistemas, kokia forma ir kada turėtų būti teikiama skaitmeninėse platformose dirbantiems asmenims. Duomenų valdytojo pareiga pagal Reglamento (ES) 2016/679 13, 14 ir 15 straipsnius duomenų subjektui suteikti tam tikrą informaciją, susijusią su duomenų subjekto asmens duomenų tvarkymu, taip pat teisę susipažinti su tokiais duomenimis, turėtų būti toliau taikoma darbui skaitmeninėse platformose. Informacija apie automatizuotas stebėsenos ir sprendimų priėmimo sistemas taip pat turėtų būti teikiama skaitmeninėse platformose dirbančių asmenų atstovams ir nacionalinėms darbo institucijoms jų prašymu, kad jie galėtų vykdyti savo funkcijas;

skaitmeninėms darbo platformoms turėtų būti taikomos skaidrumo prievolės, susijusios su automatizuotomis stebėsenos ir sprendimų priėmimo sistemomis, kurios naudojamos darbui stebėti, prižiūrėti ar vertinti elektroninėmis priemonėmis, ir automatizuotomis sprendimų priėmimo sistemomis, kurios naudojamos priimant arba palaikant sprendimus, darančius didelį poveikį darbo sąlygoms, įskaitant skaitmeninėse platformose dirbančių asmenų prieigą prie darbo užduočių, jų pajamas, darbuotojų saugą ir sveikatą, darbo laiką, paaukštinimą ir sutartinį statusą, įskaitant teisių naudotis jų paskyra apribojimą, jos suspendavimą arba panaikinimą. Be to, kas numatyta Reglamente (ES) 2016/679, informacija apie tokias sistemas taip pat turėtų būti teikiama tais atvejais, kai sprendimai grindžiami ne vien automatizuotu duomenų tvarkymu, su sąlyga, kad juos palaiko automatizuotos sistemos; Taip pat turėtų būti nurodyta, kokia informacija apie tokias automatizuotas sistemas, kokia forma ir kada turėtų būti teikiama skaitmeninėse platformose dirbantiems asmenims. Duomenų valdytojo pareiga pagal Reglamento (ES) 2016/679 13, 14 ir 15 straipsnius duomenų subjektui suteikti tam tikrą informaciją, susijusią su duomenų subjekto asmens duomenų tvarkymu, taip pat teisę susipažinti su tokiais duomenimis, turėtų būti toliau taikoma darbui skaitmeninėse platformose. Informacija apie automatizuotas stebėsenos ir sprendimų priėmimo sistemas taip pat turėtų būti teikiama
  profesinėms sąjungoms
  , skaitmeninėse platformose dirbančių asmenų atstovams ir nacionalinėms
  ir regioninėms
  darbo institucijoms jų prašymu, kad jie galėtų vykdyti savo funkcijas;

Paaiškinimas

Profesinėms sąjungoms tenka svarbus vaidmuo ginant darbuotojų teises, todėl direktyvoje jos turi būti aiškiai nurodytos.
  Be to, siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi darbo ir socialinės apsaugos taisyklių ir pagerinti darbo sąlygas, darbo institucijos yra reikalingi ir svarbūs subjektai.

7 pakeitimas

33 konstatuojamoji dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| neturėtų būti
  reikalaujama, kad skaitmeninės darbo platformos atskleistų išsamią informaciją apie savo automatizuotų stebėsenos ir sprendimų priėmimo sistemų,
  įskaitant
  algoritmus, veikimą, ar pateiktų kitus išsamius duomenis, kuriuose yra komercinių paslapčių arba kurie yra saugomi intelektinės nuosavybės teisių. | turėtų būti
  reikalaujama, kad skaitmeninės darbo platformos atskleistų išsamią informaciją apie savo automatizuotų stebėsenos ir sprendimų priėmimo sistemų veikimą
  , taip pat
  apie algoritmus
  , susijusius su darbo sąlygomis
  .
  Neturėtų būti reikalaujama, kad jos pateiktų
  kitus išsamius duomenis, kuriuose yra komercinių paslapčių arba kurie yra saugomi intelektinės nuosavybės teisių. |
| Tačiau visa tai neturėtų būti pagrindas duomenų subjektui atsisakyti suteikti visą šios direktyvos reikalaujamą informaciją; | Tačiau visa tai neturėtų būti pagrindas duomenų subjektui atsisakyti suteikti visą šios direktyvos reikalaujamą informaciją; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

neturėtų būti
  reikalaujama, kad skaitmeninės darbo platformos atskleistų išsamią informaciją apie savo automatizuotų stebėsenos ir sprendimų priėmimo sistemų,
  įskaitant
  algoritmus, veikimą, ar pateiktų kitus išsamius duomenis, kuriuose yra komercinių paslapčių arba kurie yra saugomi intelektinės nuosavybės teisių.

turėtų būti
  reikalaujama, kad skaitmeninės darbo platformos atskleistų išsamią informaciją apie savo automatizuotų stebėsenos ir sprendimų priėmimo sistemų veikimą
  , taip pat
  apie algoritmus
  , susijusius su darbo sąlygomis
  .
  Neturėtų būti reikalaujama, kad jos pateiktų
  kitus išsamius duomenis, kuriuose yra komercinių paslapčių arba kurie yra saugomi intelektinės nuosavybės teisių.

Tačiau visa tai neturėtų būti pagrindas duomenų subjektui atsisakyti suteikti visą šios direktyvos reikalaujamą informaciją;

Tačiau visa tai neturėtų būti pagrindas duomenų subjektui atsisakyti suteikti visą šios direktyvos reikalaujamą informaciją;

Paaiškinimas

Komercine paslaptimi ar intelektine nuosavybe neprieštaraujama tinkamam šios direktyvos įgyvendinimui arba tam tikrų nuostatų, visų pirma numatytų III skyriuje dėl algoritminio valdymo ir IV skyriuje dėl platformų skaidrumo, taikymui.

8 pakeitimas

I skyriaus „Bendrosios nuostatos“ 1 straipsnio „Dalykas ir taikymo sritis“ 2 dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Šia direktyva nustatomos būtiniausios teisės, taikomos visiems asmenims, skaitmeninėse platformose Sąjungoje dirbantiems pagal darbo sutartis ar darbo santykius, kaip jie suprantami pagal kiekvienos valstybės narės galiojančią teisę, kolektyvines sutartis ar taikomą praktiką, atsižvelgiant į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką. | Šia direktyva nustatomos būtiniausios teisės, taikomos visiems asmenims, skaitmeninėse platformose Sąjungoje dirbantiems pagal darbo sutartis ar darbo santykius, kaip jie suprantami pagal kiekvienos valstybės narės galiojančią teisę, kolektyvines sutartis ar taikomą praktiką, atsižvelgiant į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką. |
| Pagal 10 straipsnį šioje direktyvoje nustatytos teisės, susijusios su fizinių asmenų apsauga tvarkant asmens duomenis algoritminio valdymo kontekste, taip pat taikomos visiems asmenims, skaitmeninėse platformose Sąjungoje
  dirbantiems ne pagal darbo sutartį ar darbo santykius
  . | Pagal 10 straipsnį šioje direktyvoje nustatytos teisės, susijusios su fizinių asmenų apsauga tvarkant asmens duomenis algoritminio valdymo kontekste, taip pat taikomos visiems asmenims, kurie skaitmeninėse platformose Sąjungoje dirba
  kaip tikrai savarankiškai dirbantys asmenys
  . |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Šia direktyva nustatomos būtiniausios teisės, taikomos visiems asmenims, skaitmeninėse platformose Sąjungoje dirbantiems pagal darbo sutartis ar darbo santykius, kaip jie suprantami pagal kiekvienos valstybės narės galiojančią teisę, kolektyvines sutartis ar taikomą praktiką, atsižvelgiant į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką.

Šia direktyva nustatomos būtiniausios teisės, taikomos visiems asmenims, skaitmeninėse platformose Sąjungoje dirbantiems pagal darbo sutartis ar darbo santykius, kaip jie suprantami pagal kiekvienos valstybės narės galiojančią teisę, kolektyvines sutartis ar taikomą praktiką, atsižvelgiant į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką.

Pagal 10 straipsnį šioje direktyvoje nustatytos teisės, susijusios su fizinių asmenų apsauga tvarkant asmens duomenis algoritminio valdymo kontekste, taip pat taikomos visiems asmenims, skaitmeninėse platformose Sąjungoje
  dirbantiems ne pagal darbo sutartį ar darbo santykius
  .

Pagal 10 straipsnį šioje direktyvoje nustatytos teisės, susijusios su fizinių asmenų apsauga tvarkant asmens duomenis algoritminio valdymo kontekste, taip pat taikomos visiems asmenims, kurie skaitmeninėse platformose Sąjungoje dirba
  kaip tikrai savarankiškai dirbantys asmenys
  .

Paaiškinimas

Vienas iš direktyvos tikslų – sudaryti sąlygas teisingai nustatyti savarankiškai dirbančių asmenų arba samdomųjų darbuotojų statusą.

9 pakeitimas

I skyriaus 2 straipsnio „Terminų apibrėžtys“ 1 dalies 5 punktas

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Atstovai – darbuotojų
  organizacijos
  arba atstovai, numatyti nacionalinės teisės aktuose ar praktikoje, arba ir darbuotojų organizacijos, ir atstovai; | atstovai – darbuotojų
  profesinės sąjungos
  arba atstovai, numatyti nacionalinės teisės aktuose ar praktikoje, arba ir darbuotojų organizacijos, ir atstovai; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Atstovai – darbuotojų
  organizacijos
  arba atstovai, numatyti nacionalinės teisės aktuose ar praktikoje, arba ir darbuotojų organizacijos, ir atstovai;

atstovai – darbuotojų
  profesinės sąjungos
  arba atstovai, numatyti nacionalinės teisės aktuose ar praktikoje, arba ir darbuotojų organizacijos, ir atstovai;

Paaiškinimas

Profesinėms sąjungoms tenka svarbus vaidmuo ginant darbuotojų teises, todėl direktyvoje jos turi būti aiškiai nurodytos.

10 pakeitimas

I skyriaus 2 straipsnio „Terminų apibrėžtys“ 2 dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 1 dalies 1 punkte pateikta skaitmeninių darbo platformų apibrėžtis neapima paslaugų teikėjų, kurių pagrindinis tikslas – naudoti turtą ar juo dalytis. Ji taikoma
  tik tiems
  paslaugų teikėjams, kuriems fizinio asmens atliekamo darbo organizavimas, pavyzdžiui, asmenų ar prekių vežimas arba valymas,
  nėra tik smulki papildoma
  veikla. | 1 dalies 1 punkte pateikta skaitmeninių darbo platformų apibrėžtis neapima paslaugų teikėjų, kurių pagrindinis tikslas – naudoti turtą ar juo dalytis. Ji
  turi būti
  taikoma paslaugų
  , įskaitant papildomas paslaugas,
  teikėjams, kuriems fizinio asmens atliekamo darbo organizavimas, pavyzdžiui, asmenų ar prekių vežimas arba valymas,
  yra būtina ir labai svarbi
  veikla. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

1 dalies 1 punkte pateikta skaitmeninių darbo platformų apibrėžtis neapima paslaugų teikėjų, kurių pagrindinis tikslas – naudoti turtą ar juo dalytis. Ji taikoma
  tik tiems
  paslaugų teikėjams, kuriems fizinio asmens atliekamo darbo organizavimas, pavyzdžiui, asmenų ar prekių vežimas arba valymas,
  nėra tik smulki papildoma
  veikla.

1 dalies 1 punkte pateikta skaitmeninių darbo platformų apibrėžtis neapima paslaugų teikėjų, kurių pagrindinis tikslas – naudoti turtą ar juo dalytis. Ji
  turi būti
  taikoma paslaugų
  , įskaitant papildomas paslaugas,
  teikėjams, kuriems fizinio asmens atliekamo darbo organizavimas, pavyzdžiui, asmenų ar prekių vežimas arba valymas,
  yra būtina ir labai svarbi
  veikla.

Paaiškinimas

Taip siekiama suderinti su 18 konstatuojamąja dalimi ir užtikrinti, kad būtinos ir labai svarbios papildomos paslaugos, apimančios fizinių asmenų atliekamo darbo elementą, galėtų patekti į direktyvos taikymo sritį, jei yra užsakytos per platformą.

11 pakeitimas

II skyriaus 4 straipsnio „Teisinė prezumpcija“ 1 dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Skaitmeninės darbo platformos, kuri kontroliuoja atliekamą darbą, kaip apibrėžta 2 dalyje, ir asmens, kuris toje platformoje atlieka tai, kas vadinama darbu skaitmeninėje platformoje, sutartiniai santykiai teisiškai laikomi darbo santykiais. Tuo tikslu valstybės narės, atsižvelgdamos į savo nacionalines teisės ir teismų sistemas, nustato priemonių sistemą. | Skaitmeninės darbo platformos, kuri kontroliuoja atliekamą darbą, kaip apibrėžta 2 dalyje, ir asmens, kuris toje platformoje atlieka tai, kas vadinama darbu skaitmeninėje platformoje, sutartiniai santykiai teisiškai laikomi darbo santykiais. Tuo tikslu valstybės narės, atsižvelgdamos į savo nacionalines teisės ir teismų sistemas, nustato priemonių sistemą. |
| Teisinė prezumpcija taikoma visuose atitinkamuose administraciniuose ir teismo procesuose. Ta prezumpcija
  gali remtis
  kompetentingos institucijos, tikrinančios, kaip laikomasi atitinkamų teisės aktų, arba užtikrinančios jų vykdymą. | Teisinė prezumpcija taikoma visuose atitinkamuose administraciniuose ir teismo procesuose. Ta prezumpcija
  remiasi
  kompetentingos institucijos, tikrinančios, kaip laikomasi atitinkamų teisės aktų, arba užtikrinančios jų vykdymą
  , o sutartiniai santykiai įvertinami ir nustatomi nacionaliniu lygmeniu
  . |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Skaitmeninės darbo platformos, kuri kontroliuoja atliekamą darbą, kaip apibrėžta 2 dalyje, ir asmens, kuris toje platformoje atlieka tai, kas vadinama darbu skaitmeninėje platformoje, sutartiniai santykiai teisiškai laikomi darbo santykiais. Tuo tikslu valstybės narės, atsižvelgdamos į savo nacionalines teisės ir teismų sistemas, nustato priemonių sistemą.

Skaitmeninės darbo platformos, kuri kontroliuoja atliekamą darbą, kaip apibrėžta 2 dalyje, ir asmens, kuris toje platformoje atlieka tai, kas vadinama darbu skaitmeninėje platformoje, sutartiniai santykiai teisiškai laikomi darbo santykiais. Tuo tikslu valstybės narės, atsižvelgdamos į savo nacionalines teisės ir teismų sistemas, nustato priemonių sistemą.

Teisinė prezumpcija taikoma visuose atitinkamuose administraciniuose ir teismo procesuose. Ta prezumpcija
  gali remtis
  kompetentingos institucijos, tikrinančios, kaip laikomasi atitinkamų teisės aktų, arba užtikrinančios jų vykdymą.

Teisinė prezumpcija taikoma visuose atitinkamuose administraciniuose ir teismo procesuose. Ta prezumpcija
  remiasi
  kompetentingos institucijos, tikrinančios, kaip laikomasi atitinkamų teisės aktų, arba užtikrinančios jų vykdymą
  , o sutartiniai santykiai įvertinami ir nustatomi nacionaliniu lygmeniu
  .

Paaiškinimas

Nors valstybės narės galiausiai yra atsakingos už sutartinių santykių įvertinimą ir nustatymą ir jos, atsižvelgdamos į savo nacionalines teisines ir teismines sistemas, turi galimybę nustatyti priemonių, skirtų direktyvai įgyvendinti, sistemą, tačiau prezumpcijos taikymas nėra neprivalomas. Tai suteikia galimybę įvertinti sutartinių santykių tarp skaitmeninės darbo platformos ir asmens, kuris dirba šioje platformoje, apibrėžimą, o tai yra vienas iš pagrindinių šio teksto tikslų.

12 pakeitimas

II skyriaus 4 straipsnio „Teisinė prezumpcija“ 2 dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Darbo kontrole, kaip apibrėžta 1 dalyje, laikoma veikla, atitinkanti bent
  du
  iš šių reikalavimų: | Darbo kontrole, kaip apibrėžta 1 dalyje, laikoma veikla, atitinkanti bent
  vieną
  iš šių reikalavimų: |
| a) | veiksmingai nustatyti arba apibrėžti viršutines darbo užmokesčio dydžio ribas; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Darbo kontrole, kaip apibrėžta 1 dalyje, laikoma veikla, atitinkanti bent
  du
  iš šių reikalavimų:

Darbo kontrole, kaip apibrėžta 1 dalyje, laikoma veikla, atitinkanti bent
  vieną
  iš šių reikalavimų:

a)

veiksmingai nustatyti arba apibrėžti viršutines darbo užmokesčio dydžio ribas;

| a) | veiksmingai nustatyti arba apibrėžti viršutines darbo užmokesčio dydžio
  arba paslaugos kainos
  ribas; |
| --- | --- |

a)

veiksmingai nustatyti arba apibrėžti viršutines darbo užmokesčio dydžio
  arba paslaugos kainos
  ribas;

| b) | reikalauti, kad skaitmeninėje platformoje dirbantis asmuo laikytųsi konkrečių privalomų atvykimo į darbą, elgesio su paslaugos gavėju arba darbo atlikimo taisyklių; |
| --- | --- |

b)

reikalauti, kad skaitmeninėje platformoje dirbantis asmuo laikytųsi konkrečių privalomų atvykimo į darbą, elgesio su paslaugos gavėju arba darbo atlikimo taisyklių;

| b) | reikalauti, kad skaitmeninėje platformoje dirbantis asmuo laikytųsi konkrečių privalomų atvykimo į darbą, elgesio su paslaugos gavėju arba darbo atlikimo taisyklių; |
| --- | --- |

b)

reikalauti, kad skaitmeninėje platformoje dirbantis asmuo laikytųsi konkrečių privalomų atvykimo į darbą, elgesio su paslaugos gavėju arba darbo atlikimo taisyklių;

| c) | prižiūrėti, kaip atliekamas darbas, arba tikrinti darbo rezultatų kokybę, be kita ko, elektroninėmis priemonėmis; |
| --- | --- |

c)

prižiūrėti, kaip atliekamas darbas, arba tikrinti darbo rezultatų kokybę, be kita ko, elektroninėmis priemonėmis;

| c) | prižiūrėti, kaip atliekamas darbas, arba tikrinti darbo rezultatų kokybę, be kita ko, elektroninėmis priemonėmis; |
| --- | --- |

c)

prižiūrėti, kaip atliekamas darbas, arba tikrinti darbo rezultatų kokybę, be kita ko, elektroninėmis priemonėmis;

| d) | veiksmingai, taip pat ir taikant sankcijas, riboti laisvę pačiam asmeniui organizuoti savo darbą, visų pirma galimybę savo nuožiūra pasirinkti darbo valandas ar nebuvimo darbe laikotarpius, priimti ar atsisakyti atlikti užduotis arba pasitelkti subrangovus ar pakaitinius darbuotojus; |
| --- | --- |

d)

veiksmingai, taip pat ir taikant sankcijas, riboti laisvę pačiam asmeniui organizuoti savo darbą, visų pirma galimybę savo nuožiūra pasirinkti darbo valandas ar nebuvimo darbe laikotarpius, priimti ar atsisakyti atlikti užduotis arba pasitelkti subrangovus ar pakaitinius darbuotojus;

| d) | veiksmingai
  , teikiant pirmenybę būsimiems darbo pasiūlymams
  , taip pat ir taikant sankcijas, riboti laisvę pačiam asmeniui organizuoti savo darbą, visų pirma galimybę savo nuožiūra pasirinkti darbo valandas,
  darbo modelį
  ar nebuvimo darbe laikotarpius, priimti ar atsisakyti atlikti užduotis arba pasitelkti subrangovus ar pakaitinius darbuotojus; |
| --- | --- |

d)

veiksmingai
  , teikiant pirmenybę būsimiems darbo pasiūlymams
  , taip pat ir taikant sankcijas, riboti laisvę pačiam asmeniui organizuoti savo darbą, visų pirma galimybę savo nuožiūra pasirinkti darbo valandas,
  darbo modelį
  ar nebuvimo darbe laikotarpius, priimti ar atsisakyti atlikti užduotis arba pasitelkti subrangovus ar pakaitinius darbuotojus;

| e) | veiksmingai riboti galimybę kurti klientų bazę arba atlikti darbą bet kuriai trečiajai šaliai. |
| --- | --- |

e)

veiksmingai riboti galimybę kurti klientų bazę arba atlikti darbą bet kuriai trečiajai šaliai.

| e) | veiksmingai riboti galimybę kurti klientų,
  įskaitant platformos klientus,
  bazę arba atlikti darbą bet kuriai trečiajai šaliai. |
| --- | --- |

e)

veiksmingai riboti galimybę kurti klientų,
  įskaitant platformos klientus,
  bazę arba atlikti darbą bet kuriai trečiajai šaliai.

Šį kriterijų sąrašą galima papildyti papildoma praktika, kuri laikoma darbo atlikimo kontrole pagal nacionalinius teisės aktus, teismų praktiką ar taikomą praktiką.

Paaiškinimas

Kai skaitmeninės darbo platformos kontroliuoja tam tikrus darbo elementus, jos veikia kaip darbdaviai darbo santykiuose. Vadovavimas ir kontrolė arba teisinis pavaldumas yra labai svarbus valstybių narių ir Teisingumo Teismo praktikos apibrėžiamų darbo santykių elementas. Pagal 4 straipsnyje išvardytus kriterijus atskirai apibūdinamas vadovavimo ir kontrolės elementas, tik vieno iš jų turi pakakti, kad būtų taikoma darbdavio prezumpcija, kurią darbuotojas ar darbdavys prireikus gali nuginčyti.

Kalbant apie pirmąjį kriterijų, paslaugos kainos nustatymas ar apribojimas prilygsta darbuotojo darbo užmokesčio dydžio nustatymui arba apribojimui, neatsižvelgiant į jo statusą.

Kalbant apie ketvirtąjį kriterijų, atsisakymas atlikti užduotį ir darbuotojo galimybė dirbti bei darbo laikas lemia būsimų darbo pasiūlymų paskirstymą tam tikrose platformose, o tai leidžia joms netiesiogiai kontroliuoti joje dirbančių asmenų darbo organizavimą ir riboti laisvę organizuoti savo darbo laiką, t. y. laisvę, kurią šie asmenys turi, kai yra nepriklausomi. Be to, savarankiškai dirbantys asmenys gali laisvai organizuoti savo prioritetus ir pertraukas ir taip nustatyti savo darbo modelius. Jei ši galimybė yra ribojama, platforma veikia kaip darbdavys.

Kalbant apie penktąjį kriterijų, galimybė užmegzti komercinius santykius su klientu neatsiejama nuo savarankiškai dirbančio asmens statuso. Jei ši galimybė yra ribojama ir būtent platforma užtikrina rinkos išimtinumą savo klientams, ji veikia kaip darbdavys. Kriterijų sąrašas nėra baigtinis.

13 pakeitimas

II skyriaus 4 straipsnio „Teisinė prezumpcija“ 3 dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės imasi paramos priemonių, kad užtikrintų veiksmingą 1 dalyje nurodytos teisinės prezumpcijos įgyvendinimą, o kartu atsižvelgia į poveikį startuoliams, vengia samdyti tikrai savarankiškai dirbančius asmenis ir remia tvarų skaitmeninių darbo platformų augimą. Visų pirma jos: | Valstybės narės imasi paramos priemonių, kad užtikrintų veiksmingą 1 dalyje nurodytos teisinės prezumpcijos įgyvendinimą, o kartu atsižvelgia į poveikį startuoliams, vengia samdyti tikrai savarankiškai dirbančius asmenis,
  visapusiškai gerbdamos socialinių partnerių savarankiškumą
  , ir remia tvarų skaitmeninių darbo platformų augimą. Visų pirma jos: |
| f) | užtikrina, kad informacija apie teisinės prezumpcijos taikymą būtų vieša, aiški, išsami ir lengvai prieinama; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Valstybės narės imasi paramos priemonių, kad užtikrintų veiksmingą 1 dalyje nurodytos teisinės prezumpcijos įgyvendinimą, o kartu atsižvelgia į poveikį startuoliams, vengia samdyti tikrai savarankiškai dirbančius asmenis ir remia tvarų skaitmeninių darbo platformų augimą. Visų pirma jos:

Valstybės narės imasi paramos priemonių, kad užtikrintų veiksmingą 1 dalyje nurodytos teisinės prezumpcijos įgyvendinimą, o kartu atsižvelgia į poveikį startuoliams, vengia samdyti tikrai savarankiškai dirbančius asmenis,
  visapusiškai gerbdamos socialinių partnerių savarankiškumą
  , ir remia tvarų skaitmeninių darbo platformų augimą. Visų pirma jos:

f)

užtikrina, kad informacija apie teisinės prezumpcijos taikymą būtų vieša, aiški, išsami ir lengvai prieinama;

| f) | užtikrina, kad informacija apie teisinės prezumpcijos taikymą būtų vieša, aiški, išsami ir lengvai prieinama; |
| --- | --- |

f)

užtikrina, kad informacija apie teisinės prezumpcijos taikymą būtų vieša, aiški, išsami ir lengvai prieinama;

| g) | rengia gaires skaitmeninėms darbo platformoms, skaitmeninėse platformose dirbantiems asmenims ir socialiniams partneriams, kad jie suprastų ir įgyvendintų teisinę prezumpciją, be kita ko, jos nuginčijimo procedūras pagal 5 straipsnį; |
| --- | --- |

g)

rengia gaires skaitmeninėms darbo platformoms, skaitmeninėse platformose dirbantiems asmenims ir socialiniams partneriams, kad jie suprastų ir įgyvendintų teisinę prezumpciją, be kita ko, jos nuginčijimo procedūras pagal 5 straipsnį;

| g) | rengia gaires skaitmeninėms darbo platformoms, skaitmeninėse platformose dirbantiems asmenims ir socialiniams partneriams, kad jie suprastų ir įgyvendintų teisinę prezumpciją, be kita ko, jos nuginčijimo procedūras pagal 5 straipsnį; |
| --- | --- |

g)

rengia gaires skaitmeninėms darbo platformoms, skaitmeninėse platformose dirbantiems asmenims ir socialiniams partneriams, kad jie suprastų ir įgyvendintų teisinę prezumpciją, be kita ko, jos nuginčijimo procedūras pagal 5 straipsnį;

| h) | rengia gaires vykdymo užtikrinimo institucijoms, kad jos tikslingai stebėtų ir
  persekiotų
  reikalavimų nesilaikančias skaitmenines darbo platformas; |
| --- | --- |

h)

rengia gaires vykdymo užtikrinimo institucijoms, kad jos tikslingai stebėtų ir
  persekiotų
  reikalavimų nesilaikančias skaitmenines darbo platformas;

| h) | rengia gaires skaitmeninėms darbo platformoms ir skaitmeninėse platformose dirbantiems asmenims, siekiant užtikrinti, kad būtų teisingai nustatytas veiklos sektorius, su kuriuo jie yra susiję, ir sudaryti sąlygas visapusiškai įgyvendinti teisės aktus ir kolektyvines sutartis taikytinus šiame sektoriuje; |
| --- | --- |

h)

rengia gaires skaitmeninėms darbo platformoms ir skaitmeninėse platformose dirbantiems asmenims, siekiant užtikrinti, kad būtų teisingai nustatytas veiklos sektorius, su kuriuo jie yra susiję, ir sudaryti sąlygas visapusiškai įgyvendinti teisės aktus ir kolektyvines sutartis taikytinus šiame sektoriuje;

| i) | stiprina darbo inspekcijų arba už darbo teisės aktų vykdymo užtikrinimą atsakingų įstaigų vykdomą kontrolę ir patikrinimus vietoje ir kartu užtikrina, kad tokia kontrolė ir patikrinimai būtų proporcingi ir nediskriminaciniai. |
| --- | --- |

i)

stiprina darbo inspekcijų arba už darbo teisės aktų vykdymo užtikrinimą atsakingų įstaigų vykdomą kontrolę ir patikrinimus vietoje ir kartu užtikrina, kad tokia kontrolė ir patikrinimai būtų proporcingi ir nediskriminaciniai.

| i) | (i) rengia gaires vykdymo užtikrinimo institucijoms, kad jos tikslingai stebėtų ir
  persekiotų
  reikalavimų nesilaikančias skaitmenines darbo platformas; |
| --- | --- |

i)

(i) rengia gaires vykdymo užtikrinimo institucijoms, kad jos tikslingai stebėtų ir
  persekiotų
  reikalavimų nesilaikančias skaitmenines darbo platformas;

| j) | stiprina darbo inspekcijų arba už darbo teisės aktų vykdymo užtikrinimą atsakingų įstaigų vykdomą kontrolę ir patikrinimus vietoje ir kartu užtikrina,
  kad vykdymo užtikrinimo institucijos turėtų pakankamai darbuotojų ir būtų tinkamai apmokytos
  , kad tokia kontrolė ir patikrinimai būtų
  veiksmingi
  , proporcingi ir nediskriminaciniai. |
| --- | --- |

j)

stiprina darbo inspekcijų arba už darbo teisės aktų vykdymo užtikrinimą atsakingų įstaigų vykdomą kontrolę ir patikrinimus vietoje ir kartu užtikrina,
  kad vykdymo užtikrinimo institucijos turėtų pakankamai darbuotojų ir būtų tinkamai apmokytos
  , kad tokia kontrolė ir patikrinimai būtų
  veiksmingi
  , proporcingi ir nediskriminaciniai.

Paaiškinimas

Siekiant užtikrinti teisinį tikrumą ir skaidrumą susijusioms šalims, labai svarbu sudaryti sąlygas taikant prezumpciją patikslinti ne tik darbdavio, darbuotojo ar savarankiškai dirbančio asmens statusą, bet ir tai, kokios teisinės ir kolektyvinių sutarčių normos, visapusiškai gerbiant socialinių partnerių savarankiškumą, taikomos darbuotojams ir platformai.
  Be to, vykdymo užtikrinimo institucijos turėtų būti suteikta galimybė imtis teisinių veiksmų prieš reikalavimų neatitinkančias skaitmenines darbo platformas.

Be to, darbas skaitmeninėse platformose gali būti labai išskaidytas geografiniu ir laiko požiūriu, o tai gali apsunkinti jo kontrolę turint mažiau darbuotojų. Be to, tokiai kontrolei gali prireikti konkrečių žinių apie platformos veikimą, kurių turi turėti kompetentingos institucijos, kad galėtų veiksmingai vykdyti šią užduotį
  , kad pasiektų gerų rezultatų
  .

14 pakeitimas

II skyriaus 5 straipsnis „Galimybė nuginčyti teisinę prezumpciją“

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės bet kuriai iš šalių užtikrina galimybę nuginčyti 4 straipsnyje nurodytą teisinę prezumpciją teismo ar administraciniame procese arba abiejuose procesuose. | Valstybės narės bet kuriai iš šalių užtikrina galimybę nuginčyti 4 straipsnyje nurodytą teisinę prezumpciją teismo ar administraciniame procese arba abiejuose procesuose. |
| Jeigu skaitmeninė darbo platforma teigia, kad atitinkami sutartiniai santykiai nėra darbo santykiai, kaip apibrėžta pagal kiekvienoje valstybėje narėje galiojančią teisę, kolektyvines sutartis ar praktiką ir atsižvelgiant į Teisingumo Teismo praktiką, prievolė įrodyti tenka skaitmeninei darbo platformai. Toks procesas nesustabdo teisinės prezumpcijos taikymo. | Jeigu skaitmeninė darbo platforma teigia, kad atitinkami sutartiniai santykiai nėra darbo santykiai, kaip apibrėžta pagal kiekvienoje valstybėje narėje galiojančią teisę, kolektyvines sutartis ar praktiką ir atsižvelgiant į Teisingumo Teismo praktiką, prievolė įrodyti tenka skaitmeninei darbo platformai
  , kuri turi įrodyti, kodėl sutartiniai santykiai, dėl kurių nustatomas jos, kaip darbdavio, statusas pagal 4 straipsnį, nėra klasifikuojami kaip darbo santykiai
  . Toks procesas nesustabdo teisinės prezumpcijos taikymo. |
| Jei skaitmeninėje platformoje dirbantis asmuo teigia, kad atitinkami sutartiniai santykiai nėra darbo santykiai, kaip apibrėžta pagal kiekvienoje valstybėje narėje galiojančią teisę, kolektyvines sutartis ar praktiką ir atsižvelgiant į Teisingumo Teismo praktiką, skaitmeninė darbo platforma turi padėti tinkamai išspręsti bylą – visų pirma pateikti visą turimą svarbią informaciją. | Jei skaitmeninėje platformoje dirbantis asmuo teigia, kad atitinkami sutartiniai santykiai nėra darbo santykiai, kaip apibrėžta pagal kiekvienoje valstybėje narėje galiojančią teisę, kolektyvines sutartis ar praktiką ir atsižvelgiant į Teisingumo Teismo praktiką, skaitmeninė darbo platforma turi padėti tinkamai išspręsti bylą – visų pirma pateikti visą turimą svarbią informaciją. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Valstybės narės bet kuriai iš šalių užtikrina galimybę nuginčyti 4 straipsnyje nurodytą teisinę prezumpciją teismo ar administraciniame procese arba abiejuose procesuose.

Valstybės narės bet kuriai iš šalių užtikrina galimybę nuginčyti 4 straipsnyje nurodytą teisinę prezumpciją teismo ar administraciniame procese arba abiejuose procesuose.

Jeigu skaitmeninė darbo platforma teigia, kad atitinkami sutartiniai santykiai nėra darbo santykiai, kaip apibrėžta pagal kiekvienoje valstybėje narėje galiojančią teisę, kolektyvines sutartis ar praktiką ir atsižvelgiant į Teisingumo Teismo praktiką, prievolė įrodyti tenka skaitmeninei darbo platformai. Toks procesas nesustabdo teisinės prezumpcijos taikymo.

Jeigu skaitmeninė darbo platforma teigia, kad atitinkami sutartiniai santykiai nėra darbo santykiai, kaip apibrėžta pagal kiekvienoje valstybėje narėje galiojančią teisę, kolektyvines sutartis ar praktiką ir atsižvelgiant į Teisingumo Teismo praktiką, prievolė įrodyti tenka skaitmeninei darbo platformai
  , kuri turi įrodyti, kodėl sutartiniai santykiai, dėl kurių nustatomas jos, kaip darbdavio, statusas pagal 4 straipsnį, nėra klasifikuojami kaip darbo santykiai
  . Toks procesas nesustabdo teisinės prezumpcijos taikymo.

Jei skaitmeninėje platformoje dirbantis asmuo teigia, kad atitinkami sutartiniai santykiai nėra darbo santykiai, kaip apibrėžta pagal kiekvienoje valstybėje narėje galiojančią teisę, kolektyvines sutartis ar praktiką ir atsižvelgiant į Teisingumo Teismo praktiką, skaitmeninė darbo platforma turi padėti tinkamai išspręsti bylą – visų pirma pateikti visą turimą svarbią informaciją.

Jei skaitmeninėje platformoje dirbantis asmuo teigia, kad atitinkami sutartiniai santykiai nėra darbo santykiai, kaip apibrėžta pagal kiekvienoje valstybėje narėje galiojančią teisę, kolektyvines sutartis ar praktiką ir atsižvelgiant į Teisingumo Teismo praktiką, skaitmeninė darbo platforma turi padėti tinkamai išspręsti bylą – visų pirma pateikti visą turimą svarbią informaciją.

Paaiškinimas

Siekiant užtikrinti 4 straipsnyje numatytos teisinės prezumpcijos veiksmingumą, labai svarbu, kad būtų reglamentuojamos išsamios taisyklės dėl jos nuginčijimo. Todėl reikia stiprinti platformai tenkančią prievolę įrodyti ir jokiu būdu nesusilpninti pačios teisinės prezumpcijos.

15 pakeitimas

III skyriaus „Algoritminis valdymas“ 6 straipsnio „Su automatizuotomis stebėsenos ir sprendimų priėmimo sistemomis susijęs skaidrumas ir tų sistemų naudojimas“ 3 dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Skaitmeninės darbo platformos 2 dalyje nurodytą informaciją teikia kaip dokumentą, kuris gali būti elektroninis. Tą informaciją jos pateikia ne vėliau kaip pirmą darbo dieną, taip pat įvykus esminiams pokyčiams ir bet kuriuo metu skaitmeninės platformos darbuotojų prašymu. Informacija pateikiama glaustai, skaidriai, suprantamai ir yra lengvai prieinama, išdėstyta aiškia ir paprasta kalba. | Skaitmeninės darbo platformos 2 dalyje nurodytą informaciją teikia kaip dokumentą, kuris gali būti elektroninis. Tą informaciją jos pateikia ne vėliau kaip pirmą darbo dieną, taip pat įvykus esminiams pokyčiams ir bet kuriuo metu skaitmeninės platformos darbuotojų prašymu. Informacija pateikiama glaustai, skaidriai, suprantamai ir yra lengvai prieinama
  valstybės narės, kurioje darbuotojas vykdo savo veiklą, oficialiosiomis kalbomis
  , išdėstyta aiškia ir paprasta kalba. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Skaitmeninės darbo platformos 2 dalyje nurodytą informaciją teikia kaip dokumentą, kuris gali būti elektroninis. Tą informaciją jos pateikia ne vėliau kaip pirmą darbo dieną, taip pat įvykus esminiams pokyčiams ir bet kuriuo metu skaitmeninės platformos darbuotojų prašymu. Informacija pateikiama glaustai, skaidriai, suprantamai ir yra lengvai prieinama, išdėstyta aiškia ir paprasta kalba.

Skaitmeninės darbo platformos 2 dalyje nurodytą informaciją teikia kaip dokumentą, kuris gali būti elektroninis. Tą informaciją jos pateikia ne vėliau kaip pirmą darbo dieną, taip pat įvykus esminiams pokyčiams ir bet kuriuo metu skaitmeninės platformos darbuotojų prašymu. Informacija pateikiama glaustai, skaidriai, suprantamai ir yra lengvai prieinama
  valstybės narės, kurioje darbuotojas vykdo savo veiklą, oficialiosiomis kalbomis
  , išdėstyta aiškia ir paprasta kalba.

Paaiškinimas

Galimybė gauti šiame straipsnyje nurodytą informaciją šalies, kurioje darbuotojas vykdo savo veiklą, oficialiosiomis kalbomis yra labai svarbi siekiant tinkamai suprasti šią informaciją.

16 pakeitimas

III skyriaus „Algoritminis valdymas“ 6 straipsnis „Su automatizuotomis stebėsenos ir sprendimų priėmimo sistemomis susijęs skaidrumas ir tų sistemų naudojimas“, 5 dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Skaitmeninės darbo platformos netvarko jokių su skaitmeninių platformų darbuotojais susijusių asmens duomenų, kurie nėra iš esmės susiję ar tikrai būtini vykdant skaitmeninės platformos darbuotojo ir skaitmeninės darbo platformos sutartį. Visų pirma jos: | 5.   Skaitmeninės darbo platformos netvarko jokių su skaitmeninių platformų darbuotojais susijusių asmens duomenų, kurie nėra iš esmės susiję ar tikrai būtini vykdant skaitmeninės platformos darbuotojo ir skaitmeninės darbo platformos sutartį. Visų pirma jos: |
| (a) | netvarko asmens duomenų, susijusių su skaitmeninės platformos darbuotojo emocine ar psichologine būkle; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

5.   Skaitmeninės darbo platformos netvarko jokių su skaitmeninių platformų darbuotojais susijusių asmens duomenų, kurie nėra iš esmės susiję ar tikrai būtini vykdant skaitmeninės platformos darbuotojo ir skaitmeninės darbo platformos sutartį. Visų pirma jos:

5.   Skaitmeninės darbo platformos netvarko jokių su skaitmeninių platformų darbuotojais susijusių asmens duomenų, kurie nėra iš esmės susiję ar tikrai būtini vykdant skaitmeninės platformos darbuotojo ir skaitmeninės darbo platformos sutartį. Visų pirma jos:

(a)

netvarko asmens duomenų, susijusių su skaitmeninės platformos darbuotojo emocine ar psichologine būkle;

| (a) | netvarko asmens duomenų, susijusių su skaitmeninės platformos darbuotojo emocine ar psichologine būkle; |
| --- | --- |

(a)

netvarko asmens duomenų, susijusių su skaitmeninės platformos darbuotojo emocine ar psichologine būkle;

| (b) | netvarko su skaitmeninės platformos darbuotojo sveikata susijusių asmens duomenų, išskyrus Reglamento (ES) 2016/679 9 straipsnio 2 dalies b – j punktuose nurodytus atvejus; |
| --- | --- |

(b)

netvarko su skaitmeninės platformos darbuotojo sveikata susijusių asmens duomenų, išskyrus Reglamento (ES) 2016/679 9 straipsnio 2 dalies b – j punktuose nurodytus atvejus;

| (b) | netvarko su skaitmeninės platformos darbuotojo sveikata susijusių asmens duomenų, išskyrus Reglamento (ES) 2016/679 9 straipsnio 2 dalies b – j punktuose nurodytus atvejus; |
| --- | --- |

(b)

netvarko su skaitmeninės platformos darbuotojo sveikata susijusių asmens duomenų, išskyrus Reglamento (ES) 2016/679 9 straipsnio 2 dalies b – j punktuose nurodytus atvejus;

| (c) | netvarko su privačiais pokalbiais susijusių asmens duomenų, įskaitant keitimąsi informacija su skaitmeninių platformų darbuotojų atstovais; |
| --- | --- |

(c)

netvarko su privačiais pokalbiais susijusių asmens duomenų, įskaitant keitimąsi informacija su skaitmeninių platformų darbuotojų atstovais;

| (c) | netvarko su privačiais pokalbiais susijusių asmens duomenų, įskaitant keitimąsi informacija su skaitmeninių platformų darbuotojų atstovais; |
| --- | --- |

(c)

netvarko su privačiais pokalbiais susijusių asmens duomenų, įskaitant keitimąsi informacija su skaitmeninių platformų darbuotojų atstovais;

| (d) | nerenka asmens duomenų, kol skaitmeninės platformos darbuotojas nesiūlo ir neatlieka darbo skaitmeninėje platformoje. |
| --- | --- |

(d)

nerenka asmens duomenų, kol skaitmeninės platformos darbuotojas nesiūlo ir neatlieka darbo skaitmeninėje platformoje.

| (d) | nenaudoja surinktų duomenų siekdamos nustatyti ar numanyti narystę profesinėje sąjungoje, sąsają su ja arba dalyvavimą profesinės sąjungos veikloje; |
| --- | --- |

(d)

nenaudoja surinktų duomenų siekdamos nustatyti ar numanyti narystę profesinėje sąjungoje, sąsają su ja arba dalyvavimą profesinės sąjungos veikloje;

nenaudoja surinktų duomenų siekdamos nustatyti ar numanyti narystę profesinėje sąjungoje, sąsają su ja arba dalyvavimą profesinės sąjungos veikloje;

| (e) | nerenka asmens duomenų, kol skaitmeninės platformos darbuotojas nesiūlo ir neatlieka darbo skaitmeninėje platformoje. |
| --- | --- |

(e)

(e)

nerenka asmens duomenų, kol skaitmeninės platformos darbuotojas nesiūlo ir neatlieka darbo skaitmeninėje platformoje.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Būtina ne tik keistis informacija su darbuotojų atstovais, bet ir užkirsti kelią darbuotojų duomenų naudojimui siekiant apriboti jų būrimąsi į organizacijas ir kolektyvinius veiksmus, užkirsti jiems kelią arba už juos bausti.

17 pakeitimas

17 pakeitimas

III skyriaus „Algoritminis valdymas“ 7 straipsnio „Žmogaus vykdoma automatizuotų sistemų stebėsena“ 2 dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Nedarant poveikio Tarybos direktyvai 89/391/EEB ir susijusioms direktyvoms darbuotojų saugos ir sveikatos srityje, skaitmeninės darbo platformos: | Nedarant poveikio Tarybos direktyvai 89/391/EEB ir susijusioms direktyvoms darbuotojų saugos ir sveikatos srityje, skaitmeninės darbo platformos: |
| a) | įvertina automatizuotų stebėsenos ir sprendimų priėmimo sistemų pavojų platformų darbuotojų saugai ir sveikatai, visų pirma dėl galimos nelaimingų atsitikimų darbe, psichosocialinės ir ergonominės rizikos; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Nedarant poveikio Tarybos direktyvai 89/391/EEB ir susijusioms direktyvoms darbuotojų saugos ir sveikatos srityje, skaitmeninės darbo platformos:

Nedarant poveikio Tarybos direktyvai 89/391/EEB ir susijusioms direktyvoms darbuotojų saugos ir sveikatos srityje, skaitmeninės darbo platformos:

a)

įvertina automatizuotų stebėsenos ir sprendimų priėmimo sistemų pavojų platformų darbuotojų saugai ir sveikatai, visų pirma dėl galimos nelaimingų atsitikimų darbe, psichosocialinės ir ergonominės rizikos;

| a) | dalyvaujant darbuotojams arba jų atstovams ir su jais konsultuojantis
  įvertina automatizuotų stebėsenos ir sprendimų priėmimo sistemų pavojų platformų darbuotojų saugai ir sveikatai, visų pirma dėl galimos nelaimingų atsitikimų darbe, psichosocialinės ir ergonominės rizikos; |
| --- | --- |

a)

dalyvaujant darbuotojams arba jų atstovams ir su jais konsultuojantis
  įvertina automatizuotų stebėsenos ir sprendimų priėmimo sistemų pavojų platformų darbuotojų saugai ir sveikatai, visų pirma dėl galimos nelaimingų atsitikimų darbe, psichosocialinės ir ergonominės rizikos;

dalyvaujant darbuotojams arba jų atstovams ir su jais konsultuojantis

| b) | įvertina, ar tų sistemų apsaugos priemonės yra tinkamos atsižvelgiant į nustatytą riziką konkrečioje darbo aplinkoje; |
| --- | --- |

b)

įvertina, ar tų sistemų apsaugos priemonės yra tinkamos atsižvelgiant į nustatytą riziką konkrečioje darbo aplinkoje;

| b) | dalyvaujant darbuotojams arba jų atstovams ir su jais konsultuojantis,
  įvertina, ar tų sistemų apsaugos priemonės yra tinkamos atsižvelgiant į nustatytą riziką konkrečioje darbo aplinkoje; |
| --- | --- |

b)

dalyvaujant darbuotojams arba jų atstovams ir su jais konsultuojantis,
  įvertina, ar tų sistemų apsaugos priemonės yra tinkamos atsižvelgiant į nustatytą riziką konkrečioje darbo aplinkoje;

dalyvaujant darbuotojams arba jų atstovams ir su jais konsultuojantis,

| c) | nustato tinkamas prevencines ir apsaugos priemones. |
| --- | --- |

c)

nustato tinkamas prevencines ir apsaugos priemones.

| c) | dalyvaujant darbuotojams arba jų atstovams ir su jais konsultuojantis
  nustato tinkamas prevencines ir apsaugos priemones; |
| --- | --- |

c)

dalyvaujant darbuotojams arba jų atstovams ir su jais konsultuojantis
  nustato tinkamas prevencines ir apsaugos priemones;

dalyvaujant darbuotojams arba jų atstovams ir su jais konsultuojantis

| d) | skaitmeninės darbo platformos užtikrina, kad pirmiau nurodyta informacija būtų prieinama darbo institucijoms, socialinės apsaugos institucijoms ir kitoms kompetentingoms darbuotojų sveikatos ir saugos institucijoms, taip pat atstovaujamąsias funkcijas vykdantiems skaitmeninėse platformose dirbančių asmenų atstovams. |
| --- | --- |

d)

d)

skaitmeninės darbo platformos užtikrina, kad pirmiau nurodyta informacija būtų prieinama darbo institucijoms, socialinės apsaugos institucijoms ir kitoms kompetentingoms darbuotojų sveikatos ir saugos institucijoms, taip pat atstovaujamąsias funkcijas vykdantiems skaitmeninėse platformose dirbančių asmenų atstovams.

skaitmeninės darbo platformos užtikrina, kad pirmiau nurodyta informacija būtų prieinama darbo institucijoms, socialinės apsaugos institucijoms ir kitoms kompetentingoms darbuotojų sveikatos ir saugos institucijoms, taip pat atstovaujamąsias funkcijas vykdantiems skaitmeninėse platformose dirbančių asmenų atstovams.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Nors labai svarbu, kad skaitmeninės darbo platformos įvertintų automatizuotų stebėsenos ir sprendimų priėmimo sistemų keliamą riziką platformų darbuotojų saugai ir sveikatai ir užkirstų jai kelią, savireguliacijos nepakanka. Taip pat labai svarbu į šį procesą įtraukti darbo institucijas, socialinės apsaugos institucijas ir kitas kompetentingas darbuotojų sveikatos ir saugos institucijas
  , taip pat pačius darbuotojus ir jų atstovus
  .

, taip pat pačius darbuotojus ir jų atstovus

18 pakeitimas

18 pakeitimas

III skyriaus „Algoritminis valdymas“ 8 straipsnio „Žmogaus atliekama svarbių sprendimų peržiūra“ 1 dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Žmogaus atliekama svarbių sprendimų
  peržiūra | Žmogaus atliekama svarbių sprendimų
  priežiūra |
| 1.   Valstybės narės užtikrina, kad skaitmeninių platformų darbuotojai turėtų teisę į skaitmeninės darbo platformos paaiškinimą dėl bet kokio automatizuotos sprendimų priėmimo sistemos
  priimto arba
  palaikomo sprendimo, kuris daro didelį poveikį skaitmeninės platformos darbuotojo darbo sąlygoms, kaip nurodyta 6 straipsnio 1 dalies b punkte. Visų pirma valstybės narės užtikrina, kad skaitmeninės darbo platformos platformų darbuotojams suteiktų galimybę susisiekti su skaitmeninės darbo platformos paskirtu kontaktiniu asmeniu, taip pat aptarti ir išsiaiškinti su sprendimo priėmimu susijusius faktus, aplinkybes ir priežastis. Skaitmeninės darbo platformos užtikrina, kad tokie kontaktiniai asmenys būtų kompetentingi, kvalifikuoti ir turėtų įgaliojimus vykdyti tokias funkcijas. | 1.   Valstybės narės užtikrina, kad skaitmeninių platformų darbuotojai turėtų teisę į skaitmeninės darbo platformos paaiškinimą
  valstybės narės, kurioje darbuotojas vykdo savo veiklą, oficialiosiomis kalbomis
  dėl bet kokio automatizuotos sprendimų priėmimo sistemos palaikomo sprendimo, kuris daro didelį poveikį skaitmeninės platformos darbuotojo darbo sąlygoms, kaip nurodyta 6 straipsnio 1 dalies b punkte. Visų pirma valstybės narės užtikrina, kad skaitmeninės darbo platformos platformų darbuotojams suteiktų galimybę susisiekti su skaitmeninės darbo platformos paskirtu kontaktiniu asmeniu, taip pat aptarti ir išsiaiškinti su sprendimo priėmimu susijusius faktus, aplinkybes ir priežastis. Skaitmeninės darbo platformos užtikrina, kad tokie kontaktiniai asmenys būtų kompetentingi, kvalifikuoti ir turėtų įgaliojimus vykdyti tokias funkcijas. |
| Skaitmeninės darbo platformos raštu pateikia skaitmeninės platformos darbuotojui automatizuotos sprendimų priėmimo sistemos
  priimto ar
  palaikomo sprendimo apriboti skaitmeninės platformos darbuotojo teises naudotis savo paskyra, ją suspenduoti arba panaikinti, sprendimo atsisakyti mokėti darbo užmokestį už skaitmeninės platformos darbuotojo atliktą darbą, sprendimo dėl skaitmeninės platformos darbuotojo sutartinio statuso arba panašaus poveikio sprendimo motyvus. | |
| | Skaitmeninės darbo platformos užtikrina, kad sprendimas apriboti skaitmeninės platformos darbuotojo teises naudotis savo paskyra, ją suspenduoti arba panaikinti, sprendimas daryti poveikį platformos darbuotojo darbo sąlygoms arba jas keisti, atsisakyti mokėti arba keisti darbo užmokestį už skaitmeninės platformos darbuotojo atliktą darbą, sprendimas dėl skaitmeninės platformos darbuotojo sutartinio statuso arba panašaus poveikio sprendimas, įskaitant darbo laiko ribojimą, nebūtų grindžiamas tik automatizuotu duomenų tvarkymu.
  Skaitmeninės darbo platformos raštu pateikia skaitmeninės platformos darbuotojui automatizuotos sprendimų priėmimo sistemos priimto ar palaikomo sprendimo apriboti skaitmeninės platformos darbuotojo teises naudotis savo paskyra, ją suspenduoti arba panaikinti, sprendimo atsisakyti mokėti
  arba keisti platformos darbuotojo darbo sąlygas, pavyzdžiui,
  darbo užmokestį už skaitmeninės platformos darbuotojo atliktą darbą, sprendimo dėl skaitmeninės platformos darbuotojo sutartinio statuso arba panašaus poveikio sprendimo motyvus.


  Tos platformos pateikia platformos darbuotojui skaitmeninės darbo platformos paskirto kontaktinio asmens kontaktinius duomenis, kad būtų galima aptarti ir išsiaiškinti faktus, aplinkybes ir priežastis, dėl kurių buvo priimtas sprendimas.




  Skaitmeninės platformos darbuotojui paprašius, skaitmeninės darbo platformos suteikia jam jo paslaugų gavėjų pateiktų vertinimų ar reitingų istoriją, kartu užtikrindamos teisę būti pamirštam ir teisę ištaisyti duomenis pagal Bendrąjį duomenų apsaugos reglamentą

   (1)

  . |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Žmogaus atliekama svarbių sprendimų
  peržiūra

peržiūra

Žmogaus atliekama svarbių sprendimų
  priežiūra

priežiūra

1.   Valstybės narės užtikrina, kad skaitmeninių platformų darbuotojai turėtų teisę į skaitmeninės darbo platformos paaiškinimą dėl bet kokio automatizuotos sprendimų priėmimo sistemos
  priimto arba
  palaikomo sprendimo, kuris daro didelį poveikį skaitmeninės platformos darbuotojo darbo sąlygoms, kaip nurodyta 6 straipsnio 1 dalies b punkte. Visų pirma valstybės narės užtikrina, kad skaitmeninės darbo platformos platformų darbuotojams suteiktų galimybę susisiekti su skaitmeninės darbo platformos paskirtu kontaktiniu asmeniu, taip pat aptarti ir išsiaiškinti su sprendimo priėmimu susijusius faktus, aplinkybes ir priežastis. Skaitmeninės darbo platformos užtikrina, kad tokie kontaktiniai asmenys būtų kompetentingi, kvalifikuoti ir turėtų įgaliojimus vykdyti tokias funkcijas.

1.   Valstybės narės užtikrina, kad skaitmeninių platformų darbuotojai turėtų teisę į skaitmeninės darbo platformos paaiškinimą
  valstybės narės, kurioje darbuotojas vykdo savo veiklą, oficialiosiomis kalbomis
  dėl bet kokio automatizuotos sprendimų priėmimo sistemos palaikomo sprendimo, kuris daro didelį poveikį skaitmeninės platformos darbuotojo darbo sąlygoms, kaip nurodyta 6 straipsnio 1 dalies b punkte. Visų pirma valstybės narės užtikrina, kad skaitmeninės darbo platformos platformų darbuotojams suteiktų galimybę susisiekti su skaitmeninės darbo platformos paskirtu kontaktiniu asmeniu, taip pat aptarti ir išsiaiškinti su sprendimo priėmimu susijusius faktus, aplinkybes ir priežastis. Skaitmeninės darbo platformos užtikrina, kad tokie kontaktiniai asmenys būtų kompetentingi, kvalifikuoti ir turėtų įgaliojimus vykdyti tokias funkcijas.

Skaitmeninės darbo platformos raštu pateikia skaitmeninės platformos darbuotojui automatizuotos sprendimų priėmimo sistemos
  priimto ar
  palaikomo sprendimo apriboti skaitmeninės platformos darbuotojo teises naudotis savo paskyra, ją suspenduoti arba panaikinti, sprendimo atsisakyti mokėti darbo užmokestį už skaitmeninės platformos darbuotojo atliktą darbą, sprendimo dėl skaitmeninės platformos darbuotojo sutartinio statuso arba panašaus poveikio sprendimo motyvus.

priimto ar

Skaitmeninės darbo platformos užtikrina, kad sprendimas apriboti skaitmeninės platformos darbuotojo teises naudotis savo paskyra, ją suspenduoti arba panaikinti, sprendimas daryti poveikį platformos darbuotojo darbo sąlygoms arba jas keisti, atsisakyti mokėti arba keisti darbo užmokestį už skaitmeninės platformos darbuotojo atliktą darbą, sprendimas dėl skaitmeninės platformos darbuotojo sutartinio statuso arba panašaus poveikio sprendimas, įskaitant darbo laiko ribojimą, nebūtų grindžiamas tik automatizuotu duomenų tvarkymu.
  Skaitmeninės darbo platformos raštu pateikia skaitmeninės platformos darbuotojui automatizuotos sprendimų priėmimo sistemos priimto ar palaikomo sprendimo apriboti skaitmeninės platformos darbuotojo teises naudotis savo paskyra, ją suspenduoti arba panaikinti, sprendimo atsisakyti mokėti
  arba keisti platformos darbuotojo darbo sąlygas, pavyzdžiui,
  darbo užmokestį už skaitmeninės platformos darbuotojo atliktą darbą, sprendimo dėl skaitmeninės platformos darbuotojo sutartinio statuso arba panašaus poveikio sprendimo motyvus.

Skaitmeninės darbo platformos užtikrina, kad sprendimas apriboti skaitmeninės platformos darbuotojo teises naudotis savo paskyra, ją suspenduoti arba panaikinti, sprendimas daryti poveikį platformos darbuotojo darbo sąlygoms arba jas keisti, atsisakyti mokėti arba keisti darbo užmokestį už skaitmeninės platformos darbuotojo atliktą darbą, sprendimas dėl skaitmeninės platformos darbuotojo sutartinio statuso arba panašaus poveikio sprendimas, įskaitant darbo laiko ribojimą, nebūtų grindžiamas tik automatizuotu duomenų tvarkymu.

arba keisti platformos darbuotojo darbo sąlygas, pavyzdžiui,

Tos platformos pateikia platformos darbuotojui skaitmeninės darbo platformos paskirto kontaktinio asmens kontaktinius duomenis, kad būtų galima aptarti ir išsiaiškinti faktus, aplinkybes ir priežastis, dėl kurių buvo priimtas sprendimas.

Tos platformos pateikia platformos darbuotojui skaitmeninės darbo platformos paskirto kontaktinio asmens kontaktinius duomenis, kad būtų galima aptarti ir išsiaiškinti faktus, aplinkybes ir priežastis, dėl kurių buvo priimtas sprendimas.

Skaitmeninės platformos darbuotojui paprašius, skaitmeninės darbo platformos suteikia jam jo paslaugų gavėjų pateiktų vertinimų ar reitingų istoriją, kartu užtikrindamos teisę būti pamirštam ir teisę ištaisyti duomenis pagal Bendrąjį duomenų apsaugos reglamentą

   (1)

  .

Skaitmeninės platformos darbuotojui paprašius, skaitmeninės darbo platformos suteikia jam jo paslaugų gavėjų pateiktų vertinimų ar reitingų istoriją, kartu užtikrindamos teisę būti pamirštam ir teisę ištaisyti duomenis pagal Bendrąjį duomenų apsaugos reglamentą

1

.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Be paprastos darbuotojo prašymo formuluotės, turi būti aiškiai suformuluotos teisės ir pareigos.

Be teisės sužinoti algoritmų palaikomo
  objektyvaus ir racionalaus
  sprendimo motyvus, skaitmeninių platformų darbuotojai taip pat turi turėti teisę į tai, kad sprendimą priimtų vadovas arba prižiūrėtojas, kuris galėtų atsižvelgti į aplinkybes, kurioms esant jis taikomas, be algoritme numatytų veiksnių. Ši teisė, kad nebūtų priimtas sprendimas, grindžiamas vien automatizuotu duomenų tvarkymu, pripažįstama Bendrojo duomenų apsaugos reglamento (BDAR) 22 straipsnyje.

objektyvaus ir racionalaus

Taip pat reikėtų pažymėti, kad darbuotojų duomenų perkeliamumas yra labai svarbus profesiniam tobulėjimui. Todėl svarbu, kad skaitmeninių platformų darbuotojai galėtų kitam darbdaviui ar platformai pranešti apie savo patirtį ir darbo platformoje kokybę. Galiausiai skaitmeninės darbo platformos turi suteikti galimybę susisiekti su kontaktiniu asmeniu, įskaitant praktinius aspektus.

19 pakeitimas

19 pakeitimas

III skyriaus „Algoritminis valdymas“ 9 straipsnio „Informavimas ir konsultavimasis“ 3 dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Jei skaitmeninių platformų darbuotojų atstovams arba atitinkamiems skaitmeninių platformų darbuotojams būtina išnagrinėti klausimą, dėl kurio informuojama ir konsultuojamasi, ir suformuluoti nuomonę, jiems gali padėti jų pasirinktas ekspertas. Jei skaitmeninėje darbo platformoje valstybėje narėje dirba daugiau kaip
  500
  skaitmeninės platformos darbuotojų, eksperto išlaidas, jei jos yra proporcingos, padengia skaitmeninė darbo platforma. | Jei skaitmeninių platformų darbuotojų atstovams arba atitinkamiems skaitmeninių platformų darbuotojams būtina išnagrinėti klausimą, dėl kurio informuojama ir konsultuojamasi, ir suformuluoti nuomonę, jiems gali padėti jų pasirinktas ekspertas. Jei skaitmeninėje darbo platformoje valstybėje narėje dirba daugiau kaip
  50
   skaitmeninės platformos darbuotojų
  atsižvelgiant į Direktyvos 2002/14/EB taikymo sritį ir kaip nurodyta 3 straipsnio a) dalyje
  , eksperto išlaidas, jei jos yra proporcingos, padengia skaitmeninė darbo platforma. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Jei skaitmeninių platformų darbuotojų atstovams arba atitinkamiems skaitmeninių platformų darbuotojams būtina išnagrinėti klausimą, dėl kurio informuojama ir konsultuojamasi, ir suformuluoti nuomonę, jiems gali padėti jų pasirinktas ekspertas. Jei skaitmeninėje darbo platformoje valstybėje narėje dirba daugiau kaip
  500
  skaitmeninės platformos darbuotojų, eksperto išlaidas, jei jos yra proporcingos, padengia skaitmeninė darbo platforma.

500

Jei skaitmeninių platformų darbuotojų atstovams arba atitinkamiems skaitmeninių platformų darbuotojams būtina išnagrinėti klausimą, dėl kurio informuojama ir konsultuojamasi, ir suformuluoti nuomonę, jiems gali padėti jų pasirinktas ekspertas. Jei skaitmeninėje darbo platformoje valstybėje narėje dirba daugiau kaip
  50
   skaitmeninės platformos darbuotojų
  atsižvelgiant į Direktyvos 2002/14/EB taikymo sritį ir kaip nurodyta 3 straipsnio a) dalyje
  , eksperto išlaidas, jei jos yra proporcingos, padengia skaitmeninė darbo platforma.

50

atsižvelgiant į Direktyvos 2002/14/EB taikymo sritį ir kaip nurodyta 3 straipsnio a) dalyje

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Direktyvos 2002/14, į kurią daroma nuoroda 9 straipsnio 1 dalyje,
  3 straipsnio a)
  dalyje numatytos MVĮ taikomos nukrypti leidžiančios nuostatos, nurodant 20 ir 50 darbuotojų skaičiaus ribas. Atrodo tikslinga šias ES teisėje nustatytas ribas įtraukti į direktyvos projektą, siekiant išvengti skirtingų ribų paplitimo teisės aktuose, taikomuose toms pačioms įmonėms, ir užtikrinti taikytinų nuostatų aiškumą. 500 skaitmeninės platformos darbuotųjų riba kelia administracinių ir finansinių kliūčių platformų darbuotojams ir jų atstovams pasinaudoti eksperto paslaugomis ginant savo teises į informavimą ir konsultavimąsi.

3 straipsnio a)

20 pakeitimas

20 pakeitimas

„Baigiamosios nuostatos“, 20 straipsnio „Draudimas bloginti sąlygas ir palankesnės nuostatos“ 2 dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Ši direktyva nedaro įtakos valstybių narių prerogatyvai taikyti arba priimti skaitmeninių platformų darbuotojams palankesnius įstatymus, taisykles ar administracines nuostatas, arba skatinti ar leisti taikyti skaitmeninių platformų darbuotojams palankesnes kolektyvines sutartis, atsižvelgiant į šios direktyvos tikslus. Skaitmeninėse platformose ne pagal darbo santykius dirbantiems asmenims ši dalis taikoma tik tiek, kiek tokios nacionalinės taisyklės yra suderinamos su vidaus rinkos veikimo taisyklėmis. | 2.   
  Šia direktyva nustatomi būtiniausi reikalavimai ir ji negali trukdyti valstybei narei toliau taikyti arba nustatyti griežtesnes darbuotojų apsaugos priemones.
  Ši direktyva nedaro įtakos valstybių narių prerogatyvai taikyti arba priimti skaitmeninių platformų darbuotojams palankesnius įstatymus, taisykles ar administracines nuostatas, arba skatinti ar leisti taikyti skaitmeninių platformų darbuotojams palankesnes kolektyvines sutartis, atsižvelgiant į šios direktyvos tikslus. Skaitmeninėse platformose ne pagal darbo santykius dirbantiems asmenims ši dalis taikoma tik tiek, kiek tokios nacionalinės taisyklės yra suderinamos su vidaus rinkos veikimo taisyklėmis. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

2.   Ši direktyva nedaro įtakos valstybių narių prerogatyvai taikyti arba priimti skaitmeninių platformų darbuotojams palankesnius įstatymus, taisykles ar administracines nuostatas, arba skatinti ar leisti taikyti skaitmeninių platformų darbuotojams palankesnes kolektyvines sutartis, atsižvelgiant į šios direktyvos tikslus. Skaitmeninėse platformose ne pagal darbo santykius dirbantiems asmenims ši dalis taikoma tik tiek, kiek tokios nacionalinės taisyklės yra suderinamos su vidaus rinkos veikimo taisyklėmis.

2.   
  Šia direktyva nustatomi būtiniausi reikalavimai ir ji negali trukdyti valstybei narei toliau taikyti arba nustatyti griežtesnes darbuotojų apsaugos priemones.
  Ši direktyva nedaro įtakos valstybių narių prerogatyvai taikyti arba priimti skaitmeninių platformų darbuotojams palankesnius įstatymus, taisykles ar administracines nuostatas, arba skatinti ar leisti taikyti skaitmeninių platformų darbuotojams palankesnes kolektyvines sutartis, atsižvelgiant į šios direktyvos tikslus. Skaitmeninėse platformose ne pagal darbo santykius dirbantiems asmenims ši dalis taikoma tik tiek, kiek tokios nacionalinės taisyklės yra suderinamos su vidaus rinkos veikimo taisyklėmis.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Pagal SESV 153 straipsnio 2 dalies b punktą direktyvoje nustatomi būtiniausi darbo skaitmeninėse platformose sąlygų gerinimo reikalavimai. Todėl valstybės narės gali toliau taikyti arba nustatyti bet kokias kitas palankesnes priemones, taikomas ne tik platformų darbuotojams, bet ir visiems darbuotojams.

21 pakeitimas

21 pakeitimas

„Baigiamosios nuostatos“, 22 straipsnis „Komisijos atliekama peržiūra“

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Ne vėliau kaip [5 metai po įsigaliojimo] Komisija, pasikonsultavusi su valstybėmis narėmis, socialiniais partneriais Sąjungos lygmeniu ir pagrindiniais suinteresuotaisiais subjektais ir atsižvelgdama į poveikį labai mažoms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms, peržiūri šios direktyvos įgyvendinimą ir prireikus pasiūlo teisės aktų pakeitimus. | Ne vėliau kaip [5 metai po įsigaliojimo] Komisija, pasikonsultavusi su valstybėmis narėmis, socialiniais partneriais Sąjungos lygmeniu ir pagrindiniais suinteresuotaisiais subjektais,
  įskaitant Europos regionų komitetą,
  ir atsižvelgdama į poveikį labai mažoms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms, peržiūri šios direktyvos įgyvendinimą ir prireikus pasiūlo teisės aktų pakeitimus. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Ne vėliau kaip [5 metai po įsigaliojimo] Komisija, pasikonsultavusi su valstybėmis narėmis, socialiniais partneriais Sąjungos lygmeniu ir pagrindiniais suinteresuotaisiais subjektais ir atsižvelgdama į poveikį labai mažoms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms, peržiūri šios direktyvos įgyvendinimą ir prireikus pasiūlo teisės aktų pakeitimus.

Ne vėliau kaip [5 metai po įsigaliojimo] Komisija, pasikonsultavusi su valstybėmis narėmis, socialiniais partneriais Sąjungos lygmeniu ir pagrindiniais suinteresuotaisiais subjektais,
  įskaitant Europos regionų komitetą,
  ir atsižvelgdama į poveikį labai mažoms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms, peržiūri šios direktyvos įgyvendinimą ir prireikus pasiūlo teisės aktų pakeitimus.

įskaitant Europos regionų komitetą,

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Vietos ir regionų valdžios institucijos, kurioms Europos regionų komitetas atstovauja Europos lygmeniu, gali imtis veiksmų, kad pagerintų skaitmeninių platformų darbuotojų darbo sąlygas.

II.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | palankiai vertina 2021 m. gruodžio 9 d. Europos Komisijos pasiūlytą priemonių rinkinį, kuriuo siekiama gerinti darbo sąlygas skaitmeninėse platformose ir skatinti tvarų skaitmeninių darbo platformų augimą Europos Sąjungoje; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina 2021 m. gruodžio 9 d. Europos Komisijos pasiūlytą priemonių rinkinį, kuriuo siekiama gerinti darbo sąlygas skaitmeninėse platformose ir skatinti tvarų skaitmeninių darbo platformų augimą Europos Sąjungoje;

| 2. | pritaria Komisijos nuomonei, kad neteisingas darbuotojo statuso nustatymas ir to pasekmės daro poveikį ne tik darbui skaitmeninėse platformose, nors platformų ekonomikoje šie klausimai yra ypač rimti ir skubiai spręstini; |
| --- | --- |

2.

pritaria Komisijos nuomonei, kad neteisingas darbuotojo statuso nustatymas ir to pasekmės daro poveikį ne tik darbui skaitmeninėse platformose, nors platformų ekonomikoje šie klausimai yra ypač rimti ir skubiai spręstini;

| 3. | pabrėžia, kad algoritminis valdymas ir jo pasekmės darbuotojams, tiek samdomiesiems darbuotojams, tiek savarankiškai dirbantiems asmenims, taip pat daro poveikį ne tik darbui skaitmeninėse platformose, bet ir tais atvejais kai jie neatsiejami nuo platformų verslo modelio; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad algoritminis valdymas ir jo pasekmės darbuotojams, tiek samdomiesiems darbuotojams, tiek savarankiškai dirbantiems asmenims, taip pat daro poveikį ne tik darbui skaitmeninėse platformose, bet ir tais atvejais kai jie neatsiejami nuo platformų verslo modelio;

| 4. | primena, kad RK nuomonėje (1) dėl darbo skaitmeninėse platformose atkreiptas dėmesys į iššūkius, su kuriais skaitmeninių platformų darbuotojai susiduria dėl šių dviejų reiškinių; |
| --- | --- |

4.

primena, kad RK nuomonėje (1

| 5. | palankiai vertina tai, kad Europos Komisijos pasiūlyme dėl direktyvos siūloma bendra sistema, skirta kovoti su netinkamu užimtumo statuso klasifikavimu vykdant darbą platformose, ir nustatomos naujos materialinės teisės asmenims, atliekantiems darbą skaitmeninėse platformose, siekiant užtikrinti algoritminio valdymo sąžiningumą, skaidrumą ir atskaitomybę; |
| --- | --- |

5.

palankiai vertina tai, kad Europos Komisijos pasiūlyme dėl direktyvos siūloma bendra sistema, skirta kovoti su netinkamu užimtumo statuso klasifikavimu vykdant darbą platformose, ir nustatomos naujos materialinės teisės asmenims, atliekantiems darbą skaitmeninėse platformose, siekiant užtikrinti algoritminio valdymo sąžiningumą, skaidrumą ir atskaitomybę;

Nuginčijamoji darbo santykių prezumpcija

Nuginčijamoji darbo santykių prezumpcija

| 6. | palankiai vertina nuginčijamosios darbo santykių prezumpcijos mechanizmą ir direktyvoje numatytą prievolės įrodyti perkėlimą, siekiant teisingai nustatyti asmenų, dirbančių skaitmeninėse platformose, užimtumo statusą; taigi, galiausiai sutartiniai santykiai įvertinami ir nustatomi nacionaliniu lygmeniu; |
| --- | --- |

6.

palankiai vertina nuginčijamosios darbo santykių prezumpcijos mechanizmą ir direktyvoje numatytą prievolės įrodyti perkėlimą, siekiant teisingai nustatyti asmenų, dirbančių skaitmeninėse platformose, užimtumo statusą; taigi, galiausiai sutartiniai santykiai įvertinami ir nustatomi nacionaliniu lygmeniu;

| 7. | pabrėžia, kad svarbu, jog darbo santykių prezumpcija suteiktų atitinkamų platformų darbuotojams galimybę naudotis visomis teisėmis, kurios numatytos teisės aktuose ar kolektyvinėse sutartyse ir kurios užtikrinamos savarankiškai dirbančio asmens ir samdomojo darbuotojo statusu, įskaitant teisę į mokymą; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad svarbu, jog darbo santykių prezumpcija suteiktų atitinkamų platformų darbuotojams galimybę naudotis visomis teisėmis, kurios numatytos teisės aktuose ar kolektyvinėse sutartyse ir kurios užtikrinamos savarankiškai dirbančio asmens ir samdomojo darbuotojo statusu, įskaitant teisę į mokymą;

| 8. | taip pat pabrėžia, kad darbo santykių prezumpcijos taikymas reiškia, jog platformos vykdo savo įsipareigojimus, susijusius su darbo jėgos ir pajamų apmokestinimu, išsamiu patikrinimu ir įmonių socialine atsakomybe, pagal taikytiną nacionalinę teisę; |
| --- | --- |

8.

taip pat pabrėžia, kad darbo santykių prezumpcijos taikymas reiškia, jog platformos vykdo savo įsipareigojimus, susijusius su darbo jėgos ir pajamų apmokestinimu, išsamiu patikrinimu ir įmonių socialine atsakomybe, pagal taikytiną nacionalinę teisę;

| 9. | mano, kad nuginčijamoji darbo santykių prezumpcija taip pat bus naudinga tikrai savarankiškai dirbantiems asmenims, nes pagal ją platformos turės atsisakyti savo galimos subordinacijos ir suteikti šiems darbuotojams visišką lankstumą, susijusį su jų statusu; |
| --- | --- |

9.

mano, kad nuginčijamoji darbo santykių prezumpcija taip pat bus naudinga tikrai savarankiškai dirbantiems asmenims, nes pagal ją platformos turės atsisakyti savo galimos subordinacijos ir suteikti šiems darbuotojams visišką lankstumą, susijusį su jų statusu;

Algoritminis valdymas

Algoritminis valdymas

| 10. | palankiai vertina direktyvos nuostatas, kuriomis siekiama apsaugoti skaitmeninių platformų darbuotojus nuo rizikos, susijusios su automatizuotomis stebėsenos ir sprendimų priėmimo sistemomis ir algoritminiu valdymu; |
| --- | --- |

10.

palankiai vertina direktyvos nuostatas, kuriomis siekiama apsaugoti skaitmeninių platformų darbuotojus nuo rizikos, susijusios su automatizuotomis stebėsenos ir sprendimų priėmimo sistemomis ir algoritminiu valdymu;

| 11. | atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina siūlomas Teisių gynimo priemonių ir vykdymo užtikrinimo taisykles. Buvo ir tebėra teisės aktų vykdymo trūkumų, ypač tarptautinio pobūdžio bylose. Tarptautinis teisės aktų vykdymas, ypač susijęs su platformų bendrovėmis, yra sudėtingas; turi būti užtikrintas veiksmingas valstybių narių valdžios institucijų bendradarbiavimas, o juridinės teisės turi būti laiku įgyvendinamos tarpvalstybiniu mastu; |
| --- | --- |

11.

atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina siūlomas Teisių gynimo priemonių ir vykdymo užtikrinimo taisykles. Buvo ir tebėra teisės aktų vykdymo trūkumų, ypač tarptautinio pobūdžio bylose. Tarptautinis teisės aktų vykdymas, ypač susijęs su platformų bendrovėmis, yra sudėtingas; turi būti užtikrintas veiksmingas valstybių narių valdžios institucijų bendradarbiavimas, o juridinės teisės turi būti laiku įgyvendinamos tarpvalstybiniu mastu;

| 12. | palankiai vertina tai, kad pasiūlymu nedaromas poveikis nacionalinėms darbuotojų apibrėžtims ir kad siūloma procedūra siekiama nustatyti, ar sutartiniai santykiai yra darbo santykiai pagal nacionalines apibrėžtis; |
| --- | --- |

12.

palankiai vertina tai, kad pasiūlymu nedaromas poveikis nacionalinėms darbuotojų apibrėžtims ir kad siūloma procedūra siekiama nustatyti, ar sutartiniai santykiai yra darbo santykiai pagal nacionalines apibrėžtis;

| 13. | pabrėžia, jog svarbu, kad bet kokius sprendimus, susijusius su žmogiškaisiais ištekliais, pvz., darbuotojo darbo užmokesčiu, paaukštinimu, teisių apribojimu ar suspendavimu, priimtų žmogus; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia, jog svarbu, kad bet kokius sprendimus, susijusius su žmogiškaisiais ištekliais, pvz., darbuotojo darbo užmokesčiu, paaukštinimu, teisių apribojimu ar suspendavimu, priimtų žmogus;

| 14. | atkreipia dėmesį į tai, kad vis dažniau naudojamos algoritminio valdymo ir automatizuotos stebėsenos ir sprendimų priėmimo sistemos, nesusijusios su darbu platformose; |
| --- | --- |

14.

atkreipia dėmesį į tai, kad vis dažniau naudojamos algoritminio valdymo ir automatizuotos stebėsenos ir sprendimų priėmimo sistemos, nesusijusios su darbu platformose;

| 15. | ragina Europos Komisiją pasiūlyti reguliavimo sistemą, pagal kurią su algoritminiu valdymu susijusios teisės būtų taikomos ne tik darbuotojams, samdomiesiems darbuotojams ir savarankiškai dirbantiems skaitmeninių platformų darbuotojams, bet ir visiems darbuotojams, susiduriantiems su automatizuotomis stebėsenos ir sprendimų priėmimo sistemomis, kai jie vykdo profesinę veiklą, įskaitant darbą ne platformose; |
| --- | --- |

15.

ragina Europos Komisiją pasiūlyti reguliavimo sistemą, pagal kurią su algoritminiu valdymu susijusios teisės būtų taikomos ne tik darbuotojams, samdomiesiems darbuotojams ir savarankiškai dirbantiems skaitmeninių platformų darbuotojams, bet ir visiems darbuotojams, susiduriantiems su automatizuotomis stebėsenos ir sprendimų priėmimo sistemomis, kai jie vykdo profesinę veiklą, įskaitant darbą ne platformose;

| 16. | ragina per darbo platformų skaitmeninę infrastruktūrą sukurti sistemą, kuria naudodamiesi platformų darbuotojai galėtų teikti atsiliepimus apie automatizuotas stebėsenos ir sprendimų priėmimo sistemas. Tai gali būti svarbus rodiklis ir veiksmingos automatizuotų sistemų stebėsenos pagrindas, taip prisidedant prie kokybės užtikrinimo pagrindinių teisių apsaugos srityje ir prie didesnio pasitenkinimo darbu; |
| --- | --- |

16.

ragina per darbo platformų skaitmeninę infrastruktūrą sukurti sistemą, kuria naudodamiesi platformų darbuotojai galėtų teikti atsiliepimus apie automatizuotas stebėsenos ir sprendimų priėmimo sistemas. Tai gali būti svarbus rodiklis ir veiksmingos automatizuotų sistemų stebėsenos pagrindas, taip prisidedant prie kokybės užtikrinimo pagrindinių teisių apsaugos srityje ir prie didesnio pasitenkinimo darbu;

Savarankiškai dirbančių asmenų apsauga

Savarankiškai dirbančių asmenų apsauga

| 17. | pabrėžia, kad skaitmeninėse platformose reikia teikti visą informaciją apie darbo sąlygas ir visus svarbius sprendimus platformų darbuotojams valstybės narės, kurioje darbuotojas atlieka savo darbą, oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis) ir, kai įmanoma, platformos darbuotojo kalba arba regione plačiausiai vartojama kalba; |
| --- | --- |

17.

pabrėžia, kad skaitmeninėse platformose reikia teikti visą informaciją apie darbo sąlygas ir visus svarbius sprendimus platformų darbuotojams valstybės narės, kurioje darbuotojas atlieka savo darbą, oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis) ir, kai įmanoma, platformos darbuotojo kalba arba regione plačiausiai vartojama kalba;

| 18. | ragina valstybes nares visapusiškai įgyvendinti Tarybos rekomendaciją 2019/C 387/01 dėl darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų socialinės apsaugos galimybių (2), kad būtų užtikrinta formali ir veiksminga socialinės apsaugos sistemų aprėptis, tinkamumas ir skaidrumas; |
| --- | --- |

18.

ragina valstybes nares visapusiškai įgyvendinti Tarybos rekomendaciją 2019/C 387/01 dėl darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų socialinės apsaugos galimybių (2

| 19. | atkreipia dėmesį į šių taisyklių lyčių aspektą. Visų pirma moterys, turinčios priežiūros pareigų, palankiai vertina lankstumą, kurį suteikia platformomis grindžiamas darbas darbo valandų ir, kai kuriais atvejais, darbo vietos atžvilgiu. Algoritminis darbo valandų valdymas, kai, be kita ko, darbuotojai nukenčia dėl „mažo produktyvumo“ laikotarpių, gali labiausiai paveikti moteris; |
| --- | --- |

19.

atkreipia dėmesį į šių taisyklių lyčių aspektą. Visų pirma moterys, turinčios priežiūros pareigų, palankiai vertina lankstumą, kurį suteikia platformomis grindžiamas darbas darbo valandų ir, kai kuriais atvejais, darbo vietos atžvilgiu. Algoritminis darbo valandų valdymas, kai, be kita ko, darbuotojai nukenčia dėl „mažo produktyvumo“ laikotarpių, gali labiausiai paveikti moteris;

| 20. | pabrėžia Europos Komisijos pateikto gairių dėl ES konkurencijos teisės taikymo kolektyvinėms sutartims, skirtoms savarankiškai dirbantiems asmenims, nesamdantiems jokių darbuotojų, projekto svarbą, siekiant paaiškinti organizacines priemones, kurias savarankiškai dirbantys asmenys, neturintys samdomųjų darbuotojų, gali įgyvendinti bendradarbiaudami su platformomis, įskaitant jų gebėjimą kurti profesines organizacijas; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia Europos Komisijos pateikto gairių dėl ES konkurencijos teisės taikymo kolektyvinėms sutartims, skirtoms savarankiškai dirbantiems asmenims, nesamdantiems jokių darbuotojų, projekto svarbą, siekiant paaiškinti organizacines priemones, kurias savarankiškai dirbantys asmenys, neturintys samdomųjų darbuotojų, gali įgyvendinti bendradarbiaudami su platformomis, įskaitant jų gebėjimą kurti profesines organizacijas;

| 21. | pažymi, kad skaitmeninių platformų darbuotojai dažnai negali naudotis savo pagrindinėmis teisėmis į asociacijų laisvę ir kolektyvines derybas, be kita ko, dėl to, kad trūksta bendrų komunikacijos priemonių ir galimybių susitikti internetu ar asmeniškai. Todėl turi būti užtikrintos tinkamos komunikacijos galimybės ir profesinių sąjungų teisė naudotis skaitmenine darbo platformų infrastruktūra; |
| --- | --- |

21.

pažymi, kad skaitmeninių platformų darbuotojai dažnai negali naudotis savo pagrindinėmis teisėmis į asociacijų laisvę ir kolektyvines derybas, be kita ko, dėl to, kad trūksta bendrų komunikacijos priemonių ir galimybių susitikti internetu ar asmeniškai. Todėl turi būti užtikrintos tinkamos komunikacijos galimybės ir profesinių sąjungų teisė naudotis skaitmenine darbo platformų infrastruktūra;

| 22. | pabrėžia, kad šios gairės turėtų būti taikomos tik tiems asmenims, kurie yra tinkamai klasifikuoti kaip savarankiškai dirbantys asmenys, neturintys samdomųjų darbuotojų, o ne darbuotojams, kurie gali būti perklasifikuoti pagal direktyvoje numatytą teisinę prezumpciją; |
| --- | --- |

22.

pabrėžia, kad šios gairės turėtų būti taikomos tik tiems asmenims, kurie yra tinkamai klasifikuoti kaip savarankiškai dirbantys asmenys, neturintys samdomųjų darbuotojų, o ne darbuotojams, kurie gali būti perklasifikuoti pagal direktyvoje numatytą teisinę prezumpciją;

Vietos ir regionų matmuo

Vietos ir regionų matmuo

| 23. | apgailestauja, kad pasiūlyme dėl direktyvos nenurodomos vietos ir regionų valdžios institucijos, nors daugelyje valstybių narių subnacionalinės valdžios institucijos turi įgaliojimus įgyvendinti darbo teisės aktus ir nustatyti darbuotojų statusą; |
| --- | --- |

23.

apgailestauja, kad pasiūlyme dėl direktyvos nenurodomos vietos ir regionų valdžios institucijos, nors daugelyje valstybių narių subnacionalinės valdžios institucijos turi įgaliojimus įgyvendinti darbo teisės aktus ir nustatyti darbuotojų statusą;

| 24. | ragina valstybes nares ir vietos ir regionų valdžios institucijas remti vietos iniciatyvas, kuriomis siekiama užtikrinti sąžiningesnį darbą platformose, pvz., skaitmeninių darbo platformų, kaip darbuotojų kooperatyvų, kūrimą, ir mažinti esamą skaitmeninę atskirtį įvairiuose geografiniuose ir demografiniuose kontekstuose (mažiau išsivystę regionai); |
| --- | --- |

24.

ragina valstybes nares ir vietos ir regionų valdžios institucijas remti vietos iniciatyvas, kuriomis siekiama užtikrinti sąžiningesnį darbą platformose, pvz., skaitmeninių darbo platformų, kaip darbuotojų kooperatyvų, kūrimą, ir mažinti esamą skaitmeninę atskirtį įvairiuose geografiniuose ir demografiniuose kontekstuose (mažiau išsivystę regionai);

| 25. | taip pat primena, kad Europos regionų komiteto nuomonėje „Darbas platformose – reguliavimo sunkumai vietos ir regionų lygmeniu“ (3) jis jau pabrėžė vietos ir regionų valdžios institucijų gebėjimą imtis veiksmų, kad pagerintų platformų darbuotojų darbo sąlygas, teikdamos socialinę paramą netipinėms užimtumo formoms, į viešųjų pirkimų, kuriuose gali dalyvauti platformos, sutarčių skyrimo kriterijus įtraukdamos socialinius kriterijus, susijusius su darbo sąlygomis minėtose platformose, arba naudodamosi savo darbo inspekcijos ar lygiavertės įstaigos arba institucijos paslaugomis, kad pagal savo kompetenciją skirtų sankcijas už piktnaudžiavimą darbuotojų priskyrimu tam tikrai kategorijai. |
| --- | --- |

25.

taip pat primena, kad Europos regionų komiteto nuomonėje „Darbas platformose – reguliavimo sunkumai vietos ir regionų lygmeniu“ (3

| 26. | pabrėžia, kad svarbu ne tik užtikrinti vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimą gerinant darbo sąlygas platformose, bet ir teikti joms paramą ir organizuoti mokymus, siekiant stiprinti jų įgūdžius šioje srityje, ypač atsižvelgiant į tai, kad joms gali būti pavestos stebėsenos ir teisės aktų vykdymo užtikrinimo užduotys; |
| --- | --- |

26.

pabrėžia, kad svarbu ne tik užtikrinti vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimą gerinant darbo sąlygas platformose, bet ir teikti joms paramą ir organizuoti mokymus, siekiant stiprinti jų įgūdžius šioje srityje, ypač atsižvelgiant į tai, kad joms gali būti pavestos stebėsenos ir teisės aktų vykdymo užtikrinimo užduotys;

Proporcingumas ir subsidiarumas

Proporcingumas ir subsidiarumas

| 27. | mano, kad pasiūlymas dėl direktyvos atitinka proporcingumo ir subsidiarumo principus. ES veiksmų šioje srityje pridėtinė vertė ir atitinkamas Komisijos pasirinktas teisinis pagrindas yra aiškūs ir nuoseklūs. Europos regionų komitetas taip pat palankiai vertina tai, kad Komisija kartu su pasiūlymu dėl teisėkūros procedūra priimamo akto pateikė subsidiarumo vertinimo lentelę. |
| --- | --- |

27.

mano, kad pasiūlymas dėl direktyvos atitinka proporcingumo ir subsidiarumo principus. ES veiksmų šioje srityje pridėtinė vertė ir atitinkamas Komisijos pasirinktas teisinis pagrindas yra aiškūs ir nuoseklūs. Europos regionų komitetas taip pat palankiai vertina tai, kad Komisija kartu su pasiūlymu dėl teisėkūros procedūra priimamo akto pateikė subsidiarumo vertinimo lentelę.

Briuselis, 2022 m. birželio 29 d.

Europos regionų komiteto pirmininkas

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  
  2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas (OL L 119, 2016 5 4, p. 1).

1

2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas (OL L 119, 2016 5 4, p. 1).

(1)  COR-2019-02655.

1

(2)  2019 m. lapkričio 8 d. Tarybos rekomendacija dėl darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų socialinės apsaugos galimybių ((OL C 387, 2019 11 15, p. 1).

2

(3)  COR-2019-02655.

3

---

| 2022 9 30 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 375/64 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 9 30

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 375/64

---

Europos regionų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl pastatų energinio naudingumo

(2022/C 375/09)

| Pranešėjas | André VIOLA (FR / PES), vietos vykdomosios tarybos narys, Odo departamento taryba |
| --- | --- |
| Pamatinis dokumentas | Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl pastatų energinio naudingumo (nauja redakcija)
  COM(2021) 802 |

Pranešėjas

André VIOLA (FR / PES), vietos vykdomosios tarybos narys, Odo departamento taryba

Pamatinis dokumentas

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl pastatų energinio naudingumo (nauja redakcija)

COM(2021) 802

I.   REKOMENDACIJOS DĖL PAKEITIMŲ

1 pakeitimas

6 konstatuojamoji dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| pastatams tenka
  40 %
   galutinės Sąjungos suvartojamos energijos ir 36 % joje išmetamo su energija susijusio šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio. Todėl energijos vartojimo mažinimas, remiantis [peržiūrėtos Energijos vartojimo efektyvumo direktyvos (EVED)] 3 straipsnyje nustatytu ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2018/1999 2 straipsnio 18 punkte apibrėžtu principu „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“, ir atsinaujinančių atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimas pastatų sektoriuje yra svarbios priemonės, būtinos siekiant sumažinti Sąjungos išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisiją kiekį. Vartojant mažiau energijos ir naudojant daugiau atsinaujinančiųjų išteklių energijos taip pat galima labai prisidėti prie Sąjungos energetinės priklausomybės mažinimo, energijos tiekimo saugumo didinimo, technologijų plėtros skatinimo ir užimtumo ir regioninės plėtros galimybių sukūrimo, ypač salose ir kaimo vietovėse; | pastatams tenka
  39 %
   galutinės Sąjungos suvartojamos energijos
  (28 proc. suvartojama eksploatuojant pastatus, 11 proc. tenka statybinėms medžiagoms ir statybai („įkūnytoji anglis“))
   ir 36 % joje išmetamo su energija susijusio šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio. Todėl energijos,
  žaliavų ir žemės poreikio bei energijos
  vartojimo mažinimas, remiantis [peržiūrėtos Energijos vartojimo efektyvumo direktyvos (EVED)] 3 straipsnyje nustatytu ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2018/1999 2 straipsnio 18 punkte apibrėžtu principu „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“, ir atsinaujinančių atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimas pastatų sektoriuje yra svarbios priemonės, būtinos siekiant sumažinti Sąjungos išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisiją kiekį.
  Sumažinus energijos, žaliavų ir žemės poreikį,
  vartojant mažiau energijos ir naudojant daugiau atsinaujinančiųjų išteklių energijos taip pat galima labai prisidėti prie Sąjungos energetinės
  ir žaliavų
  priklausomybės mažinimo, energijos
  ir žaliavų
  tiekimo saugumo didinimo, technologijų plėtros skatinimo ir užimtumo ir regioninės plėtros galimybių sukūrimo, ypač salose ir kaimo vietovėse; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

pastatams tenka
  40 %
   galutinės Sąjungos suvartojamos energijos ir 36 % joje išmetamo su energija susijusio šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio. Todėl energijos vartojimo mažinimas, remiantis [peržiūrėtos Energijos vartojimo efektyvumo direktyvos (EVED)] 3 straipsnyje nustatytu ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2018/1999 2 straipsnio 18 punkte apibrėžtu principu „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“, ir atsinaujinančių atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimas pastatų sektoriuje yra svarbios priemonės, būtinos siekiant sumažinti Sąjungos išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisiją kiekį. Vartojant mažiau energijos ir naudojant daugiau atsinaujinančiųjų išteklių energijos taip pat galima labai prisidėti prie Sąjungos energetinės priklausomybės mažinimo, energijos tiekimo saugumo didinimo, technologijų plėtros skatinimo ir užimtumo ir regioninės plėtros galimybių sukūrimo, ypač salose ir kaimo vietovėse;

pastatams tenka
  39 %
   galutinės Sąjungos suvartojamos energijos
  (28 proc. suvartojama eksploatuojant pastatus, 11 proc. tenka statybinėms medžiagoms ir statybai („įkūnytoji anglis“))
   ir 36 % joje išmetamo su energija susijusio šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio. Todėl energijos,
  žaliavų ir žemės poreikio bei energijos
  vartojimo mažinimas, remiantis [peržiūrėtos Energijos vartojimo efektyvumo direktyvos (EVED)] 3 straipsnyje nustatytu ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2018/1999 2 straipsnio 18 punkte apibrėžtu principu „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“, ir atsinaujinančių atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimas pastatų sektoriuje yra svarbios priemonės, būtinos siekiant sumažinti Sąjungos išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisiją kiekį.
  Sumažinus energijos, žaliavų ir žemės poreikį,
  vartojant mažiau energijos ir naudojant daugiau atsinaujinančiųjų išteklių energijos taip pat galima labai prisidėti prie Sąjungos energetinės
  ir žaliavų
  priklausomybės mažinimo, energijos
  ir žaliavų
  tiekimo saugumo didinimo, technologijų plėtros skatinimo ir užimtumo ir regioninės plėtros galimybių sukūrimo, ypač salose ir kaimo vietovėse;

Paaiškinimas

Įtraukiama aiškesnė nuoroda į žiediškumą.

2 pakeitimas

7 konstatuojamoji dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| pastatams tenkantį išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sudaro prieš jų eksploatavimo laikotarpį, per jį ir po jo išmestas kiekis. 2050 m. pastatų ūkio priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo vizija apima ne tik eksploatavimo metu išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimą, kuriam šiuo metu skiriamas pagrindinis dėmesys. Todėl reikėtų
  palaipsniui
  aprėpti per visą gyvavimo ciklą pastatų išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį,
  pradedant nuo naujų pastatų
  . Pastatai yra svarbi medžiagų saugykla, kurioje daugelį dešimtmečių saugomi ištekliai, todėl tiek naujų, tiek renovuojamų pastatų konstrukcijos pasirinkimas turi didelę įtaką per visą jų gyvavimo laikotarpį išmetamam šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiui. Į pastatų energinį naudingumą per visą jų gyvavimo ciklą turėtų būti atsižvelgiama ne tik statant naujus pastatus, bet ir vykdant renovaciją – šiuo tikslu valstybių narių pastatų renovacijos planuose turėtų būti atsižvelgiama į per visą gyvavimo ciklą išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo politiką; | pastatams tenkantį išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sudaro prieš jų eksploatavimo laikotarpį, per jį ir po jo išmestas kiekis. 2050 m. pastatų ūkio priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo vizija apima ne tik eksploatavimo metu išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimą, kuriam šiuo metu skiriamas pagrindinis dėmesys. Todėl
  nuo šiol
  reikėtų aprėpti per visą gyvavimo ciklą pastatų išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį
  tiek naujuose, tiek esamuose renovuotuose pastatuose
  . Pastatai yra svarbi medžiagų saugykla, kurioje daugelį dešimtmečių saugomi ištekliai, todėl tiek naujų, tiek renovuojamų pastatų konstrukcijos pasirinkimas turi didelę įtaką per visą jų gyvavimo laikotarpį išmetamam šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiui. Į pastatų energinį naudingumą per visą jų gyvavimo ciklą turėtų būti atsižvelgiama ne tik statant naujus pastatus, bet ir vykdant renovaciją – šiuo tikslu valstybių narių pastatų renovacijos planuose turėtų būti atsižvelgiama į per visą gyvavimo ciklą išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo politiką;
  Siekiant užtikrinti visais lygmenimis vykstančią pertvarką, labai svarbu į šios politikos rengimo procesą įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas
  ; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

pastatams tenkantį išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sudaro prieš jų eksploatavimo laikotarpį, per jį ir po jo išmestas kiekis. 2050 m. pastatų ūkio priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo vizija apima ne tik eksploatavimo metu išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimą, kuriam šiuo metu skiriamas pagrindinis dėmesys. Todėl reikėtų
  palaipsniui
  aprėpti per visą gyvavimo ciklą pastatų išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį,
  pradedant nuo naujų pastatų
  . Pastatai yra svarbi medžiagų saugykla, kurioje daugelį dešimtmečių saugomi ištekliai, todėl tiek naujų, tiek renovuojamų pastatų konstrukcijos pasirinkimas turi didelę įtaką per visą jų gyvavimo laikotarpį išmetamam šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiui. Į pastatų energinį naudingumą per visą jų gyvavimo ciklą turėtų būti atsižvelgiama ne tik statant naujus pastatus, bet ir vykdant renovaciją – šiuo tikslu valstybių narių pastatų renovacijos planuose turėtų būti atsižvelgiama į per visą gyvavimo ciklą išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo politiką;

pastatams tenkantį išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sudaro prieš jų eksploatavimo laikotarpį, per jį ir po jo išmestas kiekis. 2050 m. pastatų ūkio priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo vizija apima ne tik eksploatavimo metu išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimą, kuriam šiuo metu skiriamas pagrindinis dėmesys. Todėl
  nuo šiol
  reikėtų aprėpti per visą gyvavimo ciklą pastatų išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį
  tiek naujuose, tiek esamuose renovuotuose pastatuose
  . Pastatai yra svarbi medžiagų saugykla, kurioje daugelį dešimtmečių saugomi ištekliai, todėl tiek naujų, tiek renovuojamų pastatų konstrukcijos pasirinkimas turi didelę įtaką per visą jų gyvavimo laikotarpį išmetamam šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiui. Į pastatų energinį naudingumą per visą jų gyvavimo ciklą turėtų būti atsižvelgiama ne tik statant naujus pastatus, bet ir vykdant renovaciją – šiuo tikslu valstybių narių pastatų renovacijos planuose turėtų būti atsižvelgiama į per visą gyvavimo ciklą išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo politiką;
  Siekiant užtikrinti visais lygmenimis vykstančią pertvarką, labai svarbu į šios politikos rengimo procesą įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas
  ;

Paaiškinimas

Neįtraukus esamų pastatų poveikio klimatui neutralumo tikslo nepasieksime.

3 pakeitimas

8 konstatuojamoji dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| norint kuo labiau sumažinti per visą pastatų gyvavimo ciklą išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, reikia efektyviai naudoti išteklius ir užtikrinti žiediškumą. Tai taip pat gali būti derinama su pastatų ūkio dalių pavertimu laikinu anglies dioksido absorbentu; | norint kuo labiau sumažinti per visą pastatų gyvavimo ciklą išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, reikia
  vykdyti pakankamumo politiką, kuria nuo pat pradžių mažinamas energijos, žaliavų, žemės ir vandens poreikis
  , efektyviai naudoti išteklius ir užtikrinti žiediškumą. Tai taip pat gali būti derinama su pastatų ūkio dalių pavertimu laikinu anglies dioksido absorbentu.
  Norint pasiekti nulinį būdingąjį išmetamą ŠESD kiekį, reikės mažinti, pakartotinai naudoti ir optimizuoti medžiagas, projektuoti anglies dioksido sekvestracijos vietas ir naudoti anglies dioksido sekvestracijos medžiagas
  ; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

norint kuo labiau sumažinti per visą pastatų gyvavimo ciklą išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, reikia efektyviai naudoti išteklius ir užtikrinti žiediškumą. Tai taip pat gali būti derinama su pastatų ūkio dalių pavertimu laikinu anglies dioksido absorbentu;

norint kuo labiau sumažinti per visą pastatų gyvavimo ciklą išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, reikia
  vykdyti pakankamumo politiką, kuria nuo pat pradžių mažinamas energijos, žaliavų, žemės ir vandens poreikis
  , efektyviai naudoti išteklius ir užtikrinti žiediškumą. Tai taip pat gali būti derinama su pastatų ūkio dalių pavertimu laikinu anglies dioksido absorbentu.
  Norint pasiekti nulinį būdingąjį išmetamą ŠESD kiekį, reikės mažinti, pakartotinai naudoti ir optimizuoti medžiagas, projektuoti anglies dioksido sekvestracijos vietas ir naudoti anglies dioksido sekvestracijos medžiagas
  ;

Paaiškinimas

Energijos pakankamumas yra veiksminga strategija klimato srities tikslams pasiekti. Taip pat reikia atsižvelgti į būdingąjį išmetamą ŠESD kiekį.

4 pakeitimas

9 konstatuojamoji dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| pastato viso gyvavimo ciklo visuotinio atšilimo potencialas rodo bendrą pastato indėlį į bendrą išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų, dėl kurių kinta klimatas, kiekį. Jis apima būdingąjį statybos produktų išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir naudojimo etapu tiesiogiai bei netiesiogiai išmetamą šių dujų kiekį. Todėl reikalavimas apskaičiuoti naujų pastatų visuotinio atšilimo potencialą per gyvavimo ciklą yra pirmas žingsnis siekiant labiau atsižvelgti į pastatų naudingumą per visą gyvavimo ciklą ir prisidėti prie žiedinės ekonomikos; | pastato viso gyvavimo ciklo visuotinio atšilimo potencialas rodo bendrą pastato indėlį į bendrą išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų, dėl kurių kinta klimatas, kiekį. Jis apima būdingąjį statybos produktų išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir naudojimo etapu tiesiogiai bei netiesiogiai išmetamą šių dujų kiekį. Todėl reikalavimas apskaičiuoti naujų pastatų ir
  renovuojamų esamų pastatų
  visuotinio atšilimo potencialą per gyvavimo ciklą yra pirmas žingsnis siekiant labiau atsižvelgti į pastatų naudingumą per visą gyvavimo ciklą ir prisidėti prie žiedinės ekonomikos; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

pastato viso gyvavimo ciklo visuotinio atšilimo potencialas rodo bendrą pastato indėlį į bendrą išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų, dėl kurių kinta klimatas, kiekį. Jis apima būdingąjį statybos produktų išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir naudojimo etapu tiesiogiai bei netiesiogiai išmetamą šių dujų kiekį. Todėl reikalavimas apskaičiuoti naujų pastatų visuotinio atšilimo potencialą per gyvavimo ciklą yra pirmas žingsnis siekiant labiau atsižvelgti į pastatų naudingumą per visą gyvavimo ciklą ir prisidėti prie žiedinės ekonomikos;

pastato viso gyvavimo ciklo visuotinio atšilimo potencialas rodo bendrą pastato indėlį į bendrą išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų, dėl kurių kinta klimatas, kiekį. Jis apima būdingąjį statybos produktų išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir naudojimo etapu tiesiogiai bei netiesiogiai išmetamą šių dujų kiekį. Todėl reikalavimas apskaičiuoti naujų pastatų ir
  renovuojamų esamų pastatų
  visuotinio atšilimo potencialą per gyvavimo ciklą yra pirmas žingsnis siekiant labiau atsižvelgti į pastatų naudingumą per visą gyvavimo ciklą ir prisidėti prie žiedinės ekonomikos;

Paaiškinimas

Savaime suprantama.

5 pakeitimas

10 konstatuojamoji dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| pastatams tenka apie pusė ES išmetamo pirminių smulkių kietųjų dalelių (KD 2,5 ), kurios sukelia priešlaikinę mirtį ir ligas, kiekio. Didinant pastatų energinį naudingumą tuo pačiu metu gali ir turėtų būti mažinamas išmetamas teršalų kiekis, laikantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2016/2284 (1); | pastatams tenka apie pusė ES išmetamo pirminių smulkių kietųjų dalelių (KD 2,5 ), kurios sukelia priešlaikinę mirtį ir ligas, kiekio.
  Mažinant energijos ir žaliavų poreikį ir
  didinant pastatų energinį naudingumą tuo pačiu metu gali ir turėtų būti mažinamas išmetamas teršalų kiekis, laikantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2016/2284 (1)

  , ir taip prisidedama prie nulinės taršos tikslo
  ; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

pastatams tenka apie pusė ES išmetamo pirminių smulkių kietųjų dalelių (KD 2,5 ), kurios sukelia priešlaikinę mirtį ir ligas, kiekio. Didinant pastatų energinį naudingumą tuo pačiu metu gali ir turėtų būti mažinamas išmetamas teršalų kiekis, laikantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2016/2284 (1);

pastatams tenka apie pusė ES išmetamo pirminių smulkių kietųjų dalelių (KD 2,5 ), kurios sukelia priešlaikinę mirtį ir ligas, kiekio.
  Mažinant energijos ir žaliavų poreikį ir
  didinant pastatų energinį naudingumą tuo pačiu metu gali ir turėtų būti mažinamas išmetamas teršalų kiekis, laikantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2016/2284 (1)

  , ir taip prisidedama prie nulinės taršos tikslo
  ;

Paaiškinimas

Įtraukiama aiškesnė nuoroda į žiediškumą ir nulinę taršą.

6 pakeitimas

11 konstatuojamoji dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| tolesnio pastatų energinio naudingumo gerinimo
  priemonėse
  turėtų būti atsižvelgiama į klimato sąlygas, įskaitant prisitaikymą prie klimato kaitos, vietos sąlygas, taip pat į pastatų patalpų mikroklimatą ir ekonominį efektyvumą. Tos priemonės neturėtų daryti poveikio kitiems pastatams keliamiems reikalavimams, kaip antai pastato prieinamumui, priešgaisrinei ir seisminei saugai ir numatomai paskirčiai; | priemonėse, kuriomis siekiama išvengti energijos ir medžiagų poreikio ir
  toliau gerinti pastatų energinį naudingumą, turėtų būti atsižvelgiama į klimato sąlygas, įskaitant prisitaikymą prie klimato kaitos, vietos sąlygas, taip pat į pastatų patalpų mikroklimatą ir ekonominį efektyvumą
  , kartu atsižvelgiant į išorinį poveikį aplinkai, visuomenei ir sveikatai ir maksimaliai išnaudojant rajono lygmens priemones
  . Tos priemonės neturėtų daryti poveikio kitiems pastatams keliamiems reikalavimams, kaip antai pastato prieinamumui, priešgaisrinei ir seisminei saugai ir numatomai paskirčiai; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

tolesnio pastatų energinio naudingumo gerinimo
  priemonėse
  turėtų būti atsižvelgiama į klimato sąlygas, įskaitant prisitaikymą prie klimato kaitos, vietos sąlygas, taip pat į pastatų patalpų mikroklimatą ir ekonominį efektyvumą. Tos priemonės neturėtų daryti poveikio kitiems pastatams keliamiems reikalavimams, kaip antai pastato prieinamumui, priešgaisrinei ir seisminei saugai ir numatomai paskirčiai;

priemonėse, kuriomis siekiama išvengti energijos ir medžiagų poreikio ir
  toliau gerinti pastatų energinį naudingumą, turėtų būti atsižvelgiama į klimato sąlygas, įskaitant prisitaikymą prie klimato kaitos, vietos sąlygas, taip pat į pastatų patalpų mikroklimatą ir ekonominį efektyvumą
  , kartu atsižvelgiant į išorinį poveikį aplinkai, visuomenei ir sveikatai ir maksimaliai išnaudojant rajono lygmens priemones
  . Tos priemonės neturėtų daryti poveikio kitiems pastatams keliamiems reikalavimams, kaip antai pastato prieinamumui, priešgaisrinei ir seisminei saugai ir numatomai paskirčiai;

Paaiškinimas

Savaime suprantama.

7 pakeitimas

Nauja 11 konstatuojamoji dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| | į pakankamumo priemones, kuriomis nuo pat pradžių mažinamas energijos, žaliavų, žemės ir vandens poreikis pastatams, reikėtų atsižvelgti per visą pastatų gyvavimo ciklą, įskaitant pastatų projektavimo etapą, eksploatavimo etapą ir pastatų eksploatavimo pabaigą. Įgyvendinant šias priemones pirmenybė turėtų būti teikiama esamų nenaudojamų pastatų paskirties pakeitimui, o ne naujų pastatų statybai; kompaktiškų gyvenamųjų rajonų plėtrai, o ne miestų driekai; pasyviam šildymui ir vėsinimui, o ne mechaniniams sprendimams; pakartotiniam statybinių medžiagų naudojimui, o ne naujų statybinių medžiagų naudojimui, ir geresniam esamų pastatų administravimui.




  Valstybės narės, bendradarbiaudamos su vietos ir regionų valdžios institucijomis, savo pastatų renovacijos planuose turėtų nurodyti pakankamumo politiką ir priemones, kuriomis nuo pat pradžių mažinamas energijos, medžiagų, žemės ir vandens poreikis per visą pastatų gyvavimo ciklą, apimantį pastatų projektavimo etapą, eksploatavimo etapą ir pastatų eksploatavimo pabaigą; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

į pakankamumo priemones, kuriomis nuo pat pradžių mažinamas energijos, žaliavų, žemės ir vandens poreikis pastatams, reikėtų atsižvelgti per visą pastatų gyvavimo ciklą, įskaitant pastatų projektavimo etapą, eksploatavimo etapą ir pastatų eksploatavimo pabaigą. Įgyvendinant šias priemones pirmenybė turėtų būti teikiama esamų nenaudojamų pastatų paskirties pakeitimui, o ne naujų pastatų statybai; kompaktiškų gyvenamųjų rajonų plėtrai, o ne miestų driekai; pasyviam šildymui ir vėsinimui, o ne mechaniniams sprendimams; pakartotiniam statybinių medžiagų naudojimui, o ne naujų statybinių medžiagų naudojimui, ir geresniam esamų pastatų administravimui.

Valstybės narės, bendradarbiaudamos su vietos ir regionų valdžios institucijomis, savo pastatų renovacijos planuose turėtų nurodyti pakankamumo politiką ir priemones, kuriomis nuo pat pradžių mažinamas energijos, medžiagų, žemės ir vandens poreikis per visą pastatų gyvavimo ciklą, apimantį pastatų projektavimo etapą, eksploatavimo etapą ir pastatų eksploatavimo pabaigą;

Paaiškinimas

Energijos pakankamumas yra veiksminga strategija klimato srities tikslams pasiekti.

8 pakeitimas

13 konstatuojamoji dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| valstybės narės turėtų nustatyti minimaliuosius pastatams ir pastatų dalims taikomus energinio naudingumo reikalavimus, kad būtų pasiekta 
  kaštų atžvilgiu optimali susijusių investicijų ir sutaupytų energijos išlaidų pusiausvyra
  per visą pastato gyvavimo ciklą,
  nedarant poveikio valstybių narių teisei nustatyti minimaliuosius reikalavimus, kuriais užtikrinamas energijos vartojimo efektyvumas būtų didesnis nei kaštų atžvilgiu optimalūs energijos vartojimo efektyvumo lygiai. Turėtų būti numatyta nuostata, pagal kurią valstybės narės galėtų periodiškai peržiūrėti savo minimaliuosius pastatų energinio naudingumo reikalavimus, atsižvelgdamos į technikos pažangą; | valstybės narės turėtų nustatyti minimaliuosius pastatams ir pastatų dalims taikomus energinio naudingumo reikalavimus, kad būtų pasiekta 
  nulinė arba beveik nulinė tarša anglies dioksidu
  per visą
  pastato
  gyvavimo ciklą;
  Taip pat reikėtų skatinti statyti klimatui palankius pastatus, kad būtų užtikrintas viso
  pastatų
  ūkio anglies dioksido poveikio neutralumas.




  Savaime suprantama, nustatant šiuos reikalavimus labai svarbu visapusiškai įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas, kad būtų užtikrintas realus ir veiksmingas taršos mažinimas; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

valstybės narės turėtų nustatyti minimaliuosius pastatams ir pastatų dalims taikomus energinio naudingumo reikalavimus, kad būtų pasiekta 
  kaštų atžvilgiu optimali susijusių investicijų ir sutaupytų energijos išlaidų pusiausvyra
  per visą pastato gyvavimo ciklą,
  nedarant poveikio valstybių narių teisei nustatyti minimaliuosius reikalavimus, kuriais užtikrinamas energijos vartojimo efektyvumas būtų didesnis nei kaštų atžvilgiu optimalūs energijos vartojimo efektyvumo lygiai. Turėtų būti numatyta nuostata, pagal kurią valstybės narės galėtų periodiškai peržiūrėti savo minimaliuosius pastatų energinio naudingumo reikalavimus, atsižvelgdamos į technikos pažangą;

valstybės narės turėtų nustatyti minimaliuosius pastatams ir pastatų dalims taikomus energinio naudingumo reikalavimus, kad būtų pasiekta 
  nulinė arba beveik nulinė tarša anglies dioksidu
  per visą
  pastato
  gyvavimo ciklą;
  Taip pat reikėtų skatinti statyti klimatui palankius pastatus, kad būtų užtikrintas viso
  pastatų
  ūkio anglies dioksido poveikio neutralumas.

Savaime suprantama, nustatant šiuos reikalavimus labai svarbu visapusiškai įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas, kad būtų užtikrintas realus ir veiksmingas taršos mažinimas;

Paaiškinimas

Minimalieji reikalavimai turi būti suderinti su poveikio klimatui neutralumu, kad būtų išvengta priklausomybės nuo iškastinio kuro palaikymo efekto.

9 pakeitimas

14 konstatuojamoji dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| du trečdaliai pastatams šildyti ir vėsinti naudojamos energijos vis dar gaunama iš iškastinio kuro. Siekiant sumažinti pastatų sektoriaus priklausomybę nuo iškastinio kuro, ypač svarbu laipsniškai atsisakyti iškastinio kuro naudojimo pastatams šildyti ir vėsinti. Todėl valstybės narės savo pastatų renovacijos planuose turėtų nurodyti savo nacionalinę politiką ir priemones, kuriomis siekiama laipsniškai atsisakyti iškastinio kuro naudojimo pastatams šildyti ir vėsinti, o pagal kitą nuo
  2027
   m. galiosiančią daugiametę finansinę programą neturėtų būti teikiama jokių finansinių paskatų iškastinio kuro katilams įrengti, išskyrus atvejus, atrinktus investicijoms iki 2027 m. pagal Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo programas. Nacionalinė laipsniško atsisakymo politika ir priemonės turėtų būti pagrįstos aiškiu teisiniu pagrindu, pagal kurį šilumos generatoriai uždraudžiami pagal jų išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį arba naudojamo kuro rūšį; | du trečdaliai pastatams šildyti ir vėsinti naudojamos energijos vis dar gaunama iš iškastinio kuro. Siekiant sumažinti pastatų sektoriaus priklausomybę nuo iškastinio kuro, ypač svarbu laipsniškai atsisakyti iškastinio kuro naudojimo pastatams šildyti ir vėsinti. Todėl valstybės narės
  , glaudžiai bendradarbiaudamos su vietos ir regionų valdžios institucijomis,
  savo pastatų renovacijos planuose turėtų nurodyti savo nacionalinę politiką ir priemones, kuriomis siekiama laipsniškai atsisakyti iškastinio kuro naudojimo pastatams šildyti ir vėsinti, o pagal kitą nuo
  2025
   m. galiosiančią daugiametę finansinę programą neturėtų būti teikiama jokių finansinių paskatų iškastinio kuro katilams įrengti, išskyrus atvejus, atrinktus investicijoms iki 2027 m. pagal Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo programas. Nacionalinė laipsniško atsisakymo politika ir priemonės turėtų būti pagrįstos aiškiu teisiniu pagrindu, pagal kurį šilumos generatoriai uždraudžiami pagal jų išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį arba naudojamo kuro rūšį; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

du trečdaliai pastatams šildyti ir vėsinti naudojamos energijos vis dar gaunama iš iškastinio kuro. Siekiant sumažinti pastatų sektoriaus priklausomybę nuo iškastinio kuro, ypač svarbu laipsniškai atsisakyti iškastinio kuro naudojimo pastatams šildyti ir vėsinti. Todėl valstybės narės savo pastatų renovacijos planuose turėtų nurodyti savo nacionalinę politiką ir priemones, kuriomis siekiama laipsniškai atsisakyti iškastinio kuro naudojimo pastatams šildyti ir vėsinti, o pagal kitą nuo
  2027
   m. galiosiančią daugiametę finansinę programą neturėtų būti teikiama jokių finansinių paskatų iškastinio kuro katilams įrengti, išskyrus atvejus, atrinktus investicijoms iki 2027 m. pagal Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo programas. Nacionalinė laipsniško atsisakymo politika ir priemonės turėtų būti pagrįstos aiškiu teisiniu pagrindu, pagal kurį šilumos generatoriai uždraudžiami pagal jų išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį arba naudojamo kuro rūšį;

du trečdaliai pastatams šildyti ir vėsinti naudojamos energijos vis dar gaunama iš iškastinio kuro. Siekiant sumažinti pastatų sektoriaus priklausomybę nuo iškastinio kuro, ypač svarbu laipsniškai atsisakyti iškastinio kuro naudojimo pastatams šildyti ir vėsinti. Todėl valstybės narės
  , glaudžiai bendradarbiaudamos su vietos ir regionų valdžios institucijomis,
  savo pastatų renovacijos planuose turėtų nurodyti savo nacionalinę politiką ir priemones, kuriomis siekiama laipsniškai atsisakyti iškastinio kuro naudojimo pastatams šildyti ir vėsinti, o pagal kitą nuo
  2025
   m. galiosiančią daugiametę finansinę programą neturėtų būti teikiama jokių finansinių paskatų iškastinio kuro katilams įrengti, išskyrus atvejus, atrinktus investicijoms iki 2027 m. pagal Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo programas. Nacionalinė laipsniško atsisakymo politika ir priemonės turėtų būti pagrįstos aiškiu teisiniu pagrindu, pagal kurį šilumos generatoriai uždraudžiami pagal jų išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį arba naudojamo kuro rūšį;

Paaiškinimas

Savaime suprantama.

10 pakeitimas

17 konstatuojamoji dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| Komisija turėtų nustatyti lyginamosios metodikos principus, skirtus kaštų atžvilgiu optimaliems minimaliesiems energinio naudingumo reikalavimams apskaičiuoti. Šių principų peržiūra turėtų būti suteikiama galimybė apskaičiuoti tiek energinį naudingumą, tiek išmetamą teršalų kiekį ir atsižvelgiama į išorinį poveikį aplinkai bei sveikatai, taip pat apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos (ATLPS) išplėtimą ir anglies dioksido kainas. Tuos principus valstybės narės turėtų naudoti siekdamos
  palyginti rezultatus su savo
  nustatytais minimaliaisiais energinio naudingumo reikalavimais. Didelių, t. y. viršijančių 15 %, apskaičiuotų kaštų atžvilgiu optimalių minimaliųjų energinio naudingumo reikalavimų lygių ir galiojančių minimaliųjų energijos vartojimo efektyvumo reikalavimų neatitikimų atveju valstybės narės turėtų šį skirtumą pagrįsti arba planuoti tinkamus veiksmus neatitikimui sumažinti. [...]; | Komisija turėtų nustatyti lyginamosios metodikos principus, skirtus kaštų atžvilgiu optimaliems minimaliesiems energinio naudingumo reikalavimams apskaičiuoti. Šių principų peržiūra turėtų būti suteikiama galimybė apskaičiuoti tiek energinį naudingumą, tiek išmetamą teršalų kiekį,
  ji turėtų būti grindžiama nulinio anglies dioksido išskyrimo pastatais per visą jų gyvavimo ciklą
  ir
  ja reikėtų atsižvelgti
  į išorinį poveikį aplinkai bei sveikatai, taip pat apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos (ATLPS) išplėtimą ir anglies dioksido kainas. Tuos principus valstybės narės turėtų naudoti siekdamos
  užtikrinti, kad jų
  nustatyti minimalieji energinio naudingumo reikalavimai
  sudarytų sąlygas pasiekti, kad pastatai per visą savo gyvavimo ciklą taptų nulinio arba beveik nulinio anglies dioksido išskyrimo pastatais
  . Didelių, t. y. viršijančių 15 %, apskaičiuotų kaštų atžvilgiu optimalių minimaliųjų energinio naudingumo reikalavimų lygių ir galiojančių minimaliųjų energijos vartojimo efektyvumo reikalavimų neatitikimų atveju valstybės narės turėtų šį skirtumą pagrįsti arba planuoti tinkamus veiksmus neatitikimui sumažinti [...]; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

Komisija turėtų nustatyti lyginamosios metodikos principus, skirtus kaštų atžvilgiu optimaliems minimaliesiems energinio naudingumo reikalavimams apskaičiuoti. Šių principų peržiūra turėtų būti suteikiama galimybė apskaičiuoti tiek energinį naudingumą, tiek išmetamą teršalų kiekį ir atsižvelgiama į išorinį poveikį aplinkai bei sveikatai, taip pat apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos (ATLPS) išplėtimą ir anglies dioksido kainas. Tuos principus valstybės narės turėtų naudoti siekdamos
  palyginti rezultatus su savo
  nustatytais minimaliaisiais energinio naudingumo reikalavimais. Didelių, t. y. viršijančių 15 %, apskaičiuotų kaštų atžvilgiu optimalių minimaliųjų energinio naudingumo reikalavimų lygių ir galiojančių minimaliųjų energijos vartojimo efektyvumo reikalavimų neatitikimų atveju valstybės narės turėtų šį skirtumą pagrįsti arba planuoti tinkamus veiksmus neatitikimui sumažinti. [...];

Komisija turėtų nustatyti lyginamosios metodikos principus, skirtus kaštų atžvilgiu optimaliems minimaliesiems energinio naudingumo reikalavimams apskaičiuoti. Šių principų peržiūra turėtų būti suteikiama galimybė apskaičiuoti tiek energinį naudingumą, tiek išmetamą teršalų kiekį,
  ji turėtų būti grindžiama nulinio anglies dioksido išskyrimo pastatais per visą jų gyvavimo ciklą
  ir
  ja reikėtų atsižvelgti
  į išorinį poveikį aplinkai bei sveikatai, taip pat apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos (ATLPS) išplėtimą ir anglies dioksido kainas. Tuos principus valstybės narės turėtų naudoti siekdamos
  užtikrinti, kad jų
  nustatyti minimalieji energinio naudingumo reikalavimai
  sudarytų sąlygas pasiekti, kad pastatai per visą savo gyvavimo ciklą taptų nulinio arba beveik nulinio anglies dioksido išskyrimo pastatais
  . Didelių, t. y. viršijančių 15 %, apskaičiuotų kaštų atžvilgiu optimalių minimaliųjų energinio naudingumo reikalavimų lygių ir galiojančių minimaliųjų energijos vartojimo efektyvumo reikalavimų neatitikimų atveju valstybės narės turėtų šį skirtumą pagrįsti arba planuoti tinkamus veiksmus neatitikimui sumažinti [...];

Paaiškinimas

Savaime suprantama.

11 pakeitimas

18 konstatuojamoji dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| kapitalinė esamų pastatų, neatsižvelgiant į jų dydį, renovacija suteikia progą imtis ekonomiškai efektyvių priemonių didinant energinį naudingumą.
  Siekiant ekonominio efektyvumo, turėtų būti galima minimaliuosius energinio naudingumo reikalavimus taikyti tik toms renovuotoms pastato dalims, kurios daro didžiausią poveikį pastato energiniam naudingumui. Terminą „kapitalinė renovacija“ valstybės narės turėtų galėti pasirinktinai apibrėžti arba pastato apvalkalo ploto procentinės dalies požiūriu, arba pastato vertės požiūriu. Valstybei narei nusprendus kapitalinę renovaciją apibrėžti pastato vertės požiūriu, ji galėtų naudoti, pavyzdžiui, aktuarinę vertę arba dabartinę vertę, grindžiamą rekonstrukcijos išlaidomis, išskyrus žemės, kurioje yra pastatas, vertę; | kapitalinė esamų pastatų, neatsižvelgiant į jų dydį, renovacija suteikia
  unikalią
  progą imtis ekonomiškai efektyvių priemonių didinant energinį naudingumą
  , nes ji atliekama kartą per 25 metus gyvenamuosiuose pastatuose ir kartą per 15 metų negyvenamuosiuose pastatuose
  .
  Tai reiškia, kad šį dešimtmetį renovuoti gyvenamieji pastatai iki 2050 m. greičiausiai nebus dar kartą kapitališkai renovuoti, o negyvenamieji pastatai gali būti dar kartą kapitališkai renovuoti. Tačiau dėl šių darbų padidės bendros pastatų renovacijos išlaidos. Todėl, siekdamos išvengti renovuojamų pastatų priklausomybės nuo iškastinio kuro palaikymo, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad šį dešimtmetį renovuojami pastatai atitiktų nulinio arba beveik nulinio išmetamųjų teršalų kiekio, apskaičiuoto per visą pastato eksploatavimo laikotarpį, standartą; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

kapitalinė esamų pastatų, neatsižvelgiant į jų dydį, renovacija suteikia progą imtis ekonomiškai efektyvių priemonių didinant energinį naudingumą.
  Siekiant ekonominio efektyvumo, turėtų būti galima minimaliuosius energinio naudingumo reikalavimus taikyti tik toms renovuotoms pastato dalims, kurios daro didžiausią poveikį pastato energiniam naudingumui. Terminą „kapitalinė renovacija“ valstybės narės turėtų galėti pasirinktinai apibrėžti arba pastato apvalkalo ploto procentinės dalies požiūriu, arba pastato vertės požiūriu. Valstybei narei nusprendus kapitalinę renovaciją apibrėžti pastato vertės požiūriu, ji galėtų naudoti, pavyzdžiui, aktuarinę vertę arba dabartinę vertę, grindžiamą rekonstrukcijos išlaidomis, išskyrus žemės, kurioje yra pastatas, vertę;

kapitalinė esamų pastatų, neatsižvelgiant į jų dydį, renovacija suteikia
  unikalią
  progą imtis ekonomiškai efektyvių priemonių didinant energinį naudingumą
  , nes ji atliekama kartą per 25 metus gyvenamuosiuose pastatuose ir kartą per 15 metų negyvenamuosiuose pastatuose
  .
  Tai reiškia, kad šį dešimtmetį renovuoti gyvenamieji pastatai iki 2050 m. greičiausiai nebus dar kartą kapitališkai renovuoti, o negyvenamieji pastatai gali būti dar kartą kapitališkai renovuoti. Tačiau dėl šių darbų padidės bendros pastatų renovacijos išlaidos. Todėl, siekdamos išvengti renovuojamų pastatų priklausomybės nuo iškastinio kuro palaikymo, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad šį dešimtmetį renovuojami pastatai atitiktų nulinio arba beveik nulinio išmetamųjų teršalų kiekio, apskaičiuoto per visą pastato eksploatavimo laikotarpį, standartą;

Paaiškinimas

Minimalieji reikalavimai turi būti suderinti su poveikio klimatui neutralumu, kad būtų išvengta priklausomybės nuo iškastinio kuro palaikymo efekto.

12 pakeitimas

19 konstatuojamoji dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| didesniems Sąjungos užmojams klimato ir energetikos srityje įgyvendinti reikia naujos pastatų vizijos – visai netaršių pastatų, kurių energijos poreikis labai mažas ir, kai techniškai įmanoma, visiškai patenkinamas naudojant atsinaujinančiųjų išteklių energiją. Visi nauji pastatai turėtų būti visai netaršūs, o visi esami pastatai turėtų būti
  pertvarkyti į
  visai netaršius iki 2050 m.; | dėl kritinės klimato padėties ir
  didesniems Sąjungos užmojams klimato ir energetikos srityje įgyvendinti reikia naujos pastatų vizijos – visai netaršių pastatų, kurių energijos poreikis labai mažas ir, kai techniškai įmanoma, visiškai patenkinamas naudojant atsinaujinančiųjų išteklių energiją. Visi nauji pastatai turėtų būti visai netaršūs, o visi esami pastatai
  per šį dešimtmetį turėtų būti renovuojami, kad taptų
  visai netaršūs
  , siekiant išvengti priklausomybės nuo iškastinio kuro palaikymo efekto
  iki 2050 m. 
  ir sumažinti renovacijos išlaidas
  ; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

didesniems Sąjungos užmojams klimato ir energetikos srityje įgyvendinti reikia naujos pastatų vizijos – visai netaršių pastatų, kurių energijos poreikis labai mažas ir, kai techniškai įmanoma, visiškai patenkinamas naudojant atsinaujinančiųjų išteklių energiją. Visi nauji pastatai turėtų būti visai netaršūs, o visi esami pastatai turėtų būti
  pertvarkyti į
  visai netaršius iki 2050 m.;

dėl kritinės klimato padėties ir
  didesniems Sąjungos užmojams klimato ir energetikos srityje įgyvendinti reikia naujos pastatų vizijos – visai netaršių pastatų, kurių energijos poreikis labai mažas ir, kai techniškai įmanoma, visiškai patenkinamas naudojant atsinaujinančiųjų išteklių energiją. Visi nauji pastatai turėtų būti visai netaršūs, o visi esami pastatai
  per šį dešimtmetį turėtų būti renovuojami, kad taptų
  visai netaršūs
  , siekiant išvengti priklausomybės nuo iškastinio kuro palaikymo efekto
  iki 2050 m. 
  ir sumažinti renovacijos išlaidas
  ;

Paaiškinimas

Savaime suprantama.

13 pakeitimas

20 konstatuojamoji dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| efektyvaus pastato energijos reikmes patenkinti naudojant atsinaujinančiųjų išteklių energiją galima įvairiais būdais: tokią energiją galima gaminti vietoje, pvz., naudojant šiluminės ar fotovoltinės saulės energijos technologijas, šilumos siurblius arba iš biomasės, ją gali tiekti atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijos ar piliečių energetikos bendrijos arba gali būti naudojamasi centralizuoto šilumos arba vėsumos tiekimo sistema, grindžiama atsinaujinančiųjų išteklių energija arba atliekine šiluma; | nedaug energijos vartojančio ir
  efektyvaus pastato energijos reikmes patenkinti naudojant atsinaujinančiųjų išteklių energiją galima įvairiais būdais: tokią energiją galima gaminti vietoje
  arba gauti iš tinklo
  , pvz., naudojant šiluminės
  saulės energijos sprendimus
  , fotovoltinės saulės energijos technologijas
  , vėjo energiją
  , šilumos siurblius arba iš biomasės, ją gali tiekti atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijos ar piliečių energetikos bendrijos arba gali būti naudojamasi centralizuoto šilumos arba vėsumos tiekimo sistema, grindžiama atsinaujinančiųjų išteklių energija arba atliekine šiluma; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

efektyvaus pastato energijos reikmes patenkinti naudojant atsinaujinančiųjų išteklių energiją galima įvairiais būdais: tokią energiją galima gaminti vietoje, pvz., naudojant šiluminės ar fotovoltinės saulės energijos technologijas, šilumos siurblius arba iš biomasės, ją gali tiekti atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijos ar piliečių energetikos bendrijos arba gali būti naudojamasi centralizuoto šilumos arba vėsumos tiekimo sistema, grindžiama atsinaujinančiųjų išteklių energija arba atliekine šiluma;

nedaug energijos vartojančio ir
  efektyvaus pastato energijos reikmes patenkinti naudojant atsinaujinančiųjų išteklių energiją galima įvairiais būdais: tokią energiją galima gaminti vietoje
  arba gauti iš tinklo
  , pvz., naudojant šiluminės
  saulės energijos sprendimus
  , fotovoltinės saulės energijos technologijas
  , vėjo energiją
  , šilumos siurblius arba iš biomasės, ją gali tiekti atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijos ar piliečių energetikos bendrijos arba gali būti naudojamasi centralizuoto šilumos arba vėsumos tiekimo sistema, grindžiama atsinaujinančiųjų išteklių energija arba atliekine šiluma;

Paaiškinimas

Savaime suprantama.

14 pakeitimas

22 konstatuojamoji dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| minimalieji energinio naudingumo standartai yra esminė reguliavimo priemonė siekiant paskatinti didelio masto esamų pastatų renovaciją,
  nes jais šalinamos pagrindinės renovacijos kliūtys, pavyzdžiui, skirtingos paskatos ir bendros nuosavybės struktūros, kurių negalima įveikti ekonominėmis paskatomis.
  Nustačius minimaliuosius energinio naudingumo standartus turėtų būti
  laipsniškai pašalinti prasčiausio energinio naudingumo pastatai ir nuolat gerinamas nacionalinis
  pastatų ūkis, taip prisidedant prie ilgalaikio tikslo iki 2050 m. sukurti nuo iškastinio kuro nepriklausomą pastatų ūkį; | minimalieji energinio naudingumo standartai yra esminė reguliavimo priemonė siekiant paskatinti didelio masto esamų pastatų renovaciją
  . Siekiant užtikrinti, kad renovuoti pastatai būtų tinkami naudoti pagal paskirtį ir nepalaikytų priklausomybės nuo iškastinio kuro, jie turi atitikti nulinio išmetamųjų teršalų kiekio standartą: tai grindžiama prielaida, kad nuo 2022 m. iki 2050 m. vidutiniškai numatoma tik viena kapitalinė renovacija.
  Nustačius minimaliuosius energinio naudingumo standartus turėtų būti
  statomi netaršūs arba beveik netaršūs pastatai
  , taip prisidedant prie ilgalaikio tikslo iki 2050 m. sukurti nuo iškastinio kuro nepriklausomą pastatų ūkį. Alternatyvus standartas turėtų būti taikomas labai konkrečiais atvejais, kai nulinio išmetamųjų teršalų kiekio neįmanoma pasiekti, pavyzdžiui, istorinių pastatų atveju: šiais standartais vis tiek turėtų būti užtikrinama, kad būtų taikomi geriausi prieinami gamybos būdai. Papildomas šių mažiau efektyvių pastatų išmetamų teršalų kiekis turėtų būti kompensuojamas statant klimatui palankius pastatus
  ; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

minimalieji energinio naudingumo standartai yra esminė reguliavimo priemonė siekiant paskatinti didelio masto esamų pastatų renovaciją,
  nes jais šalinamos pagrindinės renovacijos kliūtys, pavyzdžiui, skirtingos paskatos ir bendros nuosavybės struktūros, kurių negalima įveikti ekonominėmis paskatomis.
  Nustačius minimaliuosius energinio naudingumo standartus turėtų būti
  laipsniškai pašalinti prasčiausio energinio naudingumo pastatai ir nuolat gerinamas nacionalinis
  pastatų ūkis, taip prisidedant prie ilgalaikio tikslo iki 2050 m. sukurti nuo iškastinio kuro nepriklausomą pastatų ūkį;

minimalieji energinio naudingumo standartai yra esminė reguliavimo priemonė siekiant paskatinti didelio masto esamų pastatų renovaciją
  . Siekiant užtikrinti, kad renovuoti pastatai būtų tinkami naudoti pagal paskirtį ir nepalaikytų priklausomybės nuo iškastinio kuro, jie turi atitikti nulinio išmetamųjų teršalų kiekio standartą: tai grindžiama prielaida, kad nuo 2022 m. iki 2050 m. vidutiniškai numatoma tik viena kapitalinė renovacija.
  Nustačius minimaliuosius energinio naudingumo standartus turėtų būti
  statomi netaršūs arba beveik netaršūs pastatai
  , taip prisidedant prie ilgalaikio tikslo iki 2050 m. sukurti nuo iškastinio kuro nepriklausomą pastatų ūkį. Alternatyvus standartas turėtų būti taikomas labai konkrečiais atvejais, kai nulinio išmetamųjų teršalų kiekio neįmanoma pasiekti, pavyzdžiui, istorinių pastatų atveju: šiais standartais vis tiek turėtų būti užtikrinama, kad būtų taikomi geriausi prieinami gamybos būdai. Papildomas šių mažiau efektyvių pastatų išmetamų teršalų kiekis turėtų būti kompensuojamas statant klimatui palankius pastatus
  ;

Paaiškinimas

Minimalieji reikalavimai turi būti suderinti su poveikio klimatui neutralumu, kad būtų išvengta priklausomybės nuo iškastinio kuro palaikymo efekto.

15 pakeitimas

24 konstatuojamoji dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| dėl likusios nacionalinio pastatų ūkio dalies
  valstybės narės gali pačios nuspręsti, ar jos nori nustatyti minimaliuosius energinio naudingumo standartus,
  parengtus nacionaliniu lygmeniu ir pritaikytus prie nacionalinių sąlygų
  .
  Peržiūrėdama šią direktyvą Komisija turėtų įvertinti, ar siekiant, kad iki 2050 m. pastatų ūkis taptų nepriklausomas nuo iškastinio kuro, reikia nustatyti daugiau privalomų minimaliųjų energinio naudingumo standartų; | valstybės narės gali pačios nuspręsti, ar jos nori nustatyti minimaliuosius energinio naudingumo
  ir nulinės ar beveik nulinės anglies dioksido taršos standartus, kai naudojamos Europos,
  nacionalinės ir
  subnacionalinės finansinės priemonės
  .
  Tačiau, derinant jas su ES finansinėmis priemonėmis, būtų taikomi ES lygmens reikalavimai dėl minimaliųjų energinio naudingumo standartų visai netaršiems ar beveik netaršiems pastatams, kad iki 2050 m. pastatų ūkis būtų nepriklausomas nuo iškastinio kuro
  ; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

dėl likusios nacionalinio pastatų ūkio dalies
  valstybės narės gali pačios nuspręsti, ar jos nori nustatyti minimaliuosius energinio naudingumo standartus,
  parengtus nacionaliniu lygmeniu ir pritaikytus prie nacionalinių sąlygų
  .
  Peržiūrėdama šią direktyvą Komisija turėtų įvertinti, ar siekiant, kad iki 2050 m. pastatų ūkis taptų nepriklausomas nuo iškastinio kuro, reikia nustatyti daugiau privalomų minimaliųjų energinio naudingumo standartų;

valstybės narės gali pačios nuspręsti, ar jos nori nustatyti minimaliuosius energinio naudingumo
  ir nulinės ar beveik nulinės anglies dioksido taršos standartus, kai naudojamos Europos,
  nacionalinės ir
  subnacionalinės finansinės priemonės
  .
  Tačiau, derinant jas su ES finansinėmis priemonėmis, būtų taikomi ES lygmens reikalavimai dėl minimaliųjų energinio naudingumo standartų visai netaršiems ar beveik netaršiems pastatams, kad iki 2050 m. pastatų ūkis būtų nepriklausomas nuo iškastinio kuro
  ;

Paaiškinimas

Savaime suprantama.

16 pakeitimas

Nauja 24 konstatuojamoji dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| | pagal vietos lygmeniu integruotus rajonų ar apylinkių metodus pastatams, kurie yra tarpusavyje susiję erdviniu požiūriu, pavyzdžiui, energijos tiekimo požiūriu (kaip antai gyvenamųjų namų blokams), galima taikyti bendras renovacijos koncepcijas. Platesnis integruotų, dalyvaujamųjų ir su rajonais susijusių požiūrių taikymas jau dabar yra „Renovacijos bangos“ pagrindas ir turėtų būti skatinamas šia direktyva. Rajonai (pvz., kvartalai) ir socialiai pažeidžiamos apylinkės gali būti apibrėžiami vietos ir regionų valdžios institucijų nuožiūra pagal šią direktyvą, atsižvelgiant į vietos poreikius ir vietą
  ; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

pagal vietos lygmeniu integruotus rajonų ar apylinkių metodus pastatams, kurie yra tarpusavyje susiję erdviniu požiūriu, pavyzdžiui, energijos tiekimo požiūriu (kaip antai gyvenamųjų namų blokams), galima taikyti bendras renovacijos koncepcijas. Platesnis integruotų, dalyvaujamųjų ir su rajonais susijusių požiūrių taikymas jau dabar yra „Renovacijos bangos“ pagrindas ir turėtų būti skatinamas šia direktyva. Rajonai (pvz., kvartalai) ir socialiai pažeidžiamos apylinkės gali būti apibrėžiami vietos ir regionų valdžios institucijų nuožiūra pagal šią direktyvą, atsižvelgiant į vietos poreikius ir vietą
  ;

Paaiškinimas

Su rajonais susijęs požiūris buvo apibūdintas kaip iniciatyvos „Renovacijos banga“ pagrindas. Bendra elektros energijos tiekimo, šilumos ir įkrovimo infrastruktūra rajone ar apylinkėje suteikia galimybę išnaudoti sinergiją ir energijos taupymo potencialą, nors to nesimato vertinant atskirus pastatus.

17 pakeitimas

27 konstatuojamoji dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| Sąjungos masto minimalieji energinio naudingumo standartai turėtų būti grindžiami suderintomis energinio naudingumo klasėmis
  . Suderintų energinio naudingumo klasių sistemoje nustatant, kad žemiausią energinio naudingumo klasę G sudaro 15 % kiekvienos valstybės narės pastatų ūkio prasčiausio energinio naudingumo pastatų, užtikrinamos
  panašaus lygio visų valstybių narių pastangos
  , o A klasę apibrėžiant kaip didžiausio energinio naudingumo klasę užtikrinama, kad suderintų
  energinio naudingumo klasių skalė atitiktų bendrąją visai netaršių pastatų viziją; | Sąjungos masto minimalieji energinio naudingumo standartai
  visai netaršiems pastatams
  turėtų būti grindžiami suderintomis energinio naudingumo klasėmis
  , kad būtų užtikrintos
  panašaus lygio visų valstybių narių pastangos
  ir suderinta
  energinio naudingumo klasių skalė atitiktų bendrąją visai netaršių pastatų viziją; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

Sąjungos masto minimalieji energinio naudingumo standartai turėtų būti grindžiami suderintomis energinio naudingumo klasėmis
  . Suderintų energinio naudingumo klasių sistemoje nustatant, kad žemiausią energinio naudingumo klasę G sudaro 15 % kiekvienos valstybės narės pastatų ūkio prasčiausio energinio naudingumo pastatų, užtikrinamos
  panašaus lygio visų valstybių narių pastangos
  , o A klasę apibrėžiant kaip didžiausio energinio naudingumo klasę užtikrinama, kad suderintų
  energinio naudingumo klasių skalė atitiktų bendrąją visai netaršių pastatų viziją;

Sąjungos masto minimalieji energinio naudingumo standartai
  visai netaršiems pastatams
  turėtų būti grindžiami suderintomis energinio naudingumo klasėmis
  , kad būtų užtikrintos
  panašaus lygio visų valstybių narių pastangos
  ir suderinta
  energinio naudingumo klasių skalė atitiktų bendrąją visai netaršių pastatų viziją;

Paaiškinimas

Nerealu manyti, kad per šį dešimtmetį tam tikro pastato renovacija bus vykdoma daugiau nei vieną kartą. Šiuo pakeitimu siekiama užtikrinti ekonomiškai efektyvesnius ir didesnio energinio naudingumo rezultatus.

18 pakeitimas

28 konstatuojamoji dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| minimalieji esamų pastatų ir pastato dalių energinio naudingumo reikalavimai jau buvo nustatyti prieš šią direktyvą galiojusiuose teisės aktuose ir turėtų būti toliau taikomi.
  Naujai įvestais minimaliaisiais energinio naudingumo standartais nustatoma esamų pastatų minimalaus energinio naudingumo žemutinė riba ir užtikrinama, kad būtų atliekama neefektyvių pastatų renovacija, o esamiems pastatams ir pastato dalims taikomais minimaliaisiais energinio naudingumo reikalavimais užtikrinama, kad atliekant renovaciją būtų pasiektas būtinas renovacijos laipsnis
  ; | minimalieji esamų pastatų ir pastato dalių energinio naudingumo reikalavimai jau buvo nustatyti prieš šią direktyvą galiojusiuose teisės aktuose ir turėtų būti toliau taikomi
  , jei jais prisidedama prie visai netaršių pastatų kūrimo, siekiant išvengti renovuotų pastatų priklausomybės nuo iškastinio kuro palaikymo
  ; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

minimalieji esamų pastatų ir pastato dalių energinio naudingumo reikalavimai jau buvo nustatyti prieš šią direktyvą galiojusiuose teisės aktuose ir turėtų būti toliau taikomi.
  Naujai įvestais minimaliaisiais energinio naudingumo standartais nustatoma esamų pastatų minimalaus energinio naudingumo žemutinė riba ir užtikrinama, kad būtų atliekama neefektyvių pastatų renovacija, o esamiems pastatams ir pastato dalims taikomais minimaliaisiais energinio naudingumo reikalavimais užtikrinama, kad atliekant renovaciją būtų pasiektas būtinas renovacijos laipsnis
  ;

minimalieji esamų pastatų ir pastato dalių energinio naudingumo reikalavimai jau buvo nustatyti prieš šią direktyvą galiojusiuose teisės aktuose ir turėtų būti toliau taikomi
  , jei jais prisidedama prie visai netaršių pastatų kūrimo, siekiant išvengti renovuotų pastatų priklausomybės nuo iškastinio kuro palaikymo
  ;

Paaiškinimas

Minimalieji reikalavimai turi būti suderinti su poveikio klimatui neutralumu, kad būtų išvengta priklausomybės nuo iškastinio kuro palaikymo efekto.

19 pakeitimas

29 konstatuojamoji dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| siekdamos iki 2050 m. sukurti labai efektyviai energiją vartojantį ir nuo iškastinio kuro nepriklausomą pastatų ūkį ir esamus pastatus paversti visai netaršiais, valstybės narės turėtų parengti nacionalinius pastatų renovacijos planus, kurie pakeistų ilgalaikes renovacijos strategijas ir būtų dar patikimesnė, visapusiškai veiksminga planavimo priemonė, kuria remdamosi valstybės narės daugiau dėmesio skirtų finansavimui ir užtikrinimui, kad pastatų renovacijai vykdyti pakaktų tinkamai kvalifikuotų darbuotojų. Savo pastatų renovacijos planuose valstybės narės turėtų nustatyti nacionalinius pastatų renovacijos tikslus. Remiantis Reglamento (ES) 2018/1999 21 straipsnio b punkto 7 papunkčiu ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2021/1060 nustatytomis reikiamomis sąlygomis, valstybės narės turėtų pateikti finansavimo priemonių, taip pat investicijų poreikių
  ir
  administracinių išteklių jų pastatų renovacijos planams įgyvendinti apmatus; | siekdamos iki 2050 m. sukurti labai efektyviai energiją vartojantį ir nuo iškastinio kuro nepriklausomą pastatų ūkį ir esamus pastatus paversti visai netaršiais, valstybės narės
  , glaudžiai bendradarbiaudamos su vietos ir regionų valdžios institucijomis,
  turėtų parengti nacionalinius pastatų renovacijos planus, kurie pakeistų ilgalaikes renovacijos strategijas ir būtų dar patikimesnė, visapusiškai veiksminga planavimo priemonė, kuria remdamosi valstybės narės daugiau dėmesio skirtų finansavimui ir užtikrinimui, kad pastatų renovacijai vykdyti pakaktų tinkamai kvalifikuotų darbuotojų. Savo pastatų renovacijos planuose valstybės narės turėtų nustatyti nacionalinius pastatų renovacijos tikslus. Remiantis Reglamento (ES) 2018/1999 21 straipsnio b punkto 7 papunkčiu ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2021/1060 nustatytomis reikiamomis sąlygomis, valstybės narės turėtų pateikti finansavimo priemonių, taip pat investicijų poreikių, administracinių išteklių jų pastatų renovacijos planams įgyvendinti
  ir priemonių, skirtų remti prisitaikymo prie klimato kaitos ir žiediškumo principų integravimą į nacionalinio pastatų ūkio atnaujinimą,
  apmatus; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

siekdamos iki 2050 m. sukurti labai efektyviai energiją vartojantį ir nuo iškastinio kuro nepriklausomą pastatų ūkį ir esamus pastatus paversti visai netaršiais, valstybės narės turėtų parengti nacionalinius pastatų renovacijos planus, kurie pakeistų ilgalaikes renovacijos strategijas ir būtų dar patikimesnė, visapusiškai veiksminga planavimo priemonė, kuria remdamosi valstybės narės daugiau dėmesio skirtų finansavimui ir užtikrinimui, kad pastatų renovacijai vykdyti pakaktų tinkamai kvalifikuotų darbuotojų. Savo pastatų renovacijos planuose valstybės narės turėtų nustatyti nacionalinius pastatų renovacijos tikslus. Remiantis Reglamento (ES) 2018/1999 21 straipsnio b punkto 7 papunkčiu ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2021/1060 nustatytomis reikiamomis sąlygomis, valstybės narės turėtų pateikti finansavimo priemonių, taip pat investicijų poreikių
  ir
  administracinių išteklių jų pastatų renovacijos planams įgyvendinti apmatus;

siekdamos iki 2050 m. sukurti labai efektyviai energiją vartojantį ir nuo iškastinio kuro nepriklausomą pastatų ūkį ir esamus pastatus paversti visai netaršiais, valstybės narės
  , glaudžiai bendradarbiaudamos su vietos ir regionų valdžios institucijomis,
  turėtų parengti nacionalinius pastatų renovacijos planus, kurie pakeistų ilgalaikes renovacijos strategijas ir būtų dar patikimesnė, visapusiškai veiksminga planavimo priemonė, kuria remdamosi valstybės narės daugiau dėmesio skirtų finansavimui ir užtikrinimui, kad pastatų renovacijai vykdyti pakaktų tinkamai kvalifikuotų darbuotojų. Savo pastatų renovacijos planuose valstybės narės turėtų nustatyti nacionalinius pastatų renovacijos tikslus. Remiantis Reglamento (ES) 2018/1999 21 straipsnio b punkto 7 papunkčiu ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2021/1060 nustatytomis reikiamomis sąlygomis, valstybės narės turėtų pateikti finansavimo priemonių, taip pat investicijų poreikių, administracinių išteklių jų pastatų renovacijos planams įgyvendinti
  ir priemonių, skirtų remti prisitaikymo prie klimato kaitos ir žiediškumo principų integravimą į nacionalinio pastatų ūkio atnaujinimą,
  apmatus;

Paaiškinimas

Savaime suprantama.

20 pakeitimas

32 konstatuojamoji dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| etapinė renovacija
  gali
  padėti išspręsti didelių pradinių išlaidų ir gyventojų patiriamos sumaišties
  problemas
  , kurios gali kilti renovuojant vienu ypu.
  Tačiau tokia etapinė
  renovacija
  turi būti kruopščiai suplanuota, kad vienas
  renovacijos
  etapas netrukdytų būtiniems paskesniems etapams
  . Renovacijos pase pateikiamas aiškus
  laipsniškos
  renovacijos veiksmų planas, padedantis savininkams ir investuotojams planuoti tinkamiausią intervencijos laiką
  ir mastą
  . Todėl renovacijos pasai turėtų būti įvesti kaip savanoriška priemonė
  pastatų savininkams
  visose valstybėse narėse; | etapinė renovacija
  negali
  padėti išspręsti didelių pradinių išlaidų ir gyventojų patiriamos sumaišties
  problemų
  , kurios gali kilti renovuojant vienu ypu.
  Etapinė
  renovacija
  palaiko pastatų priklausomybę nuo anglies dioksido, tai daug kainuoja mokesčių mokėtojams ir palaiko mažas pajamas gaunančių namų ūkių energijos nepriteklių
  .
  Norint išspręsti didelių avansinių
  renovacijos
  išlaidų problemą, reikia susieti renovacijos projektus ir esamas finansines priemones, kad didinant mastą būtų sumažintos pradinės išlaidos
  . Renovacijos pase
  turėtų būti
  pateikiamas aiškus
  vieno etapo
  renovacijos
  projektų
  veiksmų planas
  , sugrupuojantis keletą pastatų apylinkės ar miesto lygmeniu ir
  padedantis savininkams ir investuotojams planuoti tinkamiausią intervencijos laiką. Todėl renovacijos pasai turėtų būti įvesti kaip savanoriška priemonė
  vietos ir regionų valdžios institucijoms
  visose valstybėse narėse; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

etapinė renovacija
  gali
  padėti išspręsti didelių pradinių išlaidų ir gyventojų patiriamos sumaišties
  problemas
  , kurios gali kilti renovuojant vienu ypu.
  Tačiau tokia etapinė
  renovacija
  turi būti kruopščiai suplanuota, kad vienas
  renovacijos
  etapas netrukdytų būtiniems paskesniems etapams
  . Renovacijos pase pateikiamas aiškus
  laipsniškos
  renovacijos veiksmų planas, padedantis savininkams ir investuotojams planuoti tinkamiausią intervencijos laiką
  ir mastą
  . Todėl renovacijos pasai turėtų būti įvesti kaip savanoriška priemonė
  pastatų savininkams
  visose valstybėse narėse;

etapinė renovacija
  negali
  padėti išspręsti didelių pradinių išlaidų ir gyventojų patiriamos sumaišties
  problemų
  , kurios gali kilti renovuojant vienu ypu.
  Etapinė
  renovacija
  palaiko pastatų priklausomybę nuo anglies dioksido, tai daug kainuoja mokesčių mokėtojams ir palaiko mažas pajamas gaunančių namų ūkių energijos nepriteklių
  .
  Norint išspręsti didelių avansinių
  renovacijos
  išlaidų problemą, reikia susieti renovacijos projektus ir esamas finansines priemones, kad didinant mastą būtų sumažintos pradinės išlaidos
  . Renovacijos pase
  turėtų būti
  pateikiamas aiškus
  vieno etapo
  renovacijos
  projektų
  veiksmų planas
  , sugrupuojantis keletą pastatų apylinkės ar miesto lygmeniu ir
  padedantis savininkams ir investuotojams planuoti tinkamiausią intervencijos laiką. Todėl renovacijos pasai turėtų būti įvesti kaip savanoriška priemonė
  vietos ir regionų valdžios institucijoms
  visose valstybėse narėse;

Paaiškinimas

Siūloma etapinė renovacija gali turėti palaikomąjį efektą, o jo reikėtų vengti.

21 pakeitimas

33 konstatuojamoji dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| sąvoka „esminė renovacija“ Sąjungos teisės aktuose dar neapibrėžta. Siekiant įgyvendinti ilgalaikę pastatų viziją, esminė renovacija turėtų būti apibrėžiama kaip renovacija, kuria pastatai paverčiami visai netaršiais pastatais
  , o pirmajame etape – kaip renovacija, kuria pastatai paverčiami energijos beveik nevartojančiais pastatais
  . Tokia apibrėžtimi siekiama
  prisidėti prie
  pastatų
  energinio naudingumo didinimo
  tikslo. Esminė renovacija
  energinio naudingumo
  tikslais yra puiki galimybė pasirūpinti kitais aspektais, pvz., pažeidžiamų namų ūkių gyvenimo sąlygomis, atsparumo klimato kaitai didinimu, atsparumu nelaimių rizikai, įskaitant seisminį atsparumą, priešgaisrine sauga, pavojingųjų medžiagų, įskaitant asbestą, šalinimu ir prieinamumu asmenims su negalia; | sąvoka „esminė renovacija“ Sąjungos teisės aktuose dar neapibrėžta. Siekiant įgyvendinti ilgalaikę pastatų viziją, esminė renovacija turėtų būti apibrėžiama kaip renovacija, kuria pastatai paverčiami visai netaršiais pastatais
  vienu ypu
  . Tokia apibrėžtimi siekiama
  išvengti, kad dėl etapinės renovacijos, kurios užmojis yra mažas, nebūtų palaikoma renovuotų
  pastatų
  priklausomybė nuo iškastinio kuro
  . Esminė renovacija
  visiško netaršumo
  tikslais yra puiki galimybė pasirūpinti kitais aspektais, pvz., pažeidžiamų namų ūkių gyvenimo sąlygomis, atsparumo klimato kaitai didinimu, atsparumu nelaimių rizikai, įskaitant seisminį atsparumą, priešgaisrine sauga, pavojingųjų medžiagų, įskaitant asbestą, šalinimu ir prieinamumu asmenims su negalia; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

sąvoka „esminė renovacija“ Sąjungos teisės aktuose dar neapibrėžta. Siekiant įgyvendinti ilgalaikę pastatų viziją, esminė renovacija turėtų būti apibrėžiama kaip renovacija, kuria pastatai paverčiami visai netaršiais pastatais
  , o pirmajame etape – kaip renovacija, kuria pastatai paverčiami energijos beveik nevartojančiais pastatais
  . Tokia apibrėžtimi siekiama
  prisidėti prie
  pastatų
  energinio naudingumo didinimo
  tikslo. Esminė renovacija
  energinio naudingumo
  tikslais yra puiki galimybė pasirūpinti kitais aspektais, pvz., pažeidžiamų namų ūkių gyvenimo sąlygomis, atsparumo klimato kaitai didinimu, atsparumu nelaimių rizikai, įskaitant seisminį atsparumą, priešgaisrine sauga, pavojingųjų medžiagų, įskaitant asbestą, šalinimu ir prieinamumu asmenims su negalia;

sąvoka „esminė renovacija“ Sąjungos teisės aktuose dar neapibrėžta. Siekiant įgyvendinti ilgalaikę pastatų viziją, esminė renovacija turėtų būti apibrėžiama kaip renovacija, kuria pastatai paverčiami visai netaršiais pastatais
  vienu ypu
  . Tokia apibrėžtimi siekiama
  išvengti, kad dėl etapinės renovacijos, kurios užmojis yra mažas, nebūtų palaikoma renovuotų
  pastatų
  priklausomybė nuo iškastinio kuro
  . Esminė renovacija
  visiško netaršumo
  tikslais yra puiki galimybė pasirūpinti kitais aspektais, pvz., pažeidžiamų namų ūkių gyvenimo sąlygomis, atsparumo klimato kaitai didinimu, atsparumu nelaimių rizikai, įskaitant seisminį atsparumą, priešgaisrine sauga, pavojingųjų medžiagų, įskaitant asbestą, šalinimu ir prieinamumu asmenims su negalia;

Paaiškinimas

Nerealu manyti, kad per šį dešimtmetį tam tikro pastato renovacija bus vykdoma daugiau nei vieną kartą. Šiuo pakeitimu siekiama užtikrinti ekonomiškai efektyvesnius ir didesnio energinio naudingumo rezultatus.

22 pakeitimas

35 konstatuojamoji dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| valstybės narės turėtų remti
  esamų pastatų
  energinio naudingumo didinimo veiksmus, kurie padeda užtikrinti tinkamą patalpų mikroklimatą, be kita ko, pašalinant asbestą ir kitas kenksmingąsias medžiagas, užkertant kelią neteisėtam tokių medžiagų pašalinimui ir sudarant palankias sąlygas laikytis galiojančių teisėkūros procedūra priimtų aktų, kaip antai Europos Parlamento ir Tarybos direktyvų 2009/148/EB (1) ir (ES) 2016/2284 (2); | valstybės narės
  ir vietos bei regionų valdžios institucijos
  turėtų remti energinio naudingumo didinimo veiksmus
  , kuriais siekiama sukurti visai netaršių pastatų ūkį
  ir kurie padeda užtikrinti tinkamą patalpų mikroklimatą, be kita ko, pašalinant asbestą ir kitas kenksmingąsias medžiagas, užkertant kelią neteisėtam tokių medžiagų pašalinimui ir sudarant palankias sąlygas laikytis galiojančių teisėkūros procedūra priimtų aktų, kaip antai Europos Parlamento ir Tarybos direktyvų 2009/148/EB (1) ir (ES) 2016/2284 (2); |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

valstybės narės turėtų remti
  esamų pastatų
  energinio naudingumo didinimo veiksmus, kurie padeda užtikrinti tinkamą patalpų mikroklimatą, be kita ko, pašalinant asbestą ir kitas kenksmingąsias medžiagas, užkertant kelią neteisėtam tokių medžiagų pašalinimui ir sudarant palankias sąlygas laikytis galiojančių teisėkūros procedūra priimtų aktų, kaip antai Europos Parlamento ir Tarybos direktyvų 2009/148/EB (1) ir (ES) 2016/2284 (2);

valstybės narės
  ir vietos bei regionų valdžios institucijos
  turėtų remti energinio naudingumo didinimo veiksmus
  , kuriais siekiama sukurti visai netaršių pastatų ūkį
  ir kurie padeda užtikrinti tinkamą patalpų mikroklimatą, be kita ko, pašalinant asbestą ir kitas kenksmingąsias medžiagas, užkertant kelią neteisėtam tokių medžiagų pašalinimui ir sudarant palankias sąlygas laikytis galiojančių teisėkūros procedūra priimtų aktų, kaip antai Europos Parlamento ir Tarybos direktyvų 2009/148/EB (1) ir (ES) 2016/2284 (2);

Paaiškinimas

Savaime suprantama.

23 pakeitimas

37 konstatuojamoji dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| jei didesnę elektrinėms transporto priemonėms naudojamos elektros energijos dalį sudarys atsinaujinančiųjų išteklių elektros energija, sumažės su jomis susijęs išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis. Elektrinės transporto priemonės yra svarbus komponentas vykdant perėjimą prieš švarios energijos, grindžiamą efektyvaus energijos vartojimo priemonėmis, alternatyviaisiais degalais, atsinaujinančiųjų išteklių energija ir novatoriškais energetinio lankstumo valdymo sprendimais. Statybos kodeksai gali būti veiksmingai panaudojami nustatant tikslinius reikalavimus, kuriais siekiama remti įkrovimo infrastruktūros diegimą gyvenamųjų ir negyvenamųjų pastatų automobilių stovėjimo aikštelėse. Valstybės narės turėtų šalinti tokias kliūtis kaip skirtingos paskatos ir administracinius sunkumus, su kuriais susiduria individualūs savininkai bandydami įrengti įkrovimo prieigą savo automobilių stovėjimo vietoje; | jei didesnę elektrinėms transporto priemonėms naudojamos elektros energijos dalį sudarys atsinaujinančiųjų išteklių elektros energija, sumažės su jomis susijęs išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis. Elektrinės transporto priemonės yra svarbus komponentas vykdant perėjimą prieš švarios energijos, grindžiamą efektyvaus energijos vartojimo priemonėmis, alternatyviaisiais degalais, atsinaujinančiųjų išteklių energija ir novatoriškais energetinio lankstumo valdymo sprendimais. Statybos kodeksai gali būti veiksmingai panaudojami nustatant tikslinius reikalavimus, kuriais siekiama remti įkrovimo infrastruktūros diegimą gyvenamųjų ir negyvenamųjų pastatų automobilių
  ir dviračių
  stovėjimo aikštelėse. Valstybės narės turėtų šalinti tokias kliūtis kaip skirtingos paskatos ir administracinius sunkumus, su kuriais susiduria individualūs savininkai bandydami įrengti įkrovimo prieigą savo automobilių stovėjimo vietoje; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

jei didesnę elektrinėms transporto priemonėms naudojamos elektros energijos dalį sudarys atsinaujinančiųjų išteklių elektros energija, sumažės su jomis susijęs išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis. Elektrinės transporto priemonės yra svarbus komponentas vykdant perėjimą prieš švarios energijos, grindžiamą efektyvaus energijos vartojimo priemonėmis, alternatyviaisiais degalais, atsinaujinančiųjų išteklių energija ir novatoriškais energetinio lankstumo valdymo sprendimais. Statybos kodeksai gali būti veiksmingai panaudojami nustatant tikslinius reikalavimus, kuriais siekiama remti įkrovimo infrastruktūros diegimą gyvenamųjų ir negyvenamųjų pastatų automobilių stovėjimo aikštelėse. Valstybės narės turėtų šalinti tokias kliūtis kaip skirtingos paskatos ir administracinius sunkumus, su kuriais susiduria individualūs savininkai bandydami įrengti įkrovimo prieigą savo automobilių stovėjimo vietoje;

jei didesnę elektrinėms transporto priemonėms naudojamos elektros energijos dalį sudarys atsinaujinančiųjų išteklių elektros energija, sumažės su jomis susijęs išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis. Elektrinės transporto priemonės yra svarbus komponentas vykdant perėjimą prieš švarios energijos, grindžiamą efektyvaus energijos vartojimo priemonėmis, alternatyviaisiais degalais, atsinaujinančiųjų išteklių energija ir novatoriškais energetinio lankstumo valdymo sprendimais. Statybos kodeksai gali būti veiksmingai panaudojami nustatant tikslinius reikalavimus, kuriais siekiama remti įkrovimo infrastruktūros diegimą gyvenamųjų ir negyvenamųjų pastatų automobilių
  ir dviračių
  stovėjimo aikštelėse. Valstybės narės turėtų šalinti tokias kliūtis kaip skirtingos paskatos ir administracinius sunkumus, su kuriais susiduria individualūs savininkai bandydami įrengti įkrovimo prieigą savo automobilių stovėjimo vietoje;

Paaiškinimas

Savaime suprantama.

24 pakeitimas

40 konstatuojamoji dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| žaliojo judumo skatinimas yra svarbi Europos žaliojo kurso dalis ir pastatai gali atlikti svarbų vaidmenį užtikrinant būtiną infrastruktūrą ne tik elektrinėms transporto priemonėms, bet ir dviračiams įkrauti. Perėjimas prie tausojamojo judumo, pvz., dviračių, gali gerokai sumažinti
  transporto
  išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. Kaip nustatyta 2030 m. klimato politikos tikslo įgyvendinimo plane, švaraus ir veiksmingo privačiojo ir viešojo transporto, pavyzdžiui, dviračių transporto, dalies padidinimas smarkiai sumažins
  transporto
  keliamą taršą ir atneš didelės naudos pavieniams piliečiams ir bendruomenėms. Dviračių stovėjimo vietų trūkumas tiek gyvenamuosiuose, tiek negyvenamuosiuose pastatuose yra pagrindinė kliūtis naudotis dviračiais. Reikalavimų dėl minimalaus dviračių stovėjimo vietų skaičiaus nustatymas
  statybos kodeksuose
  gali veiksmingai padėti pereiti prie švaresnio judumo; | žaliojo judumo skatinimas yra svarbi Europos žaliojo kurso dalis ir pastatai gali atlikti svarbų vaidmenį užtikrinant būtiną infrastruktūrą ne tik elektrinėms transporto priemonėms, bet ir dviračiams įkrauti. Perėjimas prie tausojamojo judumo, pvz., dviračių, gali gerokai sumažinti
  dėl judumo
  išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. Kaip nustatyta 2030 m. klimato politikos tikslo įgyvendinimo plane, švaraus ir veiksmingo privačiojo ir viešojo transporto, pavyzdžiui, dviračių transporto, dalies padidinimas smarkiai sumažins
  judumo
  keliamą taršą ir atneš didelės naudos pavieniams piliečiams ir bendruomenėms. Dviračių stovėjimo vietų trūkumas tiek gyvenamuosiuose, tiek negyvenamuosiuose pastatuose yra pagrindinė kliūtis naudotis dviračiais. Reikalavimų dėl minimalaus dviračių stovėjimo vietų skaičiaus nustatymas
  žemės naudojimo ir miestų planavimo politikoje
  gali veiksmingai padėti pereiti prie švaresnio judumo; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

žaliojo judumo skatinimas yra svarbi Europos žaliojo kurso dalis ir pastatai gali atlikti svarbų vaidmenį užtikrinant būtiną infrastruktūrą ne tik elektrinėms transporto priemonėms, bet ir dviračiams įkrauti. Perėjimas prie tausojamojo judumo, pvz., dviračių, gali gerokai sumažinti
  transporto
  išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. Kaip nustatyta 2030 m. klimato politikos tikslo įgyvendinimo plane, švaraus ir veiksmingo privačiojo ir viešojo transporto, pavyzdžiui, dviračių transporto, dalies padidinimas smarkiai sumažins
  transporto
  keliamą taršą ir atneš didelės naudos pavieniams piliečiams ir bendruomenėms. Dviračių stovėjimo vietų trūkumas tiek gyvenamuosiuose, tiek negyvenamuosiuose pastatuose yra pagrindinė kliūtis naudotis dviračiais. Reikalavimų dėl minimalaus dviračių stovėjimo vietų skaičiaus nustatymas
  statybos kodeksuose
  gali veiksmingai padėti pereiti prie švaresnio judumo;

žaliojo judumo skatinimas yra svarbi Europos žaliojo kurso dalis ir pastatai gali atlikti svarbų vaidmenį užtikrinant būtiną infrastruktūrą ne tik elektrinėms transporto priemonėms, bet ir dviračiams įkrauti. Perėjimas prie tausojamojo judumo, pvz., dviračių, gali gerokai sumažinti
  dėl judumo
  išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. Kaip nustatyta 2030 m. klimato politikos tikslo įgyvendinimo plane, švaraus ir veiksmingo privačiojo ir viešojo transporto, pavyzdžiui, dviračių transporto, dalies padidinimas smarkiai sumažins
  judumo
  keliamą taršą ir atneš didelės naudos pavieniams piliečiams ir bendruomenėms. Dviračių stovėjimo vietų trūkumas tiek gyvenamuosiuose, tiek negyvenamuosiuose pastatuose yra pagrindinė kliūtis naudotis dviračiais. Reikalavimų dėl minimalaus dviračių stovėjimo vietų skaičiaus nustatymas
  žemės naudojimo ir miestų planavimo politikoje
  gali veiksmingai padėti pereiti prie švaresnio judumo;

Paaiškinimas

Savaime suprantama.

25 pakeitimas

43 konstatuojamoji dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| vertinant galimybes pastate naudoti informacines ir ryšių technologijas bei elektronines sistemas, kurios leistų pritaikyti pastato eksploataciją pagal jo naudotojų ir tinklo poreikius ir padidinti pastato energijos vartojimo efektyvumą ir bendrą energinį naudingumą, turėtų būti naudojamas pažangiojo parengtumo rodiklis. Pažangiojo parengtumo rodiklis turėtų padėti geriau informuoti pastato savininkus ir naudotojus apie pastato automatizavimo ir techninių pastatų sistemų elektroninės stebėsenos naudą ir pastato naudotojams turėtų suteikti tikrumo dėl tų naujų patobulintų funkcijų faktinių galimybių taupyti energiją. Pažangiojo parengtumo rodiklis ypač naudingas dideliems pastatams, kuriems reikia daug energijos. Kitiems pastatams pastatų pažangiojo parengtumo reitingavimo sistemą valstybės narės turėtų galėti taikyti savanoriškai; | vertinant galimybes pastate naudoti informacines ir ryšių technologijas bei elektronines sistemas, kurios leistų pritaikyti pastato eksploataciją pagal jo naudotojų ir tinklo poreikius ir padidinti pastato energijos vartojimo efektyvumą ir bendrą energinį naudingumą, turėtų būti naudojamas pažangiojo parengtumo rodiklis. Pažangiojo parengtumo rodiklis turėtų padėti geriau informuoti pastato savininkus ir naudotojus apie pastato automatizavimo ir techninių pastatų sistemų elektroninės stebėsenos naudą ir pastato naudotojams turėtų suteikti tikrumo dėl tų naujų patobulintų funkcijų faktinių galimybių taupyti energiją. Pažangiojo parengtumo rodiklis ypač naudingas dideliems pastatams, kuriems reikia daug energijos. Kitiems pastatams pastatų pažangiojo parengtumo reitingavimo sistemą valstybės narės turėtų galėti taikyti savanoriškai. Valstybės narės užtikrina tinkamą vietos ir regionų valdžios institucijų techninio personalo mokymą šiuo klausimu
  ; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

vertinant galimybes pastate naudoti informacines ir ryšių technologijas bei elektronines sistemas, kurios leistų pritaikyti pastato eksploataciją pagal jo naudotojų ir tinklo poreikius ir padidinti pastato energijos vartojimo efektyvumą ir bendrą energinį naudingumą, turėtų būti naudojamas pažangiojo parengtumo rodiklis. Pažangiojo parengtumo rodiklis turėtų padėti geriau informuoti pastato savininkus ir naudotojus apie pastato automatizavimo ir techninių pastatų sistemų elektroninės stebėsenos naudą ir pastato naudotojams turėtų suteikti tikrumo dėl tų naujų patobulintų funkcijų faktinių galimybių taupyti energiją. Pažangiojo parengtumo rodiklis ypač naudingas dideliems pastatams, kuriems reikia daug energijos. Kitiems pastatams pastatų pažangiojo parengtumo reitingavimo sistemą valstybės narės turėtų galėti taikyti savanoriškai;

vertinant galimybes pastate naudoti informacines ir ryšių technologijas bei elektronines sistemas, kurios leistų pritaikyti pastato eksploataciją pagal jo naudotojų ir tinklo poreikius ir padidinti pastato energijos vartojimo efektyvumą ir bendrą energinį naudingumą, turėtų būti naudojamas pažangiojo parengtumo rodiklis. Pažangiojo parengtumo rodiklis turėtų padėti geriau informuoti pastato savininkus ir naudotojus apie pastato automatizavimo ir techninių pastatų sistemų elektroninės stebėsenos naudą ir pastato naudotojams turėtų suteikti tikrumo dėl tų naujų patobulintų funkcijų faktinių galimybių taupyti energiją. Pažangiojo parengtumo rodiklis ypač naudingas dideliems pastatams, kuriems reikia daug energijos. Kitiems pastatams pastatų pažangiojo parengtumo reitingavimo sistemą valstybės narės turėtų galėti taikyti savanoriškai. Valstybės narės užtikrina tinkamą vietos ir regionų valdžios institucijų techninio personalo mokymą šiuo klausimu
  ;

Paaiškinimas

Gebėjimų stiprinimas vietos ir regionų lygmeniu yra viena iš pagrindinių kliūčių būtiniems pokyčiams.

26 pakeitimas

45 konstatuojamoji dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| Sąjungos finansinės priemonės turėtų būti naudojamos tam, kad šios direktyvos tikslai būtų įgyvendinti praktikoje, tačiau jos neturėtų pakeisti nacionalinių priemonių. Visų pirma, atsižvelgiant į reikiamų renovacijos pastangų mastą, jos turėtų būti naudojamos siekiant užtikrinti tinkamas ir novatoriškas finansavimo priemones siekiant skatinti investicijas į pastatų energinį naudingumą. Šios priemonės galėtų būti svarbios kuriant nacionalinius, regionų ir vietos
  energijos vartojimo efektyvumo
  fondus, priemones ar mechanizmus, kurie suteikia tokias finansavimo galimybes privataus turto savininkams, mažosioms ir vidutinėms įmonėms ir energijos vartojimo efektyvumo paslaugų įmonėms; | Sąjungos finansinės priemonės turėtų būti naudojamos tam, kad šios direktyvos tikslai būtų įgyvendinti praktikoje, tačiau jos neturėtų pakeisti nacionalinių priemonių. Visų pirma, atsižvelgiant į reikiamų renovacijos pastangų mastą, jos turėtų būti naudojamos siekiant užtikrinti tinkamas ir novatoriškas finansavimo priemones siekiant skatinti investicijas į pastatų energinį naudingumą. Šios priemonės galėtų būti svarbios kuriant nacionalinius, regionų ir vietos
  renovacijos
  fondus, priemones ar mechanizmus, kurie suteikia tokias finansavimo galimybes privataus turto savininkams,
  savivaldybėms ir vietos valdžios institucijoms,
  mažosioms ir vidutinėms įmonėms ir energijos vartojimo efektyvumo paslaugų įmonėms; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

Sąjungos finansinės priemonės turėtų būti naudojamos tam, kad šios direktyvos tikslai būtų įgyvendinti praktikoje, tačiau jos neturėtų pakeisti nacionalinių priemonių. Visų pirma, atsižvelgiant į reikiamų renovacijos pastangų mastą, jos turėtų būti naudojamos siekiant užtikrinti tinkamas ir novatoriškas finansavimo priemones siekiant skatinti investicijas į pastatų energinį naudingumą. Šios priemonės galėtų būti svarbios kuriant nacionalinius, regionų ir vietos
  energijos vartojimo efektyvumo
  fondus, priemones ar mechanizmus, kurie suteikia tokias finansavimo galimybes privataus turto savininkams, mažosioms ir vidutinėms įmonėms ir energijos vartojimo efektyvumo paslaugų įmonėms;

Sąjungos finansinės priemonės turėtų būti naudojamos tam, kad šios direktyvos tikslai būtų įgyvendinti praktikoje, tačiau jos neturėtų pakeisti nacionalinių priemonių. Visų pirma, atsižvelgiant į reikiamų renovacijos pastangų mastą, jos turėtų būti naudojamos siekiant užtikrinti tinkamas ir novatoriškas finansavimo priemones siekiant skatinti investicijas į pastatų energinį naudingumą. Šios priemonės galėtų būti svarbios kuriant nacionalinius, regionų ir vietos
  renovacijos
  fondus, priemones ar mechanizmus, kurie suteikia tokias finansavimo galimybes privataus turto savininkams,
  savivaldybėms ir vietos valdžios institucijoms,
  mažosioms ir vidutinėms įmonėms ir energijos vartojimo efektyvumo paslaugų įmonėms;

Paaiškinimas

Savaime suprantama.

27 pakeitimas

47 konstatuojamoji dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| vien tik finansavimas nepadės patenkinti renovacijos poreikių. Siekiant sukurti tinkamą galimybių atveriančią sistemą ir pašalinti renovacijos kliūtis, be finansavimo priemonių, būtina sukurti ir prieinamų bei skaidrių patariamųjų ir paramos priemonių, kaip antai vieno langelio sistemų, kurios
  teiktų integruotas energinės renovacijos paslaugas arba lengvinimo galimybes
  , taip pat įgyvendinti kitas priemones ir iniciatyvas,
  kaip antai nurodytąsias Komisijos pažangiojo išmaniųjų pastatų finansavimo iniciatyvoje
  ; | vien tik finansavimas nepadės patenkinti renovacijos poreikių. Siekiant sukurti tinkamą galimybių atveriančią sistemą ir pašalinti renovacijos kliūtis, be finansavimo priemonių, būtina sukurti ir prieinamų bei skaidrių patariamųjų ir paramos priemonių, kaip antai vieno langelio sistemų, kurios
  organizuotų ir planuotų ištisų gyvenamųjų rajonų ir (arba) pastatų grupių renovaciją ir užtikrintų, kad statybos pramonė statytų visai netaršius pastatus nepervertindama renovacijos išlaidų
  , taip pat įgyvendinti kitas priemones ir iniciatyvas,
  kurių tikslas yra visai netaršūs pastatai. Siekiant spręsti dabartinio kvalifikuotų darbuotojų trūkumo problemą, be kita ko, vietos ir regionų institucijų tarnybose, taip pat reikės dėti nemažai pastangų tinkamų įgūdžių ir gebėjimų ugdymui


  ir mokymui, kad būtų užtikrintas sklandus proceso įgyvendinimas. Šiuo tikslu šioje srityje turi būti parengtas oficialus, specializuotas aukštos kokybės mokymo planas, skirtas darbuotojams ir (arba) techniniams specialistams, dirbantiems įvairiose valstybių narių institucijose, kurios dalyvauja įvairiuose susijusiuose procesuose
  ; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

vien tik finansavimas nepadės patenkinti renovacijos poreikių. Siekiant sukurti tinkamą galimybių atveriančią sistemą ir pašalinti renovacijos kliūtis, be finansavimo priemonių, būtina sukurti ir prieinamų bei skaidrių patariamųjų ir paramos priemonių, kaip antai vieno langelio sistemų, kurios
  teiktų integruotas energinės renovacijos paslaugas arba lengvinimo galimybes
  , taip pat įgyvendinti kitas priemones ir iniciatyvas,
  kaip antai nurodytąsias Komisijos pažangiojo išmaniųjų pastatų finansavimo iniciatyvoje
  ;

vien tik finansavimas nepadės patenkinti renovacijos poreikių. Siekiant sukurti tinkamą galimybių atveriančią sistemą ir pašalinti renovacijos kliūtis, be finansavimo priemonių, būtina sukurti ir prieinamų bei skaidrių patariamųjų ir paramos priemonių, kaip antai vieno langelio sistemų, kurios
  organizuotų ir planuotų ištisų gyvenamųjų rajonų ir (arba) pastatų grupių renovaciją ir užtikrintų, kad statybos pramonė statytų visai netaršius pastatus nepervertindama renovacijos išlaidų
  , taip pat įgyvendinti kitas priemones ir iniciatyvas,
  kurių tikslas yra visai netaršūs pastatai. Siekiant spręsti dabartinio kvalifikuotų darbuotojų trūkumo problemą, be kita ko, vietos ir regionų institucijų tarnybose, taip pat reikės dėti nemažai pastangų tinkamų įgūdžių ir gebėjimų ugdymui


  ir mokymui, kad būtų užtikrintas sklandus proceso įgyvendinimas. Šiuo tikslu šioje srityje turi būti parengtas oficialus, specializuotas aukštos kokybės mokymo planas, skirtas darbuotojams ir (arba) techniniams specialistams, dirbantiems įvairiose valstybių narių institucijose, kurios dalyvauja įvairiuose susijusiuose procesuose
  ;

Paaiškinimas

Tinkami įgūdžiai yra labai svarbūs įgyvendinant Pastatų energinio naudingumo direktyvą.

28 pakeitimas

48 konstatuojamoji dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| neefektyvūs pastatai dažnai yra susiję su energijos nepritekliumi ir socialinėmis problemomis. Pažeidžiami namų ūkiai daugiausia kenčia dėl energijos kainų didėjimo, nes jie didesnę savo biudžeto dalį išleidžia energiniams produktams.
  Pastatų renovacija gali padėti sumažinti pernelyg dideles
  sąskaitas už energiją
  ir taip padėti žmonėms išbristi iš energijos nepritekliaus ir taip pat užkirsti jam kelią. Visgi pastatų renovacija nėra nemokama ir labai svarbu užtikrinti, kad būtų kontroliuojamas pastatų renovacijos išlaidų socialinis poveikis, visų pirma pažeidžiamiems namų ūkiams.
  Renovacijos banga neturėtų nė vieno palikti nuošalyje ir turėtų būti išnaudota kaip proga pagerinti pažeidžiamų namų ūkių padėtį, taip pat turėtų būti užtikrintas sąžiningas perėjimas prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos. [...]; | neefektyvūs pastatai dažnai yra susiję su energijos nepritekliumi ir socialinėmis problemomis. Pažeidžiami namų ūkiai daugiausia kenčia dėl energijos kainų didėjimo, nes jie didesnę savo biudžeto dalį išleidžia energiniams produktams.
  Norint panaikinti energijos nepriteklių, reikia renovuoti pastatus pagal nulinės arba beveik nulinės taršos standartą, kad smarkiai sumažėtų
  sąskaitos už energiją
  ir būtų užtikrinta, kad, kai tik įmanoma, jie būtų energijos gamintojai. Pastatai, kuriuose gyvena pažeidžiami namų ūkiai, turėtų būti renovuojami nemokamai. Tokia renovacija turėtų būti remiama ES ir valstybių narių finansinėmis priemonėmis.
  Renovacijos banga neturėtų nė vieno palikti nuošalyje ir turėtų būti išnaudota kaip proga pagerinti pažeidžiamų namų ūkių padėtį, taip pat turėtų būti užtikrintas sąžiningas perėjimas prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos. [...];


  Subsidijomis ir galimomis garantijomis taip pat turi būti konkrečiai kompensuojama nauja našta, tenkanti būstų savininkams, kurių senatvės užtikrinimo pagrindas yra jų būstas, už kurį jie sumokėjo dešimtmečiais sunkiai dirbdami. Tikslinės subsidijos ir garantijos taip pat gali padėti siekti pažangos arba tapti paskata
  ; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

neefektyvūs pastatai dažnai yra susiję su energijos nepritekliumi ir socialinėmis problemomis. Pažeidžiami namų ūkiai daugiausia kenčia dėl energijos kainų didėjimo, nes jie didesnę savo biudžeto dalį išleidžia energiniams produktams.
  Pastatų renovacija gali padėti sumažinti pernelyg dideles
  sąskaitas už energiją
  ir taip padėti žmonėms išbristi iš energijos nepritekliaus ir taip pat užkirsti jam kelią. Visgi pastatų renovacija nėra nemokama ir labai svarbu užtikrinti, kad būtų kontroliuojamas pastatų renovacijos išlaidų socialinis poveikis, visų pirma pažeidžiamiems namų ūkiams.
  Renovacijos banga neturėtų nė vieno palikti nuošalyje ir turėtų būti išnaudota kaip proga pagerinti pažeidžiamų namų ūkių padėtį, taip pat turėtų būti užtikrintas sąžiningas perėjimas prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos. [...];

neefektyvūs pastatai dažnai yra susiję su energijos nepritekliumi ir socialinėmis problemomis. Pažeidžiami namų ūkiai daugiausia kenčia dėl energijos kainų didėjimo, nes jie didesnę savo biudžeto dalį išleidžia energiniams produktams.
  Norint panaikinti energijos nepriteklių, reikia renovuoti pastatus pagal nulinės arba beveik nulinės taršos standartą, kad smarkiai sumažėtų
  sąskaitos už energiją
  ir būtų užtikrinta, kad, kai tik įmanoma, jie būtų energijos gamintojai. Pastatai, kuriuose gyvena pažeidžiami namų ūkiai, turėtų būti renovuojami nemokamai. Tokia renovacija turėtų būti remiama ES ir valstybių narių finansinėmis priemonėmis.
  Renovacijos banga neturėtų nė vieno palikti nuošalyje ir turėtų būti išnaudota kaip proga pagerinti pažeidžiamų namų ūkių padėtį, taip pat turėtų būti užtikrintas sąžiningas perėjimas prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos. [...];

Subsidijomis ir galimomis garantijomis taip pat turi būti konkrečiai kompensuojama nauja našta, tenkanti būstų savininkams, kurių senatvės užtikrinimo pagrindas yra jų būstas, už kurį jie sumokėjo dešimtmečiais sunkiai dirbdami. Tikslinės subsidijos ir garantijos taip pat gali padėti siekti pažangos arba tapti paskata
  ;

Paaiškinimas

Energijos nepriteklius yra labai svarbus klausimas ir jam panaikinti reikia sisteminio požiūrio. Vyresnio amžiaus žmonėms sunku imti paskolą. Todėl atitinkamoms asmenų grupėms būtina pasiūlyti sprendimus dėl būtinų investicijų į nekilnojamąjį turtą siekiant kovoti su klimato kaita.

29 pakeitimas

50 konstatuojamoji dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| pastatų ūkio stebėseną palengvina galimybė naudotis skaitmeninėmis priemonėmis surinktais duomenimis, taip sumažinant administracines išlaidas. Todėl turėtų būti sukurtos nacionalinės pastatų energinio naudingumo duomenų bazės, o jose pateikiama informacija turėtų būti perduodama ES pastatų ūkio stebėsenos centrui; | pastatų ūkio stebėseną palengvina galimybė naudotis skaitmeninėmis priemonėmis surinktais duomenimis, taip sumažinant administracines išlaidas. Todėl turėtų būti sukurtos nacionalinės pastatų
  išmetamo ŠESD kiekio ir
  energinio naudingumo duomenų bazės, o jose pateikiama informacija turėtų būti perduodama ES pastatų ūkio stebėsenos centrui; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

pastatų ūkio stebėseną palengvina galimybė naudotis skaitmeninėmis priemonėmis surinktais duomenimis, taip sumažinant administracines išlaidas. Todėl turėtų būti sukurtos nacionalinės pastatų energinio naudingumo duomenų bazės, o jose pateikiama informacija turėtų būti perduodama ES pastatų ūkio stebėsenos centrui;

pastatų ūkio stebėseną palengvina galimybė naudotis skaitmeninėmis priemonėmis surinktais duomenimis, taip sumažinant administracines išlaidas. Todėl turėtų būti sukurtos nacionalinės pastatų
  išmetamo ŠESD kiekio ir
  energinio naudingumo duomenų bazės, o jose pateikiama informacija turėtų būti perduodama ES pastatų ūkio stebėsenos centrui;

Paaiškinimas

Savaime suprantama.

30 pakeitimas

52 konstatuojamoji dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| paskutiniu metu Europos šalyse padaugėjo oro kondicionavimo sistemų. Dėl to susidarė nemažų sunkumų pikinės apkrovos metu, dėl kurių padidėjo išlaidos elektros energijai ir buvo pažeistas energijos balansas. Pirmenybė turėtų būti teikiama toms strategijoms, kuriomis didinamas pastatų šiluminis naudingumas vasaros sezonu. Tuo tikslu daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama priemonėms, padedančioms išvengti perkaitimo, pavyzdžiui, pastatų apsaugai nuo saulės ir pakankamai pastato konstrukcijų šiluminei talpai, bei tolesniam pasyvių vėsinimo metodų, pirmiausia tų, kurie gerina pastatų vidaus klimato sąlygas ir mikroklimatą aplink pastatus, plėtojimui; | paskutiniu metu Europos šalyse padaugėjo oro kondicionavimo sistemų
  (OKS) ir tikėtina, kad dėl numatomo visuotinio atšilimo padidės įrengtų OKS skaičius, jei per šį dešimtmetį nebus svarstoma iniciatyviai imtis veiksmų pasyviojo vėsinimo sprendimams taikyti
  . Dėl to susidarė nemažų sunkumų pikinės apkrovos metu, dėl kurių padidėjo išlaidos elektros energijai ir buvo pažeistas energijos balansas. Pirmenybė turėtų būti teikiama toms strategijoms, kuriomis didinamas pastatų šiluminis naudingumas vasaros sezonu. Tuo tikslu daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama priemonėms, padedančioms išvengti perkaitimo, pavyzdžiui, pastatų apsaugai nuo saulės ir pakankamai pastato konstrukcijų šiluminei talpai, bei tolesniam pasyvių vėsinimo metodų, pirmiausia tų, kurie gerina pastatų vidaus klimato sąlygas ir mikroklimatą aplink pastatus, plėtojimui; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

paskutiniu metu Europos šalyse padaugėjo oro kondicionavimo sistemų. Dėl to susidarė nemažų sunkumų pikinės apkrovos metu, dėl kurių padidėjo išlaidos elektros energijai ir buvo pažeistas energijos balansas. Pirmenybė turėtų būti teikiama toms strategijoms, kuriomis didinamas pastatų šiluminis naudingumas vasaros sezonu. Tuo tikslu daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama priemonėms, padedančioms išvengti perkaitimo, pavyzdžiui, pastatų apsaugai nuo saulės ir pakankamai pastato konstrukcijų šiluminei talpai, bei tolesniam pasyvių vėsinimo metodų, pirmiausia tų, kurie gerina pastatų vidaus klimato sąlygas ir mikroklimatą aplink pastatus, plėtojimui;

paskutiniu metu Europos šalyse padaugėjo oro kondicionavimo sistemų
  (OKS) ir tikėtina, kad dėl numatomo visuotinio atšilimo padidės įrengtų OKS skaičius, jei per šį dešimtmetį nebus svarstoma iniciatyviai imtis veiksmų pasyviojo vėsinimo sprendimams taikyti
  . Dėl to susidarė nemažų sunkumų pikinės apkrovos metu, dėl kurių padidėjo išlaidos elektros energijai ir buvo pažeistas energijos balansas. Pirmenybė turėtų būti teikiama toms strategijoms, kuriomis didinamas pastatų šiluminis naudingumas vasaros sezonu. Tuo tikslu daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama priemonėms, padedančioms išvengti perkaitimo, pavyzdžiui, pastatų apsaugai nuo saulės ir pakankamai pastato konstrukcijų šiluminei talpai, bei tolesniam pasyvių vėsinimo metodų, pirmiausia tų, kurie gerina pastatų vidaus klimato sąlygas ir mikroklimatą aplink pastatus, plėtojimui;

Paaiškinimas

Savaime suprantama.

31 pakeitimas

55 konstatuojamoji dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| atsižvelgiant į tai, kad vietinėms ir regionų valdžios institucijoms tenka
  lemiamas
  vaidmuo, kad ši direktyva būtų sėkmingai įgyvendinta, prireikus, laikantis taikomų nacionalinės teisės aktų, su jomis turėtų būti konsultuojamasi ir jos turėtų dalyvauti sprendžiant planavimo klausimus, kuriant informavimo, mokymo ir informuotumo didinimo programas bei įgyvendinant šią direktyvą nacionaliniu ar regionų lygmeniu. Tokios konsultacijos
  taip pat gali
  paskatinti teikti tinkamas gaires vietiniams planuotojams ir statybų inspektoriams, kaip įvykdyti reikiamas užduotis. Be to, valstybės narės turėtų sudaryti galimybę architektams ir planuotojams tinkamai atsižvelgti į optimalų energinio naudingumo didinimo, atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimo bei centrinio šildymo ir vėsinimo naudojimo derinimą planuojant, projektuojant, statant ir renovuojant pramoninius bei gyvenamuosius rajonus; | atsižvelgiant į tai, kad vietinėms ir regionų valdžios institucijoms tenka
  svarbus
  vaidmuo, kad ši direktyva būtų sėkmingai įgyvendinta, laikantis
  subsidiarumo ir proporcingumo principų ir
  taikomų nacionalinės teisės aktų, su jomis turėtų būti konsultuojamasi ir jos turėtų dalyvauti sprendžiant planavimo klausimus, kuriant informavimo, mokymo ir informuotumo didinimo programas bei įgyvendinant šią direktyvą nacionaliniu ar regionų
  ir vietos
  lygmeniu. Tokios konsultacijos
  galėtų papildyti nacionalinius daugiapakopius dialogus energetikos ir klimato klausimais ir
  paskatinti teikti tinkamas gaires vietiniams planuotojams ir statybų inspektoriams, kaip įvykdyti reikiamas užduotis.
  Todėl pagal šią direktyvą turėtų būti įmanoma reaguoti į dažnai labai skirtingas miesto ir kaimo vietovių, kuriose yra daug vienai ir kelioms šeimoms priklausančių namų, taip pat įvairuoja gyvenviečių struktūra, sąlygas ir parengti specifikacijas taip, kad jos tiktų kiekvienam regionui.
  Be to, valstybės narės
  ir vietos bei regionų valdžios institucijos
  turėtų sudaryti galimybę architektams ir planuotojams tinkamai atsižvelgti į optimalų energinio naudingumo didinimo
  ir taupymo
  , atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimo bei centrinio šildymo ir vėsinimo naudojimo derinimą
  planuojant, projektuojant, statant ir renovuojant pramoninius bei gyvenamuosius rajonus. Be to,
  planuojant, projektuojant, statant ir renovuojant pramoninius ar gyvenamuosius rajonus
  labai svarbu skatinti naudoti vietoje prieinamus išteklius ir vertingos patirties turinčius specialistus
  .


  Šiuo tikslu valstybėms narėms tenka svarbus vaidmuo remiant vietos ir regionų valdžios institucijas
  ; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

atsižvelgiant į tai, kad vietinėms ir regionų valdžios institucijoms tenka
  lemiamas
  vaidmuo, kad ši direktyva būtų sėkmingai įgyvendinta, prireikus, laikantis taikomų nacionalinės teisės aktų, su jomis turėtų būti konsultuojamasi ir jos turėtų dalyvauti sprendžiant planavimo klausimus, kuriant informavimo, mokymo ir informuotumo didinimo programas bei įgyvendinant šią direktyvą nacionaliniu ar regionų lygmeniu. Tokios konsultacijos
  taip pat gali
  paskatinti teikti tinkamas gaires vietiniams planuotojams ir statybų inspektoriams, kaip įvykdyti reikiamas užduotis. Be to, valstybės narės turėtų sudaryti galimybę architektams ir planuotojams tinkamai atsižvelgti į optimalų energinio naudingumo didinimo, atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimo bei centrinio šildymo ir vėsinimo naudojimo derinimą planuojant, projektuojant, statant ir renovuojant pramoninius bei gyvenamuosius rajonus;

atsižvelgiant į tai, kad vietinėms ir regionų valdžios institucijoms tenka
  svarbus
  vaidmuo, kad ši direktyva būtų sėkmingai įgyvendinta, laikantis
  subsidiarumo ir proporcingumo principų ir
  taikomų nacionalinės teisės aktų, su jomis turėtų būti konsultuojamasi ir jos turėtų dalyvauti sprendžiant planavimo klausimus, kuriant informavimo, mokymo ir informuotumo didinimo programas bei įgyvendinant šią direktyvą nacionaliniu ar regionų
  ir vietos
  lygmeniu. Tokios konsultacijos
  galėtų papildyti nacionalinius daugiapakopius dialogus energetikos ir klimato klausimais ir
  paskatinti teikti tinkamas gaires vietiniams planuotojams ir statybų inspektoriams, kaip įvykdyti reikiamas užduotis.
  Todėl pagal šią direktyvą turėtų būti įmanoma reaguoti į dažnai labai skirtingas miesto ir kaimo vietovių, kuriose yra daug vienai ir kelioms šeimoms priklausančių namų, taip pat įvairuoja gyvenviečių struktūra, sąlygas ir parengti specifikacijas taip, kad jos tiktų kiekvienam regionui.
  Be to, valstybės narės
  ir vietos bei regionų valdžios institucijos
  turėtų sudaryti galimybę architektams ir planuotojams tinkamai atsižvelgti į optimalų energinio naudingumo didinimo
  ir taupymo
  , atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimo bei centrinio šildymo ir vėsinimo naudojimo derinimą
  planuojant, projektuojant, statant ir renovuojant pramoninius bei gyvenamuosius rajonus. Be to,
  planuojant, projektuojant, statant ir renovuojant pramoninius ar gyvenamuosius rajonus
  labai svarbu skatinti naudoti vietoje prieinamus išteklius ir vertingos patirties turinčius specialistus
  .

Šiuo tikslu valstybėms narėms tenka svarbus vaidmuo remiant vietos ir regionų valdžios institucijas
  ;

Paaiškinimas

Vietos lygmeniu turimų išteklių ir specialistų naudojimas taip pat padeda švelninti neigiamą poveikį klimatui.

32 pakeitimas

1 straipsnis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| Dalykas | Dalykas |
| 1.   Šia direktyva skatinama didinti pastatų energinį naudingumą ir mažinti pastatų išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį Sąjungoje, kad iki 2050 m. pastatų ūkis taptų visai netaršus, atsižvelgiant į išorės klimato sąlygas ir vietos sąlygas, taip pat į patalpų mikroklimato reikalavimus ir ekonominį efektyvumą. | 1.   Šia direktyva skatinama
  mažinti energijos ir medžiagų poreikius per visą pastatų gyvavimo ciklą,
  didinti pastatų energinį naudingumą ir mažinti pastatų išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį Sąjungoje, kad iki 2050 m. pastatų ūkis taptų visai netaršus, atsižvelgiant į išorės klimato sąlygas ir vietos sąlygas, taip pat į patalpų mikroklimato reikalavimus,
  aplinkos apsaugą, taršos mažinimą
  ir ekonominį efektyvumą
  , kartu atsižvelgiant į išorinį poveikį aplinkai, visuomenei ir sveikatai
  .
  Tai taip pat ženkliai prisidės prie Europos energetinio saugumo. |
| 2.   Šioje direktyvoje nustatomi reikalavimai dėl: | 2.   Šioje direktyvoje nustatomi reikalavimai dėl: |
| a) | bendrų pastatų ir pastato vienetų integruoto energinio naudingumo apskaičiavimo bendrųjų principų; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

Dalykas

Dalykas

1.   Šia direktyva skatinama didinti pastatų energinį naudingumą ir mažinti pastatų išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį Sąjungoje, kad iki 2050 m. pastatų ūkis taptų visai netaršus, atsižvelgiant į išorės klimato sąlygas ir vietos sąlygas, taip pat į patalpų mikroklimato reikalavimus ir ekonominį efektyvumą.

1.   Šia direktyva skatinama
  mažinti energijos ir medžiagų poreikius per visą pastatų gyvavimo ciklą,
  didinti pastatų energinį naudingumą ir mažinti pastatų išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį Sąjungoje, kad iki 2050 m. pastatų ūkis taptų visai netaršus, atsižvelgiant į išorės klimato sąlygas ir vietos sąlygas, taip pat į patalpų mikroklimato reikalavimus,
  aplinkos apsaugą, taršos mažinimą
  ir ekonominį efektyvumą
  , kartu atsižvelgiant į išorinį poveikį aplinkai, visuomenei ir sveikatai
  .
  Tai taip pat ženkliai prisidės prie Europos energetinio saugumo.

2.   Šioje direktyvoje nustatomi reikalavimai dėl:

2.   Šioje direktyvoje nustatomi reikalavimai dėl:

a)

bendrų pastatų ir pastato vienetų integruoto energinio naudingumo apskaičiavimo bendrųjų principų;

| a) | bendrų pastatų ir pastato vienetų integruoto energinio naudingumo apskaičiavimo bendrųjų principų
  , siekiant iki nulio arba beveik iki nulio sumažinti pastatų išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį
  ; |
| --- | --- |

a)

bendrų pastatų ir pastato vienetų integruoto energinio naudingumo apskaičiavimo bendrųjų principų
  , siekiant iki nulio arba beveik iki nulio sumažinti pastatų išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį
  ;

, siekiant iki nulio arba beveik iki nulio sumažinti pastatų išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį

| b) | minimaliųjų naujų pastatų ir naujų pastatų vienetų energinio naudingumo reikalavimų taikymo; |
| --- | --- |

b)

minimaliųjų naujų pastatų ir naujų pastatų vienetų energinio naudingumo reikalavimų taikymo;

| b) | minimaliųjų naujų pastatų ir naujų pastatų vienetų energinio naudingumo reikalavimų taikymo; |
| --- | --- |

b)

minimaliųjų naujų pastatų ir naujų pastatų vienetų energinio naudingumo reikalavimų taikymo;

| c) | minimaliųjų energinio naudingumo reikalavimų taikymo: |
| --- | --- |

c)

minimaliųjų energinio naudingumo reikalavimų taikymo:

| c) | minimaliųjų energinio naudingumo reikalavimų taikymo: |
| --- | --- |

c)

minimaliųjų energinio naudingumo reikalavimų taikymo:

| | i) | esamiems pastatams ir pastato vienetams, kuriems reikia kapitalinės renovacijos; |
| --- | --- | --- |

i)

esamiems pastatams ir pastato vienetams, kuriems reikia kapitalinės renovacijos;

| | i) | esamiems pastatams ir pastato vienetams, kuriems reikia kapitalinės renovacijos
  , siekiant iki nulio arba beveik iki nulio sumažinti jų išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį
  ; |
| --- | --- | --- |

i)

esamiems pastatams ir pastato vienetams, kuriems reikia kapitalinės renovacijos
  , siekiant iki nulio arba beveik iki nulio sumažinti jų išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį
  ;

, siekiant iki nulio arba beveik iki nulio sumažinti jų išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį

| | ii) | pastato dalims, kurios sudaro dalį pastato apvalkalo ir kurios daro didelį poveikį pastato apvalkalo energiniam naudingumui, kai jos modernizuojamos ar pakeičiamos; |
| --- | --- | --- |

ii)

pastato dalims, kurios sudaro dalį pastato apvalkalo ir kurios daro didelį poveikį pastato apvalkalo energiniam naudingumui, kai jos modernizuojamos ar pakeičiamos;

| | ii) | pastato dalims, kurios sudaro dalį pastato apvalkalo ir kurios daro didelį poveikį pastato apvalkalo energiniam naudingumui, kai jos modernizuojamos ar pakeičiamos; |
| --- | --- | --- |

ii)

pastato dalims, kurios sudaro dalį pastato apvalkalo ir kurios daro didelį poveikį pastato apvalkalo energiniam naudingumui, kai jos modernizuojamos ar pakeičiamos;

| | iii) | pastato techninėms sistemoms, kai jos įrengiamos, keičiamos ar atnaujinamos; |
| --- | --- | --- |

iii)

pastato techninėms sistemoms, kai jos įrengiamos, keičiamos ar atnaujinamos;

| | iii) | pastato techninėms sistemoms, kai jos įrengiamos, keičiamos ar atnaujinamos; |
| --- | --- | --- |

iii)

pastato techninėms sistemoms, kai jos įrengiamos, keičiamos ar atnaujinamos;

| d) | minimaliųjų energinio naudingumo standartų taikymo esamiems pastatams ir esamiems pastato vienetams; |
| --- | --- |

d)

minimaliųjų energinio naudingumo standartų taikymo esamiems pastatams ir esamiems pastato vienetams;

| d) | minimaliųjų energinio naudingumo standartų taikymo esamiems pastatams ir esamiems pastato vienetams
  , siekiant iki nulio arba beveik iki nulio sumažinti jų išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį
  ; |
| --- | --- |

d)

minimaliųjų energinio naudingumo standartų taikymo esamiems pastatams ir esamiems pastato vienetams
  , siekiant iki nulio arba beveik iki nulio sumažinti jų išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį
  ;

, siekiant iki nulio arba beveik iki nulio sumažinti jų išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį

| e) | renovacijos pasų; |
| --- | --- |

e)

renovacijos pasų;

| e) | renovacijos pasų; |
| --- | --- |

e)

renovacijos pasų;

| f) | nacionalinių pastatų renovacijos planų; |
| --- | --- |

f)

nacionalinių pastatų renovacijos planų;

| f) | nacionalinių pastatų renovacijos planų; |
| --- | --- |

f)

nacionalinių pastatų renovacijos planų;

| g) | darnaus judumo infrastruktūros pastatuose ir šalia jų ir |
| --- | --- |

g)

darnaus judumo infrastruktūros pastatuose ir šalia jų ir

| g) | darnaus judumo infrastruktūros pastatuose ir šalia jų ir |
| --- | --- |

g)

darnaus judumo infrastruktūros pastatuose ir šalia jų ir

| h) | išmaniųjų pastatų; |
| --- | --- |

h)

išmaniųjų pastatų;

| h) | išmaniųjų pastatų; |
| --- | --- |

h)

išmaniųjų pastatų;

| i) | pastatų ar pastato vienetų energinio naudingumo sertifikavimo; |
| --- | --- |

i)

pastatų ar pastato vienetų energinio naudingumo sertifikavimo;

| i) | pastatų ar pastato vienetų energinio naudingumo sertifikavimo; |
| --- | --- |

i)

pastatų ar pastato vienetų energinio naudingumo sertifikavimo;

| j) | periodinių pastatų šildymo, vėdinimo ir oro kondicionavimo sistemų tikrinimų; |
| --- | --- |

j)

periodinių pastatų šildymo, vėdinimo ir oro kondicionavimo sistemų tikrinimų;

| j) | periodinių pastatų šildymo, vėdinimo ir oro kondicionavimo sistemų tikrinimų; |
| --- | --- |

j)

periodinių pastatų šildymo, vėdinimo ir oro kondicionavimo sistemų tikrinimų;

| k) | energinio naudingumo sertifikatų, renovacijos pasų, pažangiojo parengtumo rodiklių ir tikrinimo ataskaitų nepriklausomos kontrolės sistemų. |
| --- | --- |

k)

energinio naudingumo sertifikatų, renovacijos pasų, pažangiojo parengtumo rodiklių ir tikrinimo ataskaitų nepriklausomos kontrolės sistemų.

| k) | energinio naudingumo sertifikatų, renovacijos pasų, pažangiojo parengtumo rodiklių ir tikrinimo ataskaitų nepriklausomos kontrolės sistemų. |
| --- | --- |

k)

energinio naudingumo sertifikatų, renovacijos pasų, pažangiojo parengtumo rodiklių ir tikrinimo ataskaitų nepriklausomos kontrolės sistemų.

3.   Šioje direktyvoje nustatyti reikalavimai yra minimalieji reikalavimai ir nesudaro kliūčių jokiai valstybei narei toliau taikyti ar patvirtinti griežtesnes priemones. Tokios priemonės turi atitikti SESV. Apie jas pranešama Komisijai;

3.   Šioje direktyvoje nustatyti reikalavimai yra minimalieji reikalavimai ir nesudaro kliūčių jokiai valstybei narei toliau taikyti ar patvirtinti griežtesnes priemones. Tokios priemonės turi atitikti SESV. Apie jas pranešama Komisijai;

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Iki 2050 m. Pastatų energinio naudingumo direktyvos tikslas turi būti suderintas su poveikio klimatui neutralumo tikslu.

33 pakeitimas

33 pakeitimas

2 straipsnio 2 dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| visai netaršus pastatas – labai didelio energinio naudingumo, nustatyto pagal I priedą, pastatas, kuriam vis dar reikalingas labai mažas energijos kiekis yra visas gaunamas iš vietoje pagaminamos atsinaujinančiųjų išteklių energijos arba tiekiamas atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijos, apibrėžtos Direktyvoje (ES) 2018/2001 [iš dalies pakeistoje Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvoje], ar centralizuotos šilumos ir vėsumos tiekimo sistemos, laikantis III priede nustatytų reikalavimų; | visai netaršus pastatas –
  per visą savo gyvavimo ciklą labai nedidelį energijos ir medžiagų poreikį turintis,
  labai didelio energinio naudingumo, nustatyto pagal I priedą, pastatas, kuriam vis dar reikalingas labai mažas energijos kiekis yra visas gaunamas iš vietoje pagaminamos atsinaujinančiųjų išteklių energijos arba tiekiamas atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijos
  per tinklą
  , apibrėžtos Direktyvoje (ES) 2018/2001 [iš dalies pakeistoje Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvoje], ar centralizuotos šilumos ir vėsumos tiekimo sistemos, laikantis III priede nustatytų reikalavimų
  , arba tinklais skirstomos atsinaujinančiųjų išteklių energijos
  ; klimatui palankus pastatas – pastatas, kurio energijos ir medžiagų poreikis per visą pastatų gyvavimo ciklą yra labai mažas ir kurio energinis naudingumas yra labai didelis, kaip nustatyta I priede, kai pastate vykdoma ar jam priskiriama energijos gamyba viršija jo energijos poreikį. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

visai netaršus pastatas – labai didelio energinio naudingumo, nustatyto pagal I priedą, pastatas, kuriam vis dar reikalingas labai mažas energijos kiekis yra visas gaunamas iš vietoje pagaminamos atsinaujinančiųjų išteklių energijos arba tiekiamas atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijos, apibrėžtos Direktyvoje (ES) 2018/2001 [iš dalies pakeistoje Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvoje], ar centralizuotos šilumos ir vėsumos tiekimo sistemos, laikantis III priede nustatytų reikalavimų;

visai netaršus pastatas –
  per visą savo gyvavimo ciklą labai nedidelį energijos ir medžiagų poreikį turintis,
  labai didelio energinio naudingumo, nustatyto pagal I priedą, pastatas, kuriam vis dar reikalingas labai mažas energijos kiekis yra visas gaunamas iš vietoje pagaminamos atsinaujinančiųjų išteklių energijos arba tiekiamas atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijos
  per tinklą
  , apibrėžtos Direktyvoje (ES) 2018/2001 [iš dalies pakeistoje Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvoje], ar centralizuotos šilumos ir vėsumos tiekimo sistemos, laikantis III priede nustatytų reikalavimų
  , arba tinklais skirstomos atsinaujinančiųjų išteklių energijos
  ; klimatui palankus pastatas – pastatas, kurio energijos ir medžiagų poreikis per visą pastatų gyvavimo ciklą yra labai mažas ir kurio energinis naudingumas yra labai didelis, kaip nustatyta I priede, kai pastate vykdoma ar jam priskiriama energijos gamyba viršija jo energijos poreikį.

per visą savo gyvavimo ciklą labai nedidelį energijos ir medžiagų poreikį turintis,

per tinklą

, arba tinklais skirstomos atsinaujinančiųjų išteklių energijos

klimatui palankus pastatas – pastatas, kurio energijos ir medžiagų poreikis per visą pastatų gyvavimo ciklą yra labai mažas ir kurio energinis naudingumas yra labai didelis, kaip nustatyta I priede, kai pastate vykdoma ar jam priskiriama energijos gamyba viršija jo energijos poreikį.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Įtraukti žiediškumą, centralizuotą šildymą, klimatui teigiamą poveikį turinčio pastato koncepciją ir viso pastatų gyvavimo ciklo kriterijus.

34 pakeitimas

34 pakeitimas

2 straipsnio 3 dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| energijos beveik nevartojantis pastatas – pastatas, kurio pagal I priedą nustatytas energinis naudingumas yra labai didelis, t. y. ne mažesnis už 2023 m. kaštų atžvilgiu optimalų lygį, apie kurį valstybės narės praneša pagal 6 straipsnio 2 dalį, ir
  kuriam reikalingos
  energijos, kurios beveik nesuvartojama arba suvartojama labai mažai, didžiąją dalį sudaro atsinaujinančiųjų išteklių energija, įskaitant vietoje ar netoliese pagamintą atsinaujinančiųjų išteklių energiją; | energijos beveik nevartojantis pastatas – pastatas, kurio pagal I priedą nustatytas energinis naudingumas, yra labai didelis, t. y. ne mažesnis už 2023 m. kaštų atžvilgiu optimalų lygį, apie kurį valstybės narės praneša pagal 6 straipsnio 2 dalį, ir
  kurio
  energijos, kurios beveik nesuvartojama arba suvartojama labai mažai,
  poreikio
  didžiąją dalį sudaro atsinaujinančiųjų išteklių energija, įskaitant vietoje ar netoliese pagamintą atsinaujinančiųjų išteklių energiją,
  arba iš atliekų regeneruojama energija
  ; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

energijos beveik nevartojantis pastatas – pastatas, kurio pagal I priedą nustatytas energinis naudingumas yra labai didelis, t. y. ne mažesnis už 2023 m. kaštų atžvilgiu optimalų lygį, apie kurį valstybės narės praneša pagal 6 straipsnio 2 dalį, ir
  kuriam reikalingos
  energijos, kurios beveik nesuvartojama arba suvartojama labai mažai, didžiąją dalį sudaro atsinaujinančiųjų išteklių energija, įskaitant vietoje ar netoliese pagamintą atsinaujinančiųjų išteklių energiją;

kuriam reikalingos

energijos beveik nevartojantis pastatas – pastatas, kurio pagal I priedą nustatytas energinis naudingumas, yra labai didelis, t. y. ne mažesnis už 2023 m. kaštų atžvilgiu optimalų lygį, apie kurį valstybės narės praneša pagal 6 straipsnio 2 dalį, ir
  kurio
  energijos, kurios beveik nesuvartojama arba suvartojama labai mažai,
  poreikio
  didžiąją dalį sudaro atsinaujinančiųjų išteklių energija, įskaitant vietoje ar netoliese pagamintą atsinaujinančiųjų išteklių energiją,
  arba iš atliekų regeneruojama energija
  ;

kurio

poreikio

arba iš atliekų regeneruojama energija

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Energinis naudingumas yra santykinis rodiklis, o mažas energijos poreikis yra absoliutus tikslas.

35 pakeitimas

35 pakeitimas

2 straipsnio 4 dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| minimalieji energinio naudingumo standartai – taisyklės, kuriomis reikalaujama,
  kad
  pagal platų pastatų ūkio renovacijos planą
  arba atėjus inicijavimo momentui rinkoje (pardavimui arba nuomai) per tam tikrą laikotarpį arba iki tam tikros datos būtų
  užtikrinta esamų pastatų atitiktis energinio naudingumo reikalavimui
  , ir taip skatinama esamų pastatų renovacija
  ; | minimalieji energinio naudingumo standartai – taisyklės, kuriomis reikalaujama užtikrinti esamų pastatų atitiktį energinio naudingumo reikalavimui,
  į kurį
  pagal platų pastatų ūkio renovacijos planą
  įtraukiami pastatai, kurių išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis yra nulinis arba beveik nulinis, su sąlyga, kad jie bus renovuoti iki 2032 m.; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

minimalieji energinio naudingumo standartai – taisyklės, kuriomis reikalaujama,
  kad
  pagal platų pastatų ūkio renovacijos planą
  arba atėjus inicijavimo momentui rinkoje (pardavimui arba nuomai) per tam tikrą laikotarpį arba iki tam tikros datos būtų
  užtikrinta esamų pastatų atitiktis energinio naudingumo reikalavimui
  , ir taip skatinama esamų pastatų renovacija
  ;

kad

arba atėjus inicijavimo momentui rinkoje (pardavimui arba nuomai) per tam tikrą laikotarpį arba iki tam tikros datos būtų

, ir taip skatinama esamų pastatų renovacija

minimalieji energinio naudingumo standartai – taisyklės, kuriomis reikalaujama užtikrinti esamų pastatų atitiktį energinio naudingumo reikalavimui,
  į kurį
  pagal platų pastatų ūkio renovacijos planą
  įtraukiami pastatai, kurių išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis yra nulinis arba beveik nulinis, su sąlyga, kad jie bus renovuoti iki 2032 m.;

į kurį

įtraukiami pastatai, kurių išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis yra nulinis arba beveik nulinis, su sąlyga, kad jie bus renovuoti iki 2032 m.;

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Iki 2050 m. Pastatų energinio naudingumo direktyvos tikslas turi būti suderintas su poveikio klimatui neutralumo tikslu.

36 pakeitimas

36 pakeitimas

2 straipsnio 46 dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| 46.   atskaitinis grindų plotas – grindų plotas, naudojamas kaip atskaitinis dydis vertinant pastato energinį naudingumą, apskaičiuojamas kaip pastato apvalkale esančių erdvių, pagal kurias vertinamas energinis naudingumas, naudingojo grindų ploto suma; | 46.   atskaitinis grindų plotas – grindų plotas, naudojamas kaip atskaitinis dydis vertinant pastato energinį naudingumą, apskaičiuojamas kaip pastato apvalkale esančių erdvių
  ir infrastruktūros, kuri vartoja energiją ir yra valdoma kaip pastato dalis, užimamų paviršių
  , pagal kuriuos vertinamas energinis naudingumas, naudingojo grindų ploto suma; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

46.   atskaitinis grindų plotas – grindų plotas, naudojamas kaip atskaitinis dydis vertinant pastato energinį naudingumą, apskaičiuojamas kaip pastato apvalkale esančių erdvių, pagal kurias vertinamas energinis naudingumas, naudingojo grindų ploto suma;

46.   atskaitinis grindų plotas – grindų plotas, naudojamas kaip atskaitinis dydis vertinant pastato energinį naudingumą, apskaičiuojamas kaip pastato apvalkale esančių erdvių
  ir infrastruktūros, kuri vartoja energiją ir yra valdoma kaip pastato dalis, užimamų paviršių
  , pagal kuriuos vertinamas energinis naudingumas, naudingojo grindų ploto suma;

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Į apibrėžtį „atskaitinis grindų plotas“ įtraukti infrastruktūrą, kuri yra pastato dalis ir vartoja energiją, pavyzdžiui, sporto infrastruktūrą, baseinus ir t. t.

37 pakeitimas

37 pakeitimas

2 straipsnio 57 dalis (nauja)

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| | pakankamumas – priemonių ir kasdienės praktikos rinkinys, leidžiantis mažinti energijos, žaliavų, žemės ir vandens poreikį, kartu užtikrinti visų žmonių gerovę pagal planetos išgales; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

pakankamumas – priemonių ir kasdienės praktikos rinkinys, leidžiantis mažinti energijos, žaliavų, žemės ir vandens poreikį, kartu užtikrinti visų žmonių gerovę pagal planetos išgales;

pakankamumas – priemonių ir kasdienės praktikos rinkinys, leidžiantis mažinti energijos, žaliavų, žemės ir vandens poreikį, kartu užtikrinti visų žmonių gerovę pagal planetos išgales;

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Energijos pakankamumas yra veiksminga strategija klimato srities tikslams pasiekti.

38 pakeitimas

38 pakeitimas

3 straipsnio 1 dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Kiekviena valstybė narė parengia nacionalinį pastatų renovacijos planą, kuriuo užtikrinama, kad iki 2050 m. nacionalinis viešųjų ir privačių gyvenamųjų ir negyvenamųjų pastatų ūkis būtų renovuotas ir taptų labai efektyviai energiją vartojančiu ir nuo iškastinio kuro nepriklausomu pastatų ūkiu, siekdama esamus pastatus paversti visai netaršiais.
  Į kiekvieną pastatų renovacijos planą įtraukiama: | Kiekviena valstybė narė parengia nacionalinį pastatų renovacijos planą, kuriuo užtikrinama, kad iki 2050 m. nacionalinis viešųjų ir privačių gyvenamųjų ir negyvenamųjų pastatų ūkis būtų renovuotas ir taptų labai efektyviai energiją vartojančiu ir nuo iškastinio kuro nepriklausomu pastatų ūkiu, siekdama esamus pastatus paversti visai netaršiais.
  ES turėtų aprūpinti ES valstybes nares, regionus ir miestus visomis reikiamomis priemonėmis šiems planams parengti.
  Į kiekvieną pastatų renovacijos planą įtraukiama: |
| a) | nacionalinio pastatų ūkio apžvalga pagal įvairias pastatų rūšis, statybos laikotarpius ir klimato zonas, grindžiama atitinkamai statistine atranka ir pagal 19 straipsnį sukurta nacionaline energinio naudingumo sertifikatų duomenų baze, rinkos kliūčių ir rinkos nepakankamumo apžvalga ir statybos, energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos sektorių pajėgumų apžvalga; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

1.   Kiekviena valstybė narė parengia nacionalinį pastatų renovacijos planą, kuriuo užtikrinama, kad iki 2050 m. nacionalinis viešųjų ir privačių gyvenamųjų ir negyvenamųjų pastatų ūkis būtų renovuotas ir taptų labai efektyviai energiją vartojančiu ir nuo iškastinio kuro nepriklausomu pastatų ūkiu, siekdama esamus pastatus paversti visai netaršiais.

Į kiekvieną pastatų renovacijos planą įtraukiama:

Kiekviena valstybė narė parengia nacionalinį pastatų renovacijos planą, kuriuo užtikrinama, kad iki 2050 m. nacionalinis viešųjų ir privačių gyvenamųjų ir negyvenamųjų pastatų ūkis būtų renovuotas ir taptų labai efektyviai energiją vartojančiu ir nuo iškastinio kuro nepriklausomu pastatų ūkiu, siekdama esamus pastatus paversti visai netaršiais.
  ES turėtų aprūpinti ES valstybes nares, regionus ir miestus visomis reikiamomis priemonėmis šiems planams parengti.
  Į kiekvieną pastatų renovacijos planą įtraukiama:

ES turėtų aprūpinti ES valstybes nares, regionus ir miestus visomis reikiamomis priemonėmis šiems planams parengti.

a)

nacionalinio pastatų ūkio apžvalga pagal įvairias pastatų rūšis, statybos laikotarpius ir klimato zonas, grindžiama atitinkamai statistine atranka ir pagal 19 straipsnį sukurta nacionaline energinio naudingumo sertifikatų duomenų baze, rinkos kliūčių ir rinkos nepakankamumo apžvalga ir statybos, energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos sektorių pajėgumų apžvalga;

| a) | nacionalinio pastatų ūkio apžvalga pagal įvairias pastatų rūšis, statybos laikotarpius ir klimato zonas, grindžiama atitinkamai statistine atranka ir pagal 19 straipsnį sukurta nacionaline energinio naudingumo sertifikatų duomenų baze, rinkos kliūčių ir rinkos nepakankamumo apžvalga ir statybos, energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos sektorių pajėgumų apžvalga; |
| --- | --- |

a)

nacionalinio pastatų ūkio apžvalga pagal įvairias pastatų rūšis, statybos laikotarpius ir klimato zonas, grindžiama atitinkamai statistine atranka ir pagal 19 straipsnį sukurta nacionaline energinio naudingumo sertifikatų duomenų baze, rinkos kliūčių ir rinkos nepakankamumo apžvalga ir statybos, energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos sektorių pajėgumų apžvalga;

| b) | veiksmų gairės su nacionaliniu lygmeniu nustatytais tikslais ir išmatuojamais pažangos rodikliais, atitinkančios 2050 m. poveikio klimatui neutralumo tikslą, kuriomis siekiama iki 2050 m. sukurti labai efektyviai energiją vartojantį ir nuo iškastinio kuro nepriklausomą nacionalinį pastatų ūkį ir esamus pastatus paversti visai netaršiais; |
| --- | --- |

b)

veiksmų gairės su nacionaliniu lygmeniu nustatytais tikslais ir išmatuojamais pažangos rodikliais, atitinkančios 2050 m. poveikio klimatui neutralumo tikslą, kuriomis siekiama iki 2050 m. sukurti labai efektyviai energiją vartojantį ir nuo iškastinio kuro nepriklausomą nacionalinį pastatų ūkį ir esamus pastatus paversti visai netaršiais;

| b) | nacionaliniai žiedinio medžiagų naudojimo ir pakankamumo tikslai; |
| --- | --- |

b)

nacionaliniai žiedinio medžiagų naudojimo ir pakankamumo tikslai;

nacionaliniai žiedinio medžiagų naudojimo ir pakankamumo tikslai;

| c) | įgyvendintos ir planuojamos politikos ir priemonių, kuriomis remiamas veiksmų gairių įgyvendinimas pagal b punktą, apžvalga ir |
| --- | --- |

c)

įgyvendintos ir planuojamos politikos ir priemonių, kuriomis remiamas veiksmų gairių įgyvendinimas pagal b punktą, apžvalga ir

| c) | veiksmų gairės su nacionaliniu lygmeniu nustatytais tikslais ir išmatuojamais pažangos rodikliais, atitinkančios 2050 m. poveikio klimatui neutralumo tikslą, kuriomis siekiama iki 2050 m. sukurti labai efektyviai energiją vartojantį ir nuo iškastinio kuro nepriklausomą nacionalinį pastatų ūkį ir esamus pastatus paversti visai netaršiais; |
| --- | --- |

c)

veiksmų gairės su nacionaliniu lygmeniu nustatytais tikslais ir išmatuojamais pažangos rodikliais, atitinkančios 2050 m. poveikio klimatui neutralumo tikslą, kuriomis siekiama iki 2050 m. sukurti labai efektyviai energiją vartojantį ir nuo iškastinio kuro nepriklausomą nacionalinį pastatų ūkį ir esamus pastatus paversti visai netaršiais;

| d) | investicijų poreikių pastatų renovacijos planui įgyvendinti, finansavimo šaltinių ir priemonių, taip pat pastatų renovacijai skirtų administracinių išteklių apmatai. |
| --- | --- |

d)

investicijų poreikių pastatų renovacijos planui įgyvendinti, finansavimo šaltinių ir priemonių, taip pat pastatų renovacijai skirtų administracinių išteklių apmatai.

| d) | įgyvendintos ir planuojamos politikos ir priemonių
  , įskaitant pakankamumo politiką, kuri gali būti paremta vietos mastu integruoto rajono ar apylinkės koncepcijomis
  , kuriomis remiamas veiksmų gairių įgyvendinimas pagal
  c
  punktą, apžvalga; ir |
| --- | --- |

d)

d)

įgyvendintos ir planuojamos politikos ir priemonių
  , įskaitant pakankamumo politiką, kuri gali būti paremta vietos mastu integruoto rajono ar apylinkės koncepcijomis
  , kuriomis remiamas veiksmų gairių įgyvendinimas pagal
  c
  punktą, apžvalga; ir

, įskaitant pakankamumo politiką, kuri gali būti paremta vietos mastu integruoto rajono ar apylinkės koncepcijomis

c

| e) | investicijų poreikių pastatų renovacijos planui įgyvendinti, finansavimo šaltinių ir priemonių, taip pat pastatų renovacijai skirtų administracinių išteklių apmatai. |
| --- | --- |

e)

e)

investicijų poreikių pastatų renovacijos planui įgyvendinti, finansavimo šaltinių ir priemonių, taip pat pastatų renovacijai skirtų administracinių išteklių apmatai.

Į b punkte nurodytas veiksmų gaires įtraukiami 2030, 2040 ir 2050 m. nacionaliniai tikslai, susiję su metine energinės renovacijos norma, nacionalinio pastatų ūkio suvartojamu pirminės ir galutinės energijos kiekiu ir jo išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimu; konkretūs terminai, per kuriuos iki 2040 m. ir 2050 m. pastatai turi būti perkelti į aukštesnes energinio naudingumo klases nei nurodytos 9 straipsnio 1 dalyje, laikantis nacionalinio pastatų ūkio pertvarkymo į visai netaršų plano; įrodymais pagrįstas numatomo sutaupyti energijos kiekio ir platesnio masto naudos įvertis [...];

Į 
  c
  punkte nurodytas veiksmų gaires įtraukiami 2030, 2040 ir 2050 m. nacionaliniai tikslai, susiję su metine energinės renovacijos norma, nacionalinio pastatų ūkio suvartojamu pirminės ir galutinės energijos kiekiu ir jo išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimu; konkretūs terminai, per kuriuos iki 2040 m. ir 2050 m. pastatai turi būti perkelti į aukštesnes energinio naudingumo klases nei nurodytos 9 straipsnio 1 dalyje, laikantis nacionalinio pastatų ūkio pertvarkymo į visai netaršų plano; įrodymais pagrįstas numatomo sutaupyti energijos kiekio,
  išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo
  ir platesnio masto naudos įvertis
  , remiantis vietos mastu integruoto rajono ar apylinkės koncepcijomis
  [...];

c

išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo

, remiantis vietos mastu integruoto rajono ar apylinkės koncepcijomis

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Iki 2050 m. Pastatų energinio naudingumo direktyvos tikslas turi būti suderintas su poveikio klimatui neutralumo tikslu.

39 pakeitimas

39 pakeitimas

3 straipsnio 4 dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Komisija įvertina nacionalinius pastatų renovacijos planų projektus, atsižvelgdama visų pirma į tai, ar: | 4.   Komisija įvertina nacionalinius pastatų renovacijos planų projektus, atsižvelgdama visų pirma į tai, ar: |
| a) | nacionaliniu lygmeniu nustatytų tikslų užmojis yra pakankamas ir
  atitinka
  nacionaliniuose integruotuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose nustatytus nacionalinius įsipareigojimus klimato ir energetikos srityse; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

4.   Komisija įvertina nacionalinius pastatų renovacijos planų projektus, atsižvelgdama visų pirma į tai, ar:

4.   Komisija įvertina nacionalinius pastatų renovacijos planų projektus, atsižvelgdama visų pirma į tai, ar:

a)

nacionaliniu lygmeniu nustatytų tikslų užmojis yra pakankamas ir
  atitinka
  nacionaliniuose integruotuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose nustatytus nacionalinius įsipareigojimus klimato ir energetikos srityse;

atitinka

| a) | nacionaliniu lygmeniu nustatytų tikslų užmojis yra pakankamas ir
  leis iki 2050 m. sukurti nuo iškastinio kuro nepriklausomą pastatų ūkį pagal
  nacionaliniuose integruotuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose nustatytus nacionalinius įsipareigojimus klimato ir energetikos srityse; |
| --- | --- |

a)

nacionaliniu lygmeniu nustatytų tikslų užmojis yra pakankamas ir
  leis iki 2050 m. sukurti nuo iškastinio kuro nepriklausomą pastatų ūkį pagal
  nacionaliniuose integruotuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose nustatytus nacionalinius įsipareigojimus klimato ir energetikos srityse;

leis iki 2050 m. sukurti nuo iškastinio kuro nepriklausomą pastatų ūkį pagal

| b) | politika ir priemonės yra pakankamos nacionaliniu lygmeniu nustatytiems tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

b)

politika ir priemonės yra pakankamos nacionaliniu lygmeniu nustatytiems tikslams pasiekti;

| b) | politika ir priemonės yra pakankamos nacionaliniu lygmeniu nustatytiems tikslams pasiekti
  ir nepalaiko renovuotų pastatų priklausomybės nuo anglies dioksidą išskiriančių technologijų
  ; |
| --- | --- |

b)

politika ir priemonės yra pakankamos nacionaliniu lygmeniu nustatytiems tikslams pasiekti
  ir nepalaiko renovuotų pastatų priklausomybės nuo anglies dioksidą išskiriančių technologijų
  ;

ir nepalaiko renovuotų pastatų priklausomybės nuo anglies dioksidą išskiriančių technologijų

| c) | planui įgyvendinti skirta pakankamai biudžeto ir administracinių išteklių; |
| --- | --- |

c)

planui įgyvendinti skirta pakankamai biudžeto ir administracinių išteklių;

| c) | planui įgyvendinti skirta pakankamai biudžeto ir administracinių išteklių; |
| --- | --- |

c)

planui įgyvendinti skirta pakankamai biudžeto ir administracinių išteklių;

| d) | pagal 3 dalį surengtos viešos konsultacijos buvo pakankamai įtraukios ir |
| --- | --- |

d)

pagal 3 dalį surengtos viešos konsultacijos buvo pakankamai įtraukios ir

| d) | pagal 3 dalį surengtos viešos konsultacijos buvo pakankamai įtraukios ir |
| --- | --- |

d)

pagal 3 dalį surengtos viešos konsultacijos buvo pakankamai įtraukios ir

| e) | planai atitinka 1 dalies reikalavimus ir II priede pateiktą šabloną. Pasikonsultavusi su komitetu, įsteigtu pagal 30 straipsnį, Komisija gali pateikti konkrečioms valstybėms narėms skirtas rekomendacijas pagal Reglamento (ES) 2018/1999 9 straipsnio 2 dalį ir 34 straipsnį. Su pirmuoju pastatų renovacijos plano projektu susijusias konkrečiomis valstybėms narėms skirtas rekomendacijas Komisija gali pateikti ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo dienos, kurią valstybė narė tą planą pateikė. |
| --- | --- |

e)

planai atitinka 1 dalies reikalavimus ir II priede pateiktą šabloną. Pasikonsultavusi su komitetu, įsteigtu pagal 30 straipsnį, Komisija gali pateikti konkrečioms valstybėms narėms skirtas rekomendacijas pagal Reglamento (ES) 2018/1999 9 straipsnio 2 dalį ir 34 straipsnį. Su pirmuoju pastatų renovacijos plano projektu susijusias konkrečiomis valstybėms narėms skirtas rekomendacijas Komisija gali pateikti ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo dienos, kurią valstybė narė tą planą pateikė.

| e) | planai atitinka 1 dalies reikalavimus ir II priede pateiktą šabloną. Pasikonsultavusi su komitetu, įsteigtu pagal 30 straipsnį, Komisija gali pateikti konkrečioms valstybėms narėms skirtas rekomendacijas pagal Reglamento (ES) 2018/1999 9 straipsnio 2 dalį ir 34 straipsnį. Su pirmuoju pastatų renovacijos plano projektu susijusias konkrečiomis valstybėms narėms skirtas rekomendacijas Komisija gali pateikti ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo dienos, kurią valstybė narė tą planą pateikė. |
| --- | --- |

e)

planai atitinka 1 dalies reikalavimus ir II priede pateiktą šabloną. Pasikonsultavusi su komitetu, įsteigtu pagal 30 straipsnį, Komisija gali pateikti konkrečioms valstybėms narėms skirtas rekomendacijas pagal Reglamento (ES) 2018/1999 9 straipsnio 2 dalį ir 34 straipsnį. Su pirmuoju pastatų renovacijos plano projektu susijusias konkrečiomis valstybėms narėms skirtas rekomendacijas Komisija gali pateikti ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo dienos, kurią valstybė narė tą planą pateikė.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Savaime suprantama.

40 pakeitimas

40 pakeitimas

5 straipsnio 1 dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| Minimaliųjų energinio naudingumo reikalavimų nustatymas | Minimaliųjų energinio naudingumo reikalavimų nustatymas |
| 1.   Valstybės narės imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad minimalieji pastatų ar pastato dalių energinio naudingumo reikalavimai būtų nustatyti stengiantis pasiekti bent
  kaštų atžvilgiu optimalius lygius
  . Energinis naudingumas apskaičiuojamas pagal 4 straipsnyje nurodytą metodiką.
  Kaštų atžvilgiu optimalūs lygiai
  apskaičiuojami pagal 6 straipsnyje nurodytus lyginamosios metodikos principus. | 1.   Valstybės narės
  , bendradarbiaudamos su vietos bei regionų valdžios institucijomis
  , imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad minimalieji pastatų ar pastato dalių energinio naudingumo reikalavimai būtų nustatyti
  atsižvelgiant į planą, kaip iki 2050 m. užtikrinti, kad būtų neutralizuotas nacionalinio pastatų ūkio poveikis klimatui.
  Energinis naudingumas apskaičiuojamas pagal 4 straipsnyje nurodytą metodiką.
  Nulinio išmetamųjų teršalų kiekio standartas
  apskaičiuojamas pagal 6 straipsnyje nurodytus lyginamosios metodikos principus. |
| Valstybės narės imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad pastato dalims, kurios priklauso pastato apvalkalui ir kurių pakeitimas ar modernizavimas daro didelį poveikį pastato apvalkalo energiniam naudingumui, būtų nustatyti minimalieji energinio naudingumo reikalavimai, stengiantis pasiekti
  bent kaštų atžvilgiu optimalius lygius
  . | Valstybės narės imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad pastato dalims, kurios priklauso pastato apvalkalui ir kurių pakeitimas ar modernizavimas daro didelį poveikį pastato apvalkalo energiniam naudingumui, būtų nustatyti minimalieji energinio naudingumo reikalavimai, stengiantis pasiekti
  nulinio išmetamųjų teršalų kiekio standartą. |
| Valstybės narės gali nustatyti skirtingus reikalavimus naujiems ir esamiems pastatams, taip pat įvairių kategorijų pastatams.
  Tuose reikalavimuose atsižvelgiama į 
  bendras patalpų mikroklimato
  sąlygas
  siekiant išvengti galimų neigiamų pasekmių, kaip antai netinkamo vėdinimo
  , taip pat į vietos sąlygas ir numatytą paskirtį bei pastato amžių.


  Valstybės narės savo minimaliuosius energinio naudingumo reikalavimus peržiūri periodiškai, ne rečiau kaip kas penkerius metus, ir, esant reikalui, juos atnaujina, kad juose atsispindėtų technikos pažanga pastatų sektoriuje, 6 straipsnyje nustatyto kaštų atžvilgiu optimalių lygių apskaičiavimo rezultatai ir atnaujinti nacionaliniai energetikos ir klimato srities tikslai bei politika. | Valstybės narės gali nustatyti skirtingus reikalavimus naujiems ir esamiems pastatams, taip pat įvairių kategorijų pastatams. Tuose reikalavimuose atsižvelgiama į 
  poreikį užtikrinti tinkamos patalpų aplinkos kokybės
  sąlygas, taip pat į vietos sąlygas ir numatytą paskirtį bei pastato amžių.
  Šias vietos sąlygas reikėtų vertinti pagal regionus, o ne nacionaliniu lygmeniu, nes jos įvairiose savivaldybėse dažnai gali skirtis. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

Minimaliųjų energinio naudingumo reikalavimų nustatymas

Minimaliųjų energinio naudingumo reikalavimų nustatymas

1.   Valstybės narės imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad minimalieji pastatų ar pastato dalių energinio naudingumo reikalavimai būtų nustatyti stengiantis pasiekti bent
  kaštų atžvilgiu optimalius lygius
  . Energinis naudingumas apskaičiuojamas pagal 4 straipsnyje nurodytą metodiką.
  Kaštų atžvilgiu optimalūs lygiai
  apskaičiuojami pagal 6 straipsnyje nurodytus lyginamosios metodikos principus.

1.   Valstybės narės
  , bendradarbiaudamos su vietos bei regionų valdžios institucijomis
  , imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad minimalieji pastatų ar pastato dalių energinio naudingumo reikalavimai būtų nustatyti
  atsižvelgiant į planą, kaip iki 2050 m. užtikrinti, kad būtų neutralizuotas nacionalinio pastatų ūkio poveikis klimatui.
  Energinis naudingumas apskaičiuojamas pagal 4 straipsnyje nurodytą metodiką.
  Nulinio išmetamųjų teršalų kiekio standartas
  apskaičiuojamas pagal 6 straipsnyje nurodytus lyginamosios metodikos principus.

Valstybės narės imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad pastato dalims, kurios priklauso pastato apvalkalui ir kurių pakeitimas ar modernizavimas daro didelį poveikį pastato apvalkalo energiniam naudingumui, būtų nustatyti minimalieji energinio naudingumo reikalavimai, stengiantis pasiekti
  bent kaštų atžvilgiu optimalius lygius
  .

bent kaštų atžvilgiu optimalius lygius

Valstybės narės imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad pastato dalims, kurios priklauso pastato apvalkalui ir kurių pakeitimas ar modernizavimas daro didelį poveikį pastato apvalkalo energiniam naudingumui, būtų nustatyti minimalieji energinio naudingumo reikalavimai, stengiantis pasiekti
  nulinio išmetamųjų teršalų kiekio standartą.

nulinio išmetamųjų teršalų kiekio standartą.

Valstybės narės gali nustatyti skirtingus reikalavimus naujiems ir esamiems pastatams, taip pat įvairių kategorijų pastatams.

Tuose reikalavimuose atsižvelgiama į 
  bendras patalpų mikroklimato
  sąlygas
  siekiant išvengti galimų neigiamų pasekmių, kaip antai netinkamo vėdinimo
  , taip pat į vietos sąlygas ir numatytą paskirtį bei pastato amžių.

bendras patalpų mikroklimato

siekiant išvengti galimų neigiamų pasekmių, kaip antai netinkamo vėdinimo

Valstybės narės savo minimaliuosius energinio naudingumo reikalavimus peržiūri periodiškai, ne rečiau kaip kas penkerius metus, ir, esant reikalui, juos atnaujina, kad juose atsispindėtų technikos pažanga pastatų sektoriuje, 6 straipsnyje nustatyto kaštų atžvilgiu optimalių lygių apskaičiavimo rezultatai ir atnaujinti nacionaliniai energetikos ir klimato srities tikslai bei politika.

Valstybės narės savo minimaliuosius energinio naudingumo reikalavimus peržiūri periodiškai, ne rečiau kaip kas penkerius metus, ir, esant reikalui, juos atnaujina, kad juose atsispindėtų technikos pažanga pastatų sektoriuje, 6 straipsnyje nustatyto kaštų atžvilgiu optimalių lygių apskaičiavimo rezultatai ir atnaujinti nacionaliniai energetikos ir klimato srities tikslai bei politika.

Valstybės narės gali nustatyti skirtingus reikalavimus naujiems ir esamiems pastatams, taip pat įvairių kategorijų pastatams. Tuose reikalavimuose atsižvelgiama į 
  poreikį užtikrinti tinkamos patalpų aplinkos kokybės
  sąlygas, taip pat į vietos sąlygas ir numatytą paskirtį bei pastato amžių.
  Šias vietos sąlygas reikėtų vertinti pagal regionus, o ne nacionaliniu lygmeniu, nes jos įvairiose savivaldybėse dažnai gali skirtis.

poreikį užtikrinti tinkamos patalpų aplinkos kokybės

Šias vietos sąlygas reikėtų vertinti pagal regionus, o ne nacionaliniu lygmeniu, nes jos įvairiose savivaldybėse dažnai gali skirtis.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Iki 2050 m. Pastatų energinio naudingumo direktyvos tikslas turi būti suderintas su poveikio klimatui neutralumo tikslu.

41 pakeitimas

41 pakeitimas

6 straipsnio 1 dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| Kaštų atžvilgiu optimalių minimaliųjų energinio naudingumo reikalavimų lygių apskaičiavimas Komisijai pagal 29 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus dėl lyginamosios metodikos principų, skirtų kaštų atžvilgiu optimaliems minimaliųjų energinio naudingumo reikalavimų, taikomų pastatams ir pastato dalims, lygiams apskaičiuoti. Ne vėliau kaip 2026 m. birželio 30 d. Komisija
  peržiūri
  kaštų atžvilgiu optimalių minimaliųjų energinio naudingumo reikalavimų lygių, taikomų esamiems pastatams ir atskiroms pastato dalims, kuriuose atliekama kapitalinė renovacija, apskaičiavimo lyginamosios metodikos principus. [...] | Kaštų atžvilgiu optimalių minimaliųjų energinio naudingumo reikalavimų lygių apskaičiavimas Komisijai pagal 29 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus dėl lyginamosios metodikos principų, skirtų kaštų atžvilgiu optimaliems minimaliųjų energinio naudingumo reikalavimų, taikomų pastatams ir pastato dalims, lygiams apskaičiuoti. Ne vėliau kaip 2026 m. birželio 30 d. Komisija
  pakeis
  kaštų atžvilgiu optimalių minimaliųjų energinio naudingumo reikalavimų lygių, taikomų esamiems pastatams ir atskiroms pastato dalims, kuriuose atliekama kapitalinė renovacija, apskaičiavimo lyginamosios metodikos principus
  tokia minimaliojo energinio naudingumo standarto apskaičiavimo metodika, kuri leistų įgyvendinti netaršių arba beveik netaršių pastatų siekį.
  [...] |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

Kaštų atžvilgiu optimalių minimaliųjų energinio naudingumo reikalavimų lygių apskaičiavimas Komisijai pagal 29 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus dėl lyginamosios metodikos principų, skirtų kaštų atžvilgiu optimaliems minimaliųjų energinio naudingumo reikalavimų, taikomų pastatams ir pastato dalims, lygiams apskaičiuoti. Ne vėliau kaip 2026 m. birželio 30 d. Komisija
  peržiūri
  kaštų atžvilgiu optimalių minimaliųjų energinio naudingumo reikalavimų lygių, taikomų esamiems pastatams ir atskiroms pastato dalims, kuriuose atliekama kapitalinė renovacija, apskaičiavimo lyginamosios metodikos principus. [...]

peržiūri

Kaštų atžvilgiu optimalių minimaliųjų energinio naudingumo reikalavimų lygių apskaičiavimas Komisijai pagal 29 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus dėl lyginamosios metodikos principų, skirtų kaštų atžvilgiu optimaliems minimaliųjų energinio naudingumo reikalavimų, taikomų pastatams ir pastato dalims, lygiams apskaičiuoti. Ne vėliau kaip 2026 m. birželio 30 d. Komisija
  pakeis
  kaštų atžvilgiu optimalių minimaliųjų energinio naudingumo reikalavimų lygių, taikomų esamiems pastatams ir atskiroms pastato dalims, kuriuose atliekama kapitalinė renovacija, apskaičiavimo lyginamosios metodikos principus
  tokia minimaliojo energinio naudingumo standarto apskaičiavimo metodika, kuri leistų įgyvendinti netaršių arba beveik netaršių pastatų siekį.
  [...]

pakeis

tokia minimaliojo energinio naudingumo standarto apskaičiavimo metodika, kuri leistų įgyvendinti netaršių arba beveik netaršių pastatų siekį.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Kaštų optimizavimo metodika yra svarbi priemonė siekiant įvertinti, ką daro valstybės narės.

42 pakeitimas

42 pakeitimas

7 straipsnis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Valstybės narės užtikrina, kad nuo toliau nurodytų datų nauji pastatai būtų visai netaršūs, kaip nustatyta III priede: | 1.   Valstybės narės
  bendradarbiaudamos su vietos bei regionų institucijomis,
  užtikrina, kad nuo toliau nurodytų datų nauji pastatai būtų visai netaršūs, kaip nustatyta III priede: |
| a) | nauji pastatai, kuriuos užima valdžios institucijos arba kurie joms priklauso – nuo 2027 m. sausio 1 d., o |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

1.   Valstybės narės užtikrina, kad nuo toliau nurodytų datų nauji pastatai būtų visai netaršūs, kaip nustatyta III priede:

1.   Valstybės narės
  bendradarbiaudamos su vietos bei regionų institucijomis,
  užtikrina, kad nuo toliau nurodytų datų nauji pastatai būtų visai netaršūs, kaip nustatyta III priede:

a)

nauji pastatai, kuriuos užima valdžios institucijos arba kurie joms priklauso – nuo 2027 m. sausio 1 d., o

| a) | nauji pastatai, kuriuos užima valdžios institucijos arba kurie joms priklauso – nuo 2027 m. sausio 1 d., o |
| --- | --- |

a)

nauji pastatai, kuriuos užima valdžios institucijos arba kurie joms priklauso – nuo 2027 m. sausio 1 d., o

| b) | visi nauji pastatai – nuo 2030 m. sausio 1 d. |
| --- | --- |

b)

visi nauji pastatai – nuo 2030 m. sausio 1 d.

| b) | visi nauji pastatai – nuo 2030 m. sausio 1 d. |
| --- | --- |

b)

visi nauji pastatai – nuo 2030 m. sausio 1 d.

| c) | nuo 2030 m. sausio 1 d. – esami pastatai, kai jų renovacijai naudojamas ES finansavimas. |
| --- | --- |

c)

c)

nuo 2030 m. sausio 1 d. – esami pastatai, kai jų renovacijai naudojamas ES finansavimas.

nuo 2030 m. sausio 1 d. – esami pastatai, kai jų renovacijai naudojamas ES finansavimas.

Kol bus pradėti taikyti pirmoje pastraipoje nurodyti reikalavimai, valstybės narės užtikrina kad visi nauji pastatai būtų bent beveik nevartojantys energijos ir atitiktų pagal 5 straipsnį nustatytus minimaliuosius energinio naudingumo reikalavimus.

Kol bus pradėti taikyti pirmoje pastraipoje nurodyti reikalavimai, valstybės narės užtikrina kad visi nauji pastatai būtų bent beveik nevartojantys energijos ir atitiktų pagal 5 straipsnį nustatytus minimaliuosius energinio naudingumo reikalavimus.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad visuotinio atšilimo potencialas per gyvavimo ciklą (GWP) būtų apskaičiuojamas pagal III priedą ir nurodomas pastato energinio naudingumo sertifikate:

2.   Valstybės narės
  , bendradarbiaudamos su vietos bei regionų valdžios institucijomis,
  užtikrina, kad visuotinio atšilimo potencialas per gyvavimo ciklą (GWP) būtų apskaičiuojamas pagal III priedą ir nurodomas pastato energinio naudingumo sertifikate:

| a) | visų naujų pastatų, kurių naudingasis grindų plotas didesnis nei 2 000 kvadratinių metrų, atveju – nuo 2027 m. sausio 1 d., o |
| --- | --- |

a)

visų naujų pastatų, kurių naudingasis grindų plotas didesnis nei 2 000 kvadratinių metrų, atveju – nuo 2027 m. sausio 1 d., o

| a) | visų naujų pastatų, kurių naudingasis grindų plotas didesnis nei 2 000 kvadratinių metrų, atveju – nuo 2027 m. sausio 1 d., o |
| --- | --- |

a)

visų naujų pastatų, kurių naudingasis grindų plotas didesnis nei 2 000 kvadratinių metrų, atveju – nuo 2027 m. sausio 1 d., o

| b) | visų naujų pastatų atveju – nuo 2030 m. sausio 1 d. |
| --- | --- |

b)

visų naujų pastatų atveju – nuo 2030 m. sausio 1 d.

| b) | visų naujų pastatų atveju – nuo 2030 m. sausio 1 d. |
| --- | --- |

b)

visų naujų pastatų atveju – nuo 2030 m. sausio 1 d.

3.   Komisijai pagal 29 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais papildoma ši direktyva siekiant III priedą suderinti su technologijų pažanga ir inovacijomis,
  III priede
  nustatyti
  pritaikytas renovuotiems pastatams taikomas didžiausias
  energinio naudingumo
  ribas ir pritaikyti
  visai netaršiems pastatams
  taikomas didžiausias energinio naudingumo ribas
  .

3.   Komisijai pagal 29 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais papildoma ši direktyva siekiant III priedą suderinti su technologijų pažanga ir inovacijomis, nustatyti
  valstybėms narėms netaršių arba beveik netaršių pastatų standartus
  ,
  siekiant parengti reikalavimus dėl tiekiamos mažo anglies dioksido kiekio energijos ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir visai netaršių pastatų visuotinio atšilimo potencialo per gyvavimo ciklą.

4.   Valstybės narės užtikrina, kad naujuose pastatuose būtų atsižvelgta į šiuos aspektus: tinkamas patalpų mikroklimato sąlygas, prisitaikymą prie klimato kaitos, priešgaisrinę saugą, su dideliu seisminiu aktyvumu susijusią riziką ir prieinamumą asmenims su negalia. Valstybės narės taip pat sprendžia anglies dioksido absorbavimo, susijusio su anglies dioksido saugojimu pastatuose arba ant jų, klausimą.

4.   Valstybės narės
  , bendradarbiaudamos su vietos bei regionų valdžios institucijomis,
  užtikrina, kad naujuose pastatuose būtų atsižvelgta į šiuos aspektus: tinkamas patalpų mikroklimato sąlygas, prisitaikymą prie klimato kaitos, priešgaisrinę saugą, su dideliu seisminiu aktyvumu susijusią riziką ir prieinamumą asmenims su negalia. Valstybės narės taip pat sprendžia anglies dioksido absorbavimo, susijusio su anglies dioksido saugojimu pastatuose arba ant jų, klausimą.

7a straipsnis

Naujasis europinis bauhauzas

1.
     
  Valstybės narės, bendradarbiaudamos su vietos ir regionų valdžios institucijomis, užtikrina, kad pastatų renovacijos projektų rengėjai gautų informaciją apie naujojo europinio bauhauzo iniciatyvos tikslus ir dalyvavimo šioje iniciatyvoje galimybes tuo metu, kai jie kreipiasi dėl konsultacijų, teikia paraiškas dėl finansavimo ir išduoda leidimus.

2.
     
  Valstybės narės įgalioja vietos ir regionų valdžios institucijas pagal šios direktyvos VII priedą parengti etaloniniams pastatams specialias paramos priemones, kurios būtų praturtinančios kultūriniu požiūriu, tvarios ir integracinės atsižvelgiant į naująjį europinį bauhauzą. Priemonės gali apimti renovacijos finansavimo schemas, kuriomis parodoma, kaip atskirus pastatus ar ištisas apylinkes galima nebrangiai, tvariai ir socialiai įtraukiai paversti visai netaršiais pastatais ir rajonais, kartu užtikrinant kuo platesnę naudą taikant dalyvaujamąjį požiūrį ir principą „iš apačios į viršų“.

3.
     
  Valstybės narės įgyvendina nacionalinę pramonės politiką, kuria siekiama gaminti dideliu mastu vietoje pritaikomus surenkamuosius pastatų modernizavimo elementus, atliekančius įvairias funkcijas, įskaitant estetiką, izoliaciją, energijos gamybą ir žaliąją infrastruktūrą, ir skatinančius biologinę įvairovę, vandentvarką, prieinamumą ir judumą.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Pastatų energinio naudingumo direktyvos tikslas turi būti suderintas su 2050 m. poveikio klimatui neutralumo tikslu.

43 pakeitimas

43 pakeitimas

8 straipsnis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| Esami pastatai | Esami pastatai |
| 1.   Valstybės narės imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad pastatų, kuriuose atliekama kapitalinė renovacija, ar jų renovuojamų dalių energinis naudingumas būtų pagerintas taip, kad atitiktų pagal 5 straipsnį nustatytus
  minimaliuosius energinio naudingumo reikalavimus
  , kiek tai įmanoma techniniu, funkciniu ir ekonominiu požiūriu.
  Tie reikalavimai taikomi visam renovuotam pastatui ar pastato vienetui. Papildomai arba kaip alternatyva reikalavimai gali būti taikomi renovuotoms pastato dalims. | 1.   Valstybės narės
  , bendradarbiaudamos su vietos ir regionų valdžios institucijomis,
  imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad pastatų, kuriuose atliekama kapitalinė renovacija, ar jų renovuojamų dalių energinis naudingumas būtų pagerintas taip, kad atitiktų pagal 5 straipsnį nustatytus
  nulinio išmetamųjų teršalų kiekio standartus,
  kiek tai įmanoma techniniu, funkciniu ir ekonominiu požiūriu. Tie reikalavimai taikomi visam renovuotam pastatui ar pastato vienetui. Papildomai arba kaip alternatyva reikalavimai gali būti taikomi renovuotoms pastato dalims
  arba integruotiems rajonams ir apylinkėms
  . |
| 2.   Be to, valstybės narės imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad, modernizavus arba pakeitus pastato dalį, kuri yra pastato apvalkalo sudedamoji dalis ir daro didelį poveikį pastato apvalkalo energiniam naudingumui, jos energinis naudingumas atitiktų minimaliuosius energinio naudingumo reikalavimus, kiek tai
  įmanoma
  techniniu, funkciniu
  ir ekonominiu
  požiūriu. | 2.   Be to, valstybės narės
  , bendradarbiaudamos su vietos bei regionų valdžios institucijomis,
  imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad, modernizavus arba pakeitus pastato dalį, kuri yra pastato apvalkalo sudedamoji dalis ir daro didelį poveikį pastato apvalkalo energiniam naudingumui, jos energinis naudingumas atitiktų minimaliuosius energinio naudingumo reikalavimus, kiek tai techniniu ir funkciniu požiūriu
  padeda pasiekti, kad pastatai būtų netaršūs arba beveik netaršūs
  . |
| 3.   Valstybės narės
  skatina
   pastatuose, kuriuose atliekama kapitalinė renovacija, naudoti didelio efektyvumo alternatyvias sistemas, kiek tai įmanoma techniniu, funkciniu ir ekonominiu požiūriu. Valstybės narės
  užtikrina, kad pastatuose atliekant
  kapitalinę
  renovaciją
  būtų atsižvelgiama į aspektus, susijusius su tinkamomis patalpų
  mikroklimato
  sąlygomis, 
  prisitaikymu
  prie klimato kaitos, priešgaisrine sauga, rizika, kurią kelia didelis seisminis aktyvumas, pavojingųjų medžiagų, įskaitant asbestą, pašalinimu ir preinamumu asmenims su negalia . | 3.   Valstybės narės
  , bendradarbiaudamos su vietos ir regionų valdžios institucijomis, užtikrina, kad
  pastatuose, kuriuose atliekama kapitalinė renovacija,
  būtų skatinama diegti
  didelio efektyvumo alternatyvias sistemas, kiek tai įmanoma techniniu, funkciniu ir ekonominiu požiūriu
  , taip pat skatina naudoti vietoje prieinamus išteklius
  . Valstybės narės
  užtikrina, kad pastatuose atliekant kapitalinę renovaciją būtų sprendžiami klausimai
  , susiję su
  tinkamos patalpų aplinkos kokybės sąlygomis
  ,
  didelio gebėjimo švelninti klimato kaitą ir prie jos
  prisitaikyti
  , be kita ko, sukuriant žaliąją infrastruktūrą, absorbuojant anglies dioksidą ir saugant anglies dioksidą, laikantis
  priešgaisrinės saugos
  standartų
  ,
  mažinant
  riziką, kurią kelia didelis seisminis aktyvumas, pavojingųjų medžiagų, įskaitant asbestą, pašalinimas ir
  gerinant
  prieinamumą asmenims su
  negalia, sykiu užtikrinant tinkamą mokestinių paskatų ir pritaikytų finansavimo priemonių paskirstymą. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

Esami pastatai

Esami pastatai

1.   Valstybės narės imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad pastatų, kuriuose atliekama kapitalinė renovacija, ar jų renovuojamų dalių energinis naudingumas būtų pagerintas taip, kad atitiktų pagal 5 straipsnį nustatytus
  minimaliuosius energinio naudingumo reikalavimus
  , kiek tai įmanoma techniniu, funkciniu ir ekonominiu požiūriu.

Tie reikalavimai taikomi visam renovuotam pastatui ar pastato vienetui. Papildomai arba kaip alternatyva reikalavimai gali būti taikomi renovuotoms pastato dalims.

1.   Valstybės narės
  , bendradarbiaudamos su vietos ir regionų valdžios institucijomis,
  imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad pastatų, kuriuose atliekama kapitalinė renovacija, ar jų renovuojamų dalių energinis naudingumas būtų pagerintas taip, kad atitiktų pagal 5 straipsnį nustatytus
  nulinio išmetamųjų teršalų kiekio standartus,
  kiek tai įmanoma techniniu, funkciniu ir ekonominiu požiūriu. Tie reikalavimai taikomi visam renovuotam pastatui ar pastato vienetui. Papildomai arba kaip alternatyva reikalavimai gali būti taikomi renovuotoms pastato dalims
  arba integruotiems rajonams ir apylinkėms
  .

2.   Be to, valstybės narės imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad, modernizavus arba pakeitus pastato dalį, kuri yra pastato apvalkalo sudedamoji dalis ir daro didelį poveikį pastato apvalkalo energiniam naudingumui, jos energinis naudingumas atitiktų minimaliuosius energinio naudingumo reikalavimus, kiek tai
  įmanoma
  techniniu, funkciniu
  ir ekonominiu
  požiūriu.

2.   Be to, valstybės narės
  , bendradarbiaudamos su vietos bei regionų valdžios institucijomis,
  imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad, modernizavus arba pakeitus pastato dalį, kuri yra pastato apvalkalo sudedamoji dalis ir daro didelį poveikį pastato apvalkalo energiniam naudingumui, jos energinis naudingumas atitiktų minimaliuosius energinio naudingumo reikalavimus, kiek tai techniniu ir funkciniu požiūriu
  padeda pasiekti, kad pastatai būtų netaršūs arba beveik netaršūs
  .

3.   Valstybės narės
  skatina
   pastatuose, kuriuose atliekama kapitalinė renovacija, naudoti didelio efektyvumo alternatyvias sistemas, kiek tai įmanoma techniniu, funkciniu ir ekonominiu požiūriu. Valstybės narės
  užtikrina, kad pastatuose atliekant
  kapitalinę
  renovaciją
  būtų atsižvelgiama į aspektus, susijusius su tinkamomis patalpų
  mikroklimato
  sąlygomis, 
  prisitaikymu
  prie klimato kaitos, priešgaisrine sauga, rizika, kurią kelia didelis seisminis aktyvumas, pavojingųjų medžiagų, įskaitant asbestą, pašalinimu ir preinamumu asmenims su negalia .

3.   Valstybės narės
  , bendradarbiaudamos su vietos ir regionų valdžios institucijomis, užtikrina, kad
  pastatuose, kuriuose atliekama kapitalinė renovacija,
  būtų skatinama diegti
  didelio efektyvumo alternatyvias sistemas, kiek tai įmanoma techniniu, funkciniu ir ekonominiu požiūriu
  , taip pat skatina naudoti vietoje prieinamus išteklius
  . Valstybės narės
  užtikrina, kad pastatuose atliekant kapitalinę renovaciją būtų sprendžiami klausimai
  , susiję su
  tinkamos patalpų aplinkos kokybės sąlygomis
  ,
  didelio gebėjimo švelninti klimato kaitą ir prie jos
  prisitaikyti
  , be kita ko, sukuriant žaliąją infrastruktūrą, absorbuojant anglies dioksidą ir saugant anglies dioksidą, laikantis
  priešgaisrinės saugos
  standartų
  ,
  mažinant
  riziką, kurią kelia didelis seisminis aktyvumas, pavojingųjų medžiagų, įskaitant asbestą, pašalinimas ir
  gerinant
  prieinamumą asmenims su
  negalia, sykiu užtikrinant tinkamą mokestinių paskatų ir pritaikytų finansavimo priemonių paskirstymą.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Iki 2050 m. Pastatų energinio naudingumo direktyvos tikslas turi būti suderintas su poveikio klimatui neutralumo tikslu.

44 pakeitimas

44 pakeitimas

9 straipsnis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| Minimalieji energinio naudingumo standartai | Minimalieji energinio naudingumo standartai |
| 1.   Valstybės narės užtikrina, kad: | 1.   Valstybės narės
  , bendradarbiaudamos su vietos bei regionų valdžios institucijos
  užtikrina, kad: |
| a) | viešosioms įstaigoms priklausantys pastatai ir pastato vienetai ne vėliau kaip |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

Minimalieji energinio naudingumo standartai

Minimalieji energinio naudingumo standartai

1.   Valstybės narės užtikrina, kad:

1.   Valstybės narės
  , bendradarbiaudamos su vietos bei regionų valdžios institucijos
  užtikrina, kad:

a)

viešosioms įstaigoms priklausantys pastatai ir pastato vienetai ne vėliau kaip

| a) | viešosioms įstaigoms priklausantys pastatai ir pastato vienetai ne vėliau kaip |
| --- | --- |

a)

viešosioms įstaigoms priklausantys pastatai ir pastato vienetai ne vėliau kaip

| | i) | nuo 2027 m. sausio 1 d. pasiektų bent į F energinio naudingumo klasę, o |
| --- | --- | --- |

i)

nuo 2027 m. sausio 1 d. pasiektų bent į F energinio naudingumo klasę, o

| | i) | nuo 2027 m. sausio 1 d. pasiektų bent į F energinio naudingumo klasę, o |
| --- | --- | --- |

i)

nuo 2027 m. sausio 1 d. pasiektų bent į F energinio naudingumo klasę, o

| | ii) | nuo 2030 m. sausio 1 d. – bent į E energinio naudingumo klasę; |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

nuo 2030 m. sausio 1 d. – bent į E energinio naudingumo klasę;

nuo 2030 m. sausio 1 d. – bent į E energinio naudingumo klasę;

| b) | viešosioms įstaigoms nepriklausantys negyvenamieji pastatai ir pastato vienetai ne vėliau kaip |
| --- | --- |

b)

viešosioms įstaigoms nepriklausantys negyvenamieji pastatai ir pastato vienetai ne vėliau kaip

| b) | viešosioms įstaigoms nepriklausantys negyvenamieji pastatai ir pastato vienetai ne vėliau kaip |
| --- | --- |

b)

viešosioms įstaigoms nepriklausantys negyvenamieji pastatai ir pastato vienetai ne vėliau kaip

| | i) | nuo 2027 m. sausio 1 d. pasiektų bent į F energinio naudingumo klasę, o |
| --- | --- | --- |

i)

nuo 2027 m. sausio 1 d. pasiektų bent į F energinio naudingumo klasę, o

| | i) | nuo 2027 m. sausio 1 d. pasiektų bent į F energinio naudingumo klasę, o |
| --- | --- | --- |

i)

nuo 2027 m. sausio 1 d. pasiektų bent į F energinio naudingumo klasę, o

| | ii) | nuo 2030 m. sausio 1 d. – bent į E energinio naudingumo klasę; |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

nuo 2030 m. sausio 1 d. – bent į E energinio naudingumo klasę;

nuo 2030 m. sausio 1 d. – bent į E energinio naudingumo klasę;

| c) | gyvenamieji pastatai ir pastato vienetai ne vėliau kaip |
| --- | --- |

c)

gyvenamieji pastatai ir pastato vienetai ne vėliau kaip

| c) | gyvenamieji pastatai ir pastato vienetai ne vėliau kaip |
| --- | --- |

c)

gyvenamieji pastatai ir pastato vienetai ne vėliau kaip

| | i) | nuo 2030 m. sausio 1 d. pasiektų bent į F energinio naudingumo klasę, o |
| --- | --- | --- |

i)

nuo 2030 m. sausio 1 d. pasiektų bent į F energinio naudingumo klasę, o

| | i) | nuo 2030 m. sausio 1 d. – bent į F energinio naudingumo klasę; |
| --- | --- | --- |

i)

nuo 2030 m. sausio 1 d. – bent į F energinio naudingumo klasę;

| | ii) | nuo 2033 m. sausio 1 d. – bent į E energinio naudingumo klasę. |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

nuo 2033 m. sausio 1 d. – bent į E energinio naudingumo klasę.

nuo 2033 m. sausio 1 d. – bent į E energinio naudingumo klasę.

Valstybėms narėms gali reikėti pratęsti šioje dalyje nustatytą terminą, jei tai pagrįsta ir to paprašė Europos Komisijos, laikantis 3 straipsnio 1 dalies a punkte nurodyto nacionalinio pastatų renovacijos plano, kiek tai susiję su konkrečiomis jų pastatų ūkio dalimis.

Valstybėms narėms gali reikėti pratęsti šioje dalyje nustatytą terminą, jei tai pagrįsta ir to paprašė Europos Komisijos, laikantis 3 straipsnio 1 dalies a punkte nurodyto nacionalinio pastatų renovacijos plano, kiek tai susiję su konkrečiomis jų pastatų ūkio dalimis.

3 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytose veiksmų gairėse valstybės narės nustato konkrečius
  šioje dalyje nurodytiems pastatams taikytinus terminus, per kuriuos iki 2040 m. ir 2050 m. pastatai turi pasiekti aukštesnes energinio naudingumo klases, laikydamosi nacionalinio pastatų ūkio pertvarkymo į visai netaršų plano
  .

šioje dalyje nurodytiems pastatams taikytinus terminus, per kuriuos iki 2040 m. ir 2050 m. pastatai turi pasiekti aukštesnes energinio naudingumo klases, laikydamosi nacionalinio pastatų ūkio pertvarkymo į visai netaršų plano

3 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytose veiksmų gairėse valstybės narės nustato konkrečius
  planus renovuoti visus pastatus taip, kad jie atitiktų nulinės arba beveik nulinės taršos standartą, ir užtikrina, kad iki 2050 m. bendras pastatų ūkis būtų nepriklausomas nuo iškastinio kuro.

planus renovuoti visus pastatus taip, kad jie atitiktų nulinės arba beveik nulinės taršos standartą, ir užtikrina, kad iki 2050 m. bendras pastatų ūkis būtų nepriklausomas nuo iškastinio kuro.

Valstybės narės taip pat gali taikyti vietos lygmeniu integruotų rajonų ar apylinkių metodus, užtikrindamos, kad visi pastatai vidutiniškai atitiktų anglies dioksido neišskiriančių technologijų standartus. Istorinės vertės pastatų atveju datą nustato valstybė narė, remdamasi techniniais ir galimybių vertinimais. Jų išmetamų teršalų kiekis turėtų būti kompensuojamas skatinant naudoti klimatui palankius pastatus ir plečiant atsinaujinančiųjų išteklių energijos, tiekiamos iš tinklo, gamybą.

Valstybės narės taip pat gali taikyti vietos lygmeniu integruotų rajonų ar apylinkių metodus, užtikrindamos, kad visi pastatai vidutiniškai atitiktų anglies dioksido neišskiriančių technologijų standartus. Istorinės vertės pastatų atveju datą nustato valstybė narė, remdamasi techniniais ir galimybių vertinimais. Jų išmetamų teršalų kiekis turėtų būti kompensuojamas skatinant naudoti klimatui palankius pastatus ir plečiant atsinaujinančiųjų išteklių energijos, tiekiamos iš tinklo, gamybą.

2.
     
  Be pagal 1 dalį nustatytų minimaliųjų energinio naudingumo standartų, kiekviena valstybė narė gali nustatyti ir visų kitų esamų pastatų renovacijai taikomus minimaliuosius energinio naudingumo standartus.

Minimalieji energinio naudingumo standartai rengiami atsižvelgiant į nacionalines veiksmų gaires ir valstybės narės pastatų renovacijos plane nustatytus 2030, 2040 bei 2050 m. tikslus, taip pat į nacionalinio pastatų ūkio pertvarkymo į visai netaršų iki 2050 m. tikslą.

2.
     Pagal 15 straipsnį valstybės narės
  ir vietos bei regionų institucijos
  remia atitiktį
  nulinio išmetamųjų teršalų kiekio
  standartui visais šiais būdais:

| a) | a) taikydamos tinkamas finansines priemones, visų pirma skirtas pažeidžiamiems
  , mažas ir vidutines pajamas gaunantiems
  namų ūkiams, energijos nepriteklių patiriantiems arba socialiniuose būstuose gyvenantiems asmenims, laikydamosi Direktyvos (ES) .../... [nauja redakcija išdėstytos EVED] 22 straipsnio
  , siekiant pašalinti rinkos kliūtis
  ; |
| --- | --- |

a)

a) taikydamos tinkamas finansines priemones, visų pirma skirtas pažeidžiamiems
  , mažas ir vidutines pajamas gaunantiems
  namų ūkiams, energijos nepriteklių patiriantiems arba socialiniuose būstuose gyvenantiems asmenims, laikydamosi Direktyvos (ES) .../... [nauja redakcija išdėstytos EVED] 22 straipsnio
  , siekiant pašalinti rinkos kliūtis
  ;

, mažas ir vidutines pajamas gaunantiems

, siekiant pašalinti rinkos kliūtis

| b) | teikdamos techninę pagalbą, be kita ko, per vieno langelio sistemas; |
| --- | --- |

b)

teikdamos techninę pagalbą, be kita ko, per vieno langelio sistemas;

| c) | sukurdamos integruotas finansavimo programas; |
| --- | --- |

c)

sukurdamos integruotas finansavimo programas;

| d) | šalindamos neekonomines kliūtis, įskaitant skirtingas paskatas, ir |
| --- | --- |

d)

šalindamos neekonomines kliūtis, įskaitant skirtingas paskatas, ir

| e) | vykdydamos socialinio poveikio, visų pirma pažeidžiamiausioms grupėms, stebėseną; |
| --- | --- |

e)

vykdydamos socialinio poveikio, visų pirma pažeidžiamiausioms grupėms, stebėseną;

| f) | keisdamos nenaudojamų pastatų paskirtį ir pritaikydamos juos prie dabartinių poreikių. |
| --- | --- |

f)

f)

keisdamos nenaudojamų pastatų paskirtį ir pritaikydamos juos prie dabartinių poreikių.

keisdamos nenaudojamų pastatų paskirtį ir pritaikydamos juos prie dabartinių poreikių.

| g) | nustatydamos sistemą, kuria siekiama užtikrinti, kad būtų pakankamai darbo jėgos, turinčios tinkamą įgūdžių lygį, kad būtų galima laiku įgyvendinti reikalavimus. |
| --- | --- |

g)

g)

nustatydamos sistemą, kuria siekiama užtikrinti, kad būtų pakankamai darbo jėgos, turinčios tinkamą įgūdžių lygį, kad būtų galima laiku įgyvendinti reikalavimus.

nustatydamos sistemą, kuria siekiama užtikrinti, kad būtų pakankamai darbo jėgos, turinčios tinkamą įgūdžių lygį, kad būtų galima laiku įgyvendinti reikalavimus.

3.
     Pagal 15 straipsnį valstybės narės remia atitiktį
  minimaliesiems energinio naudingumo
  standartams visais šiais būdais:

3.
     4. Valstybės narės užtikrina, kad tuo atveju, kai pastatas renovuojamas tam, kad atitiktų
  nulinio išmetamųjų teršalų kiekio
  standartą, būtų laikomasi pagal 5 straipsnį pastato dalims nustatytų minimaliųjų energinio naudingumo reikalavimų, o kapitalinės renovacijos atveju – pagal 8 straipsnį esamiems pastatams nustatytų
  nulinio išmetamųjų teršalų kiekio
  reikalavimų.

| a) | taikydamos tinkamas finansines priemones, visų pirma skirtas pažeidžiamiems namų ūkiams, energijos nepriteklių patiriantiems arba socialiniuose būstuose gyvenantiems asmenims, laikydamosi Direktyvos (ES) .../... [nauja redakcija išdėstytos EVED] 22 straipsnio; [naujos redakcijos EVED]; |
| --- | --- |

a)

taikydamos tinkamas finansines priemones, visų pirma skirtas pažeidžiamiems namų ūkiams, energijos nepriteklių patiriantiems arba socialiniuose būstuose gyvenantiems asmenims, laikydamosi Direktyvos (ES) .../... [nauja redakcija išdėstytos EVED] 22 straipsnio; [naujos redakcijos EVED];

| b) | teikdamos techninę pagalbą, be kita ko, per vieno langelio sistemas; |
| --- | --- |

b)

teikdamos techninę pagalbą, be kita ko, per vieno langelio sistemas;

| c) | sukurdamos integruotas finansavimo programas; |
| --- | --- |

c)

sukurdamos integruotas finansavimo programas;

| d) | šalindamos neekonomines kliūtis, įskaitant skirtingas paskatas, ir |
| --- | --- |

d)

šalindamos neekonomines kliūtis, įskaitant skirtingas paskatas, ir

| e) | vykdydamos socialinio poveikio, visų pirma pažeidžiamiausioms grupėms, stebėseną. |
| --- | --- |

e)

vykdydamos socialinio poveikio, visų pirma pažeidžiamiausioms grupėms, stebėseną.

4.
     Valstybės narės užtikrina, kad tuo atveju, kai pastatas renovuojamas tam, kad atitiktų
  minimalųjį energinio naudingumo
  standartą, būtų laikomasi pagal 5 straipsnį pastato dalims nustatytų minimaliųjų energinio naudingumo reikalavimų, o kapitalinės renovacijos atveju – pagal 8 straipsnį esamiems pastatams nustatytų
  minimaliųjų energinio naudingumo
  reikalavimų.

4.
     Valstybės narės
  ir vietos bei regionų institucijos
  gali nuspręsti netaikyti 1 ir 2 dalyse nurodytų
  nulinio išmetamųjų teršalų kiekio
  standarto reikalavimo šių kategorijų pastatams:

| a) | pastatams, kurie oficialiai saugomi kaip tam tikros aplinkos dalis arba dėl jų ypatingos architektūrinės ar istorinės vertės, – tokiu mastu, kokiu užtikrinant atitiktį standartams tektų nepriimtinai keisti pastato savybes ar išvaizdą; |
| --- | --- |

a)

pastatams, kurie oficialiai saugomi kaip tam tikros aplinkos dalis arba dėl jų ypatingos architektūrinės ar istorinės vertės, – tokiu mastu, kokiu užtikrinant atitiktį standartams tektų nepriimtinai keisti pastato savybes ar išvaizdą;

| b) | pastatams, kurie naudojami kaip religinių apeigų vieta ir religinei veiklai vykdyti; |
| --- | --- |

b)

pastatams, kurie naudojami kaip religinių apeigų vieta ir religinei veiklai vykdyti;

| c) | laikiniems pastatams, kurie naudojami ne ilgiau kaip dvejus metus, pramoniniams statiniams, dirbtuvėms ir negyvenamiems žemės ūkio pastatams, kuriuose suvartojama nedaug energijos, bei negyvenamiems žemės ūkio pastatams, kuriuos naudoja sektorius, kuriam taikomas nacionalinis sektorių susitarimas dėl energinio naudingumo; |
| --- | --- |

c)

laikiniems pastatams, kurie naudojami ne ilgiau kaip dvejus metus, pramoniniams statiniams, dirbtuvėms ir negyvenamiems žemės ūkio pastatams, kuriuose suvartojama nedaug energijos, bei negyvenamiems žemės ūkio pastatams, kuriuos naudoja sektorius, kuriam taikomas nacionalinis sektorių susitarimas dėl energinio naudingumo;

| d) | gyvenamiesiems pastatams, kurie naudojami ar skirti naudoti trumpiau nei keturis mėnesius per metus arba kitu atveju – skirti naudoti ribotą laiką per metus, kai tikėtinas energijos suvartojimas yra mažesnis nei 25 % energijos, kuri būtų suvartota per ištisus metus; |
| --- | --- |

d)

gyvenamiesiems pastatams, kurie naudojami ar skirti naudoti trumpiau nei keturis mėnesius per metus arba kitu atveju – skirti naudoti ribotą laiką per metus, kai tikėtinas energijos suvartojimas yra mažesnis nei 25 % energijos, kuri būtų suvartota per ištisus metus;

| e) | pavieniams pastatams, kurių naudingasis grindų plotas yra mažesnis kaip 50 m2. |
| --- | --- |

e)

pavieniams pastatams, kurių naudingasis grindų plotas yra mažesnis kaip 50 m2.

Pirmiau minėtus pastatus dar reikės renovuoti siekiant kuo labiau sumažinti jų anglies pėdsaką ir išvengti kliūčių siekti bendro poveikio klimatui neutralumo tikslo.

Pirmiau minėtus pastatus dar reikės renovuoti siekiant kuo labiau sumažinti jų anglies pėdsaką ir išvengti kliūčių siekti bendro poveikio klimatui neutralumo tikslo.

5.
     Valstybės narės gali nuspręsti netaikyti 1 ir 2 dalyse nurodytų
  minimaliųjų energinio naudingumo
  reikalavimų šių kategorijų pastatams:

5.
     Valstybės narės
  , bendradarbiaudamos su vietos bei regionų institucijomis,
  imasi reikiamų priemonių užtikrinti, kad būtų įgyvendinti 1 ir 2 dalyse nurodyti minimalieji energinio naudingumo standartai, įskaitant tinkamus stebėsenos mechanizmus ir nuobaudas pagal 31 straipsnį.

| a) | pastatams, kurie oficialiai saugomi kaip tam tikros aplinkos dalis arba dėl jų ypatingos architektūrinės ar istorinės vertės, – tokiu mastu, kokiu užtikrinant atitiktį standartams tektų nepriimtinai keisti pastato savybes ar išvaizdą; |
| --- | --- |

a)

pastatams, kurie oficialiai saugomi kaip tam tikros aplinkos dalis arba dėl jų ypatingos architektūrinės ar istorinės vertės, – tokiu mastu, kokiu užtikrinant atitiktį standartams tektų nepriimtinai keisti pastato savybes ar išvaizdą;

| b) | pastatams, kurie naudojami kaip religinių apeigų vieta ir religinei veiklai vykdyti; |
| --- | --- |

b)

pastatams, kurie naudojami kaip religinių apeigų vieta ir religinei veiklai vykdyti;

| c) | laikiniems pastatams, kurie naudojami ne ilgiau kaip dvejus metus, pramoniniams statiniams, dirbtuvėms ir negyvenamiems žemės ūkio pastatams, kuriuose suvartojama nedaug energijos, bei negyvenamiems žemės ūkio pastatams, kuriuos naudoja sektorius, kuriam taikomas nacionalinis sektorių susitarimas dėl energinio naudingumo; |
| --- | --- |

c)

laikiniems pastatams, kurie naudojami ne ilgiau kaip dvejus metus, pramoniniams statiniams, dirbtuvėms ir negyvenamiems žemės ūkio pastatams, kuriuose suvartojama nedaug energijos, bei negyvenamiems žemės ūkio pastatams, kuriuos naudoja sektorius, kuriam taikomas nacionalinis sektorių susitarimas dėl energinio naudingumo;

| d) | gyvenamiesiems pastatams, kurie naudojami ar skirti naudoti trumpiau nei keturis mėnesius per metus arba kitu atveju – skirti naudoti ribotą laiką per metus, kai tikėtinas energijos suvartojimas yra mažesnis nei 25 % energijos, kuri būtų suvartota per ištisus metus; |
| --- | --- |

d)

gyvenamiesiems pastatams, kurie naudojami ar skirti naudoti trumpiau nei keturis mėnesius per metus arba kitu atveju – skirti naudoti ribotą laiką per metus, kai tikėtinas energijos suvartojimas yra mažesnis nei 25 % energijos, kuri būtų suvartota per ištisus metus;

| e) | pavieniams pastatams, kurių naudingasis grindų plotas yra mažesnis kaip 50 m2. |
| --- | --- |

e)

pavieniams pastatams, kurių naudingasis grindų plotas yra mažesnis kaip 50 m2.

6.
     Valstybės narės imasi reikiamų priemonių užtikrinti, kad būtų įgyvendinti 1 ir 2 dalyse nurodyti minimalieji energinio naudingumo standartai, įskaitant tinkamus stebėsenos mechanizmus ir nuobaudas pagal 31 straipsnį.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Minimalieji reikalavimai turi būti suderinti su poveikio klimatui neutralumu, kad būtų išvengta priklausomybės nuo iškastinio kuro palaikymo efekto.

45 pakeitimas

45 pakeitimas

10 straipsnis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| Renovacijos pasai | Renovacijos pasai |
| 1.   Ne vėliau kaip 2023 m. gruodžio 31 d. Komisija pagal 29 straipsnį priima deleguotuosius aktus, kuriais ši direktyva papildoma nustatant Europos bendrąją renovacijos pasų sistemą, grindžiamą 2 dalyje nustatytais kriterijais. | 1.   Ne vėliau kaip 2023 m. gruodžio 31 d. Komisija pagal 29 straipsnį priima deleguotuosius aktus, kuriais ši direktyva papildoma nustatant Europos bendrąją renovacijos pasų sistemą, grindžiamą 2 dalyje nustatytais kriterijais. |
| 2.   Ne vėliau kaip 2024 m. gruodžio 31 d. valstybės narės įveda renovacijos pasų sistemą, grindžiamą pagal 1 dalį nustatyta bendrąja sistema. | 2.   Ne vėliau kaip 2024 m. gruodžio 31 d. valstybės narės įveda renovacijos pasų sistemą, grindžiamą pagal 1 dalį nustatyta bendrąja sistema. |
| 3.   Renovacijos pasai atitinka šiuos reikalavimus: | 3.   Renovacijos pasai atitinka šiuos reikalavimus: |
| a) | juos po apsilankymo vietoje išduoda kvalifikuotas ir sertifikuotas ekspertas; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

Renovacijos pasai

Renovacijos pasai

Renovacijos pasai

Renovacijos pasai

1.   Ne vėliau kaip 2023 m. gruodžio 31 d. Komisija pagal 29 straipsnį priima deleguotuosius aktus, kuriais ši direktyva papildoma nustatant Europos bendrąją renovacijos pasų sistemą, grindžiamą 2 dalyje nustatytais kriterijais.

1.   Ne vėliau kaip 2023 m. gruodžio 31 d. Komisija pagal 29 straipsnį priima deleguotuosius aktus, kuriais ši direktyva papildoma nustatant Europos bendrąją renovacijos pasų sistemą, grindžiamą 2 dalyje nustatytais kriterijais.

2.   Ne vėliau kaip 2024 m. gruodžio 31 d. valstybės narės įveda renovacijos pasų sistemą, grindžiamą pagal 1 dalį nustatyta bendrąja sistema.

2.   Ne vėliau kaip 2024 m. gruodžio 31 d. valstybės narės įveda renovacijos pasų sistemą, grindžiamą pagal 1 dalį nustatyta bendrąja sistema.

3.   Renovacijos pasai atitinka šiuos reikalavimus:

3.   Renovacijos pasai atitinka šiuos reikalavimus:

a)

juos po apsilankymo vietoje išduoda kvalifikuotas ir sertifikuotas ekspertas;

| a) | juos po apsilankymo vietoje išduoda kvalifikuotas ir sertifikuotas ekspertas; |
| --- | --- |

a)

juos po apsilankymo vietoje išduoda kvalifikuotas ir sertifikuotas ekspertas;

| b) | juose pateikiamas renovacijos veiksmų planas
  , kuriame išdėstyta nuosekli renovacijos etapų seka ir kuriuo siekiama ne vėliau kaip iki 2050 m. pastatą paversti visai netaršiu
  ; |
| --- | --- |

b)

juose pateikiamas renovacijos veiksmų planas
  , kuriame išdėstyta nuosekli renovacijos etapų seka ir kuriuo siekiama ne vėliau kaip iki 2050 m. pastatą paversti visai netaršiu
  ;

, kuriame išdėstyta nuosekli renovacijos etapų seka ir kuriuo siekiama ne vėliau kaip iki 2050 m. pastatą paversti visai netaršiu

| b) | juose pateikiamas
  aiškus
  renovacijos veiksmų planas
  , skirtas vienkartiniams renovacijos projektams, kurie apima kelis pastatus miesto rajono ar miesto lygmeniu, kad padėtų vietos valdžios institucijoms nustatyti geriausią kiekvieno rajono renovacijos laiką ir nustatyti rajonus, kuriuos reikia renovuoti pirmiausia
  ; |
| --- | --- |

b)

juose pateikiamas
  aiškus
  renovacijos veiksmų planas
  , skirtas vienkartiniams renovacijos projektams, kurie apima kelis pastatus miesto rajono ar miesto lygmeniu, kad padėtų vietos valdžios institucijoms nustatyti geriausią kiekvieno rajono renovacijos laiką ir nustatyti rajonus, kuriuos reikia renovuoti pirmiausia
  ;

aiškus

, skirtas vienkartiniams renovacijos projektams, kurie apima kelis pastatus miesto rajono ar miesto lygmeniu, kad padėtų vietos valdžios institucijoms nustatyti geriausią kiekvieno rajono renovacijos laiką ir nustatyti rajonus, kuriuos reikia renovuoti pirmiausia

| c) | jame nurodoma numatoma nauda, susijusi su sutaupyta energija, sumažėjusiomis sąskaitomis už energiją ir eksploatavimo metu išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimu, taip pat platesnio masto nauda, susijusi su sveikata, patogumu ir geresniu pastato prisitaikomumu prie klimato kaitos, ir |
| --- | --- |

c)

jame nurodoma numatoma nauda, susijusi su sutaupyta energija, sumažėjusiomis sąskaitomis už energiją ir eksploatavimo metu išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimu, taip pat platesnio masto nauda, susijusi su sveikata, patogumu ir geresniu pastato prisitaikomumu prie klimato kaitos, ir

| c) | jame nurodoma numatoma nauda, susijusi su sutaupyta energija, sumažėjusiomis sąskaitomis už energiją ir eksploatavimo metu išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimu, taip pat platesnio masto nauda, susijusi su sveikata, patogumu ir geresniu pastato prisitaikomumu prie klimato kaitos, ir |
| --- | --- |

c)

jame nurodoma numatoma nauda, susijusi su sutaupyta energija, sumažėjusiomis sąskaitomis už energiją ir eksploatavimo metu išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimu, taip pat platesnio masto nauda, susijusi su sveikata, patogumu ir geresniu pastato prisitaikomumu prie klimato kaitos, ir

| d) | jame pateikiama informacija apie galimą finansinę ir techninę paramą. |
| --- | --- |

d)

jame pateikiama informacija apie galimą finansinę ir techninę paramą.

| d) | jame pateikiama informacija apie galimą finansinę ir techninę paramą. |
| --- | --- |

d)

jame pateikiama informacija apie galimą finansinę ir techninę paramą.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Dėl etapinės renovacijos kyla rizika, kad renovacijos strategijos bus neveiksmingos ir atsiras priklausomybės nuo iškastinio kuro palaikymo efektas.

46 pakeitimas

46 pakeitimas

12 straipsnis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| Darnaus judumo infrastruktūra | Darnaus judumo infrastruktūra |
| 1.   Naujų negyvenamųjų pastatų ir negyvenamųjų pastatų, kuriuose atliekama kapitalinė renovacija, atveju, jeigu pastate yra daugiau kaip penkios automobilių stovėjimo vietos, valstybės narės užtikrina, kad: | 1.   Naujų
  gyvenamųjų ir
  negyvenamųjų pastatų ir
  gyvenamųjų ir
  negyvenamųjų pastatų, kuriuose atliekama kapitalinė renovacija, atveju, jeigu pastate yra daugiau kaip penkios automobilių stovėjimo vietos, valstybės narės užtikrina, kad: |
| a) | būtų įrengta bent viena įkrovimo prieiga; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

Darnaus judumo infrastruktūra

Darnaus judumo infrastruktūra

1.   Naujų negyvenamųjų pastatų ir negyvenamųjų pastatų, kuriuose atliekama kapitalinė renovacija, atveju, jeigu pastate yra daugiau kaip penkios automobilių stovėjimo vietos, valstybės narės užtikrina, kad:

1.   Naujų
  gyvenamųjų ir
  negyvenamųjų pastatų ir
  gyvenamųjų ir
  negyvenamųjų pastatų, kuriuose atliekama kapitalinė renovacija, atveju, jeigu pastate yra daugiau kaip penkios automobilių stovėjimo vietos, valstybės narės užtikrina, kad:

a)

būtų įrengta bent viena įkrovimo prieiga;

| a) | būtų įrengta bent viena įkrovimo prieiga; |
| --- | --- |

a)

būtų įrengta bent viena įkrovimo prieiga;

| b) | būtų iš anksto nutiesti kabeliai kiekvienai automobilių stovėjimo vietai, kad vėliau būtų galima įrengti elektrinių transporto priemonių įkrovimo prieigas, ir |
| --- | --- |

b)

būtų iš anksto nutiesti kabeliai kiekvienai automobilių stovėjimo vietai, kad vėliau būtų galima įrengti elektrinių transporto priemonių įkrovimo prieigas, ir

| b) | būtų iš anksto nutiesti kabeliai kiekvienai automobilių stovėjimo vietai, kad vėliau būtų galima įrengti elektrinių transporto priemonių
  ir dviračių
  įkrovimo prieigas, ir |
| --- | --- |

b)

būtų iš anksto nutiesti kabeliai kiekvienai automobilių stovėjimo vietai, kad vėliau būtų galima įrengti elektrinių transporto priemonių
  ir dviračių
  įkrovimo prieigas, ir

ir dviračių

| c) | prie kiekvienos automobilių stovėjimo vietos būtų įrengta bent
  viena
  dviračių stovėjimo vieta, |
| --- | --- |

c)

prie kiekvienos automobilių stovėjimo vietos būtų įrengta bent
  viena
  dviračių stovėjimo vieta,

viena

| c) | prie kiekvienos automobilių stovėjimo vietos būtų įrengtos bent
  dvi
  dviračių stovėjimo vietos
  (darant prielaidą, kad kiekvieną automobilį naudoja bent du asmenys)
  , |
| --- | --- |

c)

prie kiekvienos automobilių stovėjimo vietos būtų įrengtos bent
  dvi
  dviračių stovėjimo vietos
  (darant prielaidą, kad kiekvieną automobilį naudoja bent du asmenys)
  ,

dvi

(darant prielaidą, kad kiekvieną automobilį naudoja bent du asmenys)

kai automobilių stovėjimo aikštelė fiziškai būtų šalia pastato, o kapitalinės renovacijos atveju renovacijos priemonės apimtų automobilių stovėjimo aikštelę ar automobilių stovėjimo aikštelės elektros infrastruktūrą. Valstybės narės užtikrina, kad iš anksto nutiestų kabelių aprėptis leistų vienu metu naudoti numatytą skaičių įkrovimo prieigų. Nukrypstant nuo pirmos pastraipos a punkto, valstybės narės užtikrina, kad daugiau kaip penkias automobilių stovėjimo vietas turinčiuose naujuose biurų pastatuose ir biurų pastatuose, kuriuose atliekama kapitalinė renovacija, būtų įrengta bent po vieną įkrovimo prieigą dviem automobilių stovėjimo vietoms.

kai automobilių
  ir dviračių
  stovėjimo aikštelė fiziškai būtų šalia pastato, o kapitalinės renovacijos atveju renovacijos priemonės apimtų automobilių
  ir dviračių
  stovėjimo aikštelę ar automobilių
  ir dviračių
  stovėjimo aikštelės elektros infrastruktūrą. Valstybės narės užtikrina, kad iš anksto nutiestų kabelių aprėptis leistų vienu metu naudoti numatytą skaičių įkrovimo prieigų. Nukrypstant nuo pirmos pastraipos a punkto, valstybės narės užtikrina, kad daugiau kaip penkias automobilių stovėjimo vietas turinčiuose naujuose biurų pastatuose ir biurų pastatuose, kuriuose atliekama kapitalinė renovacija, būtų įrengta bent po vieną įkrovimo prieigą dviem automobilių stovėjimo vietoms.

ir dviračių

ir dviračių

ir dviračių

2.   Valstybės narės užtikrina, kad visuose negyvenamuosiuose pastatuose, kuriuose yra daugiau kaip dvidešimt automobilių stovėjimo vietų, iki 2027 m. sausio 1 d. būtų įrengta bent po vieną įkrovimo prieigą dešimčiai automobilių stovėjimo vietų ir bent po vieną dviračių stovėjimo vietą kiekvienai automobilių stovėjimo vietai. Valstybės narės užtikrina, kad pastatuose, kurie priklauso valdžios institucijoms arba yra jų užimami, iki 2033 m. sausio 1 d. bent vienoje iš dviejų automobilių stovėjimo vietų būtų iš anksto nutiesti kabeliai.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad visuose negyvenamuosiuose pastatuose, kuriuose yra daugiau kaip dvidešimt automobilių stovėjimo vietų, iki 2027 m. sausio 1 d. būtų įrengta bent po vieną įkrovimo prieigą dešimčiai automobilių stovėjimo vietų ir bent po vieną dviračių stovėjimo vietą kiekvienai automobilių stovėjimo vietai. Valstybės narės užtikrina, kad pastatuose, kurie priklauso valdžios institucijoms arba yra jų užimami, iki 2033 m. sausio 1 d. bent vienoje iš dviejų automobilių stovėjimo vietų būtų iš anksto nutiesti kabeliai.

3.   Tam tikrų kategorijų negyvenamųjų pastatų, į kuriuos atvykti ir iš kurių išvykti dviračiai paprastai mažiau naudojami, atveju valstybės narės 1 ir 2 dalyse nurodytus reikalavimus dėl dviračių stovėjimo vietų skaičiaus gali pakoreguoti.

3.   Tam tikrų kategorijų negyvenamųjų pastatų, į kuriuos atvykti ir iš kurių išvykti dviračiai paprastai mažiau naudojami, atveju valstybės narės 1 ir 2 dalyse nurodytus reikalavimus dėl dviračių stovėjimo vietų skaičiaus gali pakoreguoti.

4.   Naujų gyvenamųjų pastatų ir gyvenamųjų pastatų, kuriuose atliekama kapitalinė renovacija, atveju, jeigu pastate yra daugiau kaip trys automobilių stovėjimo vietos, valstybės narės užtikrina, kad:

4.   Naujų gyvenamųjų pastatų ir gyvenamųjų pastatų, kuriuose atliekama kapitalinė renovacija, atveju, jeigu pastate yra daugiau kaip trys automobilių stovėjimo vietos, valstybės narės užtikrina, kad:

| a) | būtų iš anksto nutiesti kabeliai kiekvienai automobilių stovėjimo vietai, kad vėliau būtų galima įrengti elektrinių transporto priemonių įkrovimo prieigas, ir |
| --- | --- |

a)

būtų iš anksto nutiesti kabeliai kiekvienai automobilių stovėjimo vietai, kad vėliau būtų galima įrengti elektrinių transporto priemonių įkrovimo prieigas, ir

| a) | būtų iš anksto nutiesti kabeliai kiekvienai automobilių stovėjimo vietai, kad vėliau būtų galima įrengti elektrinių transporto priemonių
  ir dviračių
  įkrovimo prieigas, ir |
| --- | --- |

a)

būtų iš anksto nutiesti kabeliai kiekvienai automobilių stovėjimo vietai, kad vėliau būtų galima įrengti elektrinių transporto priemonių
  ir dviračių
  įkrovimo prieigas, ir

ir dviračių

| b) | būtų įrengtos ne mažiau kaip dvi dviračių stovėjimo vietos kiekvienam būstui, kai automobilių stovėjimo aikštelė fiziškai būtų šalia pastato, |
| --- | --- |

b)

būtų įrengtos ne mažiau kaip dvi dviračių stovėjimo vietos kiekvienam būstui, kai automobilių stovėjimo aikštelė fiziškai būtų šalia pastato,

| b) | būtų įrengtos ne mažiau kaip dvi dviračių stovėjimo vietos kiekvienam būstui, kai automobilių stovėjimo aikštelė fiziškai būtų šalia pastato, |
| --- | --- |

b)

būtų įrengtos ne mažiau kaip dvi dviračių stovėjimo vietos kiekvienam būstui, kai automobilių stovėjimo aikštelė fiziškai būtų šalia pastato,

o kapitalinės renovacijos atveju renovacijos priemonės apimtų automobilių stovėjimo aikštelę ar automobilių stovėjimo aikštelės elektros infrastruktūrą. Valstybės narės užtikrina, kad iš anksto nutiestų kabelių aprėptis leistų vienu metu naudoti įkrovimo prieigas visose automobilių stovėjimo vietose. Jeigu vykdant kapitalinę renovaciją neįmanoma užtikrinti dviejų dviračių stovėjimo vietų kiekvienam būstui, valstybės narės užtikrina, kad dviračių stovėjimo vietų būtų kuo daugiau.

o kapitalinės renovacijos atveju renovacijos priemonės apimtų automobilių stovėjimo aikštelę ar automobilių stovėjimo aikštelės elektros infrastruktūrą. Valstybės narės užtikrina, kad iš anksto nutiestų kabelių aprėptis leistų vienu metu naudoti įkrovimo prieigas visose automobilių stovėjimo vietose. Jeigu vykdant kapitalinę renovaciją neįmanoma užtikrinti dviejų dviračių stovėjimo vietų kiekvienam būstui, valstybės narės užtikrina, kad dviračių stovėjimo vietų būtų kuo daugiau.

5.   Valstybės narės gali nuspręsti netaikyti 1, 2 ir 4 dalių konkrečioms pastatų kategorijoms tais atvejais, kai reikalaujamas išankstinis kabelių nutiesimas priklauso nuo atskirų mikrosistemų arba pastatai yra SESV 349 straipsnyje nurodytuose atokiausiuose regionuose, jei dėl to kiltų didelių vietos energetikos sistemos veikimo problemų ir pavojus vietos tinklo stabilumui.

5.   Valstybės narės gali nuspręsti netaikyti 1, 2 ir 4 dalių konkrečioms pastatų kategorijoms tais atvejais, kai reikalaujamas išankstinis kabelių nutiesimas priklauso nuo atskirų mikrosistemų arba pastatai yra SESV 349 straipsnyje nurodytuose atokiausiuose regionuose, jei dėl to kiltų didelių vietos energetikos sistemos veikimo problemų ir pavojus vietos tinklo stabilumui.

6.   Valstybės narės užtikrina, kad 1, 2 ir 4 dalyse nurodytos įkrovimo prieigos būtų tinkamos išmaniajam ir atitinkamais atvejais abikrypčiam įkrovimui ir būtų eksploatuojamos remiantis nepatentuotais ir nediskriminaciniais ryšių protokolais ir standartais, sąveikiu būdu ir laikantis visų teisinių standartų ir protokolų, nustatytų pagal Reglamento (ES) .../... [ADIR] 19 straipsnio 6 ir 7 dalis priimtuose deleguotuosiuose aktuose.

6.   Valstybės narės užtikrina, kad 1, 2 ir 4 dalyse nurodytos įkrovimo prieigos būtų tinkamos išmaniajam ir atitinkamais atvejais abikrypčiam įkrovimui ir būtų eksploatuojamos remiantis nepatentuotais ir nediskriminaciniais ryšių protokolais ir standartais, sąveikiu būdu ir laikantis visų teisinių standartų ir protokolų, nustatytų pagal Reglamento (ES) .../... [ADIR] 19 straipsnio 6 ir 7 dalis priimtuose deleguotuosiuose aktuose.

7.   Valstybės narės skatina neviešųjų įkrovimo prieigų operatorius tas prieigas eksploatuoti, kai taikytina, pagal Reglamento (ES) .../... [ADIR] 5 straipsnio 4 dalį.

7.   Valstybės narės skatina neviešųjų įkrovimo prieigų operatorius tas prieigas eksploatuoti, kai taikytina, pagal Reglamento (ES) .../... [ADIR] 5 straipsnio 4 dalį.

8.   Valstybės narės
  numato
  priemones, kuriomis supaprastinamas įkrovimo prieigų diegimas naujuose ir esamuose gyvenamuosiuose bei negyvenamuosiuose pastatuose ir šalinamos reguliavimo kliūtys, įskaitant kliūtis, susijusias su leidimų suteikimo ir patvirtinimo procedūromis, nedarant poveikio valstybių narių nuosavybę ir nuomą reglamentuojančiai teisei. Valstybės narės pašalina kliūtis įrengti įkrovimo prieigas gyvenamuosiuose pastatuose, kuriuose yra automobilių stovėjimo vietų, visų pirma reikalavimą gauti nuomotojo arba bendraturčių sutikimą dėl savoms reikmėms skirtos privačios įkrovimo prieigos. Valstybės narės užtikrina, kad įkrovimo prieigas norintys įrengti pastatų savininkai ir nuomininkai galėtų gauti techninę pagalbą.

8.   Valstybės narės
  turėtų remti vietos ir regionų valdžios institucijas joms įgyvendinant
  priemones, kuriomis supaprastinamas įkrovimo prieigų diegimas naujuose ir esamuose gyvenamuosiuose bei negyvenamuosiuose pastatuose ir šalinamos reguliavimo kliūtys, įskaitant kliūtis, susijusias su leidimų suteikimo ir patvirtinimo procedūromis, nedarant poveikio valstybių narių nuosavybę ir nuomą reglamentuojančiai teisei. Valstybės narės pašalina kliūtis įrengti įkrovimo prieigas gyvenamuosiuose pastatuose, kuriuose yra automobilių stovėjimo vietų, visų pirma reikalavimą gauti nuomotojo arba bendraturčių sutikimą dėl savoms reikmėms skirtos privačios įkrovimo prieigos. Valstybės narės užtikrina, kad įkrovimo prieigas norintys įrengti pastatų savininkai ir nuomininkai galėtų gauti techninę pagalbą.

9.   Valstybės narės užtikrina pastatų, tausojamojo ir žaliojo judumo bei miestų planavimo politikos nuoseklumą.

9.   Valstybės narės užtikrina pastatų, tausojamojo ir žaliojo judumo bei miestų planavimo politikos nuoseklumą.

10.
     
  Valstybės narės turėtų teikti paramą vietos ir regionų valdžios institucijoms kuriant nulinės taršos žemės naudojimo ir miestų planavimo politiką.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Savaime suprantama.

47 pakeitimas

47 pakeitimas

13 straipsnio 4 dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| Komisija ne vėliau kaip 2025 m. gruodžio 31 d., pasikonsultavusi su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, priima įgyvendinimo aktą, kuriame išsamiai išdėstomos 2 dalyje nurodytos sistemos veiksmingo taikymo negyvenamiesiems pastatams, kurių šildymo sistemų arba kombinuotojo šildymo ir vėdinimo sistemų vardinė atiduodamoji galia yra didesnė kaip 290 kW, techninės sąlygos. | Komisija ne vėliau kaip 2025 m. gruodžio 31 d., pasikonsultavusi su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, priima įgyvendinimo aktą, kuriame išsamiai išdėstomos 2 dalyje nurodytos sistemos veiksmingo taikymo negyvenamiesiems pastatams, kurių šildymo
  ir vėsinimo
  sistemų arba kombinuotojo šildymo ir vėdinimo sistemų vardinė atiduodamoji galia yra didesnė kaip 290 kW, techninės sąlygos. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

Komisija ne vėliau kaip 2025 m. gruodžio 31 d., pasikonsultavusi su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, priima įgyvendinimo aktą, kuriame išsamiai išdėstomos 2 dalyje nurodytos sistemos veiksmingo taikymo negyvenamiesiems pastatams, kurių šildymo sistemų arba kombinuotojo šildymo ir vėdinimo sistemų vardinė atiduodamoji galia yra didesnė kaip 290 kW, techninės sąlygos.

Komisija ne vėliau kaip 2025 m. gruodžio 31 d., pasikonsultavusi su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, priima įgyvendinimo aktą, kuriame išsamiai išdėstomos 2 dalyje nurodytos sistemos veiksmingo taikymo negyvenamiesiems pastatams, kurių šildymo
  ir vėsinimo
  sistemų arba kombinuotojo šildymo ir vėdinimo sistemų vardinė atiduodamoji galia yra didesnė kaip 290 kW, techninės sąlygos.

ir vėsinimo

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Savaime suprantama.

48 pakeitimas

48 pakeitimas

14 straipsnio 1 dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Valstybės narės užtikrina, kad pastatų savininkai, nuomininkai ir valdytojai turėtų tiesioginę prieigą prie
  savo
  pastatų sistemų duomenų. Jų prašymu prieiga suteikiama arba duomenys pateikiami trečiajai šaliai. Valstybės narės sudaro palankesnes sąlygas visiškam paslaugų ir keitimosi duomenimis Sąjungoje sąveikumui pagal 6 dalį. Taikant šią direktyvą pastatų sistemų duomenys apima bent visus duomenis, susijusius su pastato dalių energiniu naudingumu, pastatų įrangos energiniu naudingumu, pastatų automatizavimo ir kontrolės sistemomis, skaitikliais ir elektromobilumui užtikrinti skirtomis įkrovimo prieigomis. | 1.   Valstybės narės užtikrina, kad pastatų savininkai, nuomininkai ir valdytojai turėtų tiesioginę prieigą prie pastatų
  atitinkamų
  sistemų duomenų.
  Gavus pagrįstą
  jų
  prašymą
  ir
  išankstinį
  savininkų
  sutikimą
  , prieiga suteikiama arba duomenys pateikiami trečiajai šaliai. Valstybės narės sudaro palankesnes sąlygas visiškam paslaugų ir keitimosi duomenimis Sąjungoje sąveikumui pagal 6 dalį. Taikant šią direktyvą pastatų sistemų duomenys apima bent visus duomenis, susijusius su pastato dalių energiniu naudingumu, pastatų įrangos energiniu naudingumu, pastatų automatizavimo ir kontrolės sistemomis, skaitikliais ir elektromobilumui užtikrinti skirtomis įkrovimo prieigomis. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

1.   Valstybės narės užtikrina, kad pastatų savininkai, nuomininkai ir valdytojai turėtų tiesioginę prieigą prie
  savo
  pastatų sistemų duomenų. Jų prašymu prieiga suteikiama arba duomenys pateikiami trečiajai šaliai. Valstybės narės sudaro palankesnes sąlygas visiškam paslaugų ir keitimosi duomenimis Sąjungoje sąveikumui pagal 6 dalį. Taikant šią direktyvą pastatų sistemų duomenys apima bent visus duomenis, susijusius su pastato dalių energiniu naudingumu, pastatų įrangos energiniu naudingumu, pastatų automatizavimo ir kontrolės sistemomis, skaitikliais ir elektromobilumui užtikrinti skirtomis įkrovimo prieigomis.

1.   Valstybės narės užtikrina, kad pastatų savininkai, nuomininkai ir valdytojai turėtų tiesioginę prieigą prie pastatų
  atitinkamų
  sistemų duomenų.
  Gavus pagrįstą
  jų
  prašymą
  ir
  išankstinį
  savininkų
  sutikimą
  , prieiga suteikiama arba duomenys pateikiami trečiajai šaliai. Valstybės narės sudaro palankesnes sąlygas visiškam paslaugų ir keitimosi duomenimis Sąjungoje sąveikumui pagal 6 dalį. Taikant šią direktyvą pastatų sistemų duomenys apima bent visus duomenis, susijusius su pastato dalių energiniu naudingumu, pastatų įrangos energiniu naudingumu, pastatų automatizavimo ir kontrolės sistemomis, skaitikliais ir elektromobilumui užtikrinti skirtomis įkrovimo prieigomis.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Pakeitimo tikslas – užtikrinti asmens duomenų apsaugą ir suprasti, kodėl trečiosioms šalims reikia prieigos prie šių itin asmeninio pobūdžio duomenų.

49 pakeitimas

49 pakeitimas

15 straipsnis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| Finansinės paskatos ir rinkos kliūtys | Finansinės paskatos ir rinkos kliūtys |
| 1.   Valstybės narės, laikydamosi savo nacionalinių pastatų renovacijos planų ir siekdamos iki 2050 m. savo pastatų ūkį paversti visai netaršiu,
  užtikrina tinkamą
  finansavimą ir paramos bei kitas priemones, kuriomis galima šalinti rinkos kliūtis ir skatinti būtinas investicijas į energinę renovaciją. | 1.   
  Ne vėliau kaip... [Vieni metai iki direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę termino] Komisija pasiūlo: a) ES reglamentą, kuriuo EIB suteikiama galimybė visiems ES G ir F energinio naudingumo klasės namų savininkams ir labai mažoms bei mažoms įmonėms užtikrinti galimybę ekonomiškai efektyviai ir ilgam laikui finansuoti esminę būsto ir labai mažų įmonių pastatų renovaciją per mažmeninius bankus, teikiančius suvienodintas ES paskolas renovacijai, užtikrintas valstybės garantijomis ir susietas su pastatų verte; b) ES struktūrinio finansavimo taisyklių pakeitimus, pagal kuriuos reikalaujama gerokai didesnę finansavimo dalį investuoti į G ir F energinio naudingumo klasės pastatų renovaciją. |
| 2
  .   Valstybės narės imasi tinkamų reguliavimo priemonių, kad pašalintų neekonomines pastatų renovacijos kliūtis. Iš daugiau nei vieno pastato vieneto sudarytų pastatų atveju tokios priemonės gali apimti bendros nuosavybės struktūroms taikomo vieningo pritarimo reikalavimo panaikinimą arba galimybę tokioms struktūroms būti tiesioginiais finansinės paramos. | 2.
     Valstybės narės, laikydamosi savo nacionalinių pastatų renovacijos planų ir siekdamos iki 2050 m. savo pastatų ūkį paversti visai netaršiu,
  sutelkia esamą
  finansavimą
  ir teikia tinkamas
  paramos bei kitas priemones, kuriomis
  vietos ir regionų valdžios institucijoms
  galima padėti šalinti rinkos kliūtis ir skatinti būtinas investicijas į energinę renovaciją. |
| 3
  .   Valstybės narės kuo tinkamiau ekonomiškai efektyviai naudoja nacionalinį finansavimą ir lėšas, skiriamas pagal Sąjungos lygmens priemones, visų pirma Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę, Socialinio klimato fondo ir sanglaudos politikos fondų programas, programą „InvestEU“, taip pat pajamas iš apyvartinių taršos leidimų prekybos aukcionų pagal Direktyvą 2003/87/EB [iš dalies pakeistą ATLPS] ir kitų viešojo finansavimo šaltinių lėšas. | 3
  .   Valstybės narės imasi tinkamų reguliavimo priemonių, kad pašalintų neekonomines pastatų renovacijos kliūtis. Iš daugiau nei vieno pastato vieneto sudarytų pastatų atveju tokios priemonės gali apimti bendros nuosavybės struktūroms taikomo vieningo pritarimo reikalavimo panaikinimą arba galimybę tokioms struktūroms būti tiesioginiais finansinės paramos gavėjais. |
| 4
  .   Siekdamos remti investicijų telkimą, valstybės narės skatina vystyti galimybių suteikiantį finansavimą ir finansines priemones, kaip antai efektyvų energijos vartojimą remiančias paskolas ir hipotekas pastatams renovuoti, sutartis dėl energijos vartojimo efektyvumo, mokesčių paskatas, išsimokėjimo mokant mokesčius ar apmokant sąskaitas už komunalines paslaugas schemas, garantijų fondus, esminei renovacijai skirtus fondus, renovacijai, grindžiamai didele tikslinio energijos sutaupymo minimaliąja riba, skirtus fondus ir hipotekos portfelio standartus. Vadovaudamosi Eurostato gairėmis dėl sutarčių dėl energinio naudingumo registravimo valdžios sektoriaus apskaitoje jos kreipia investicijas į efektyviai energiją vartojančių viešųjų pastatų ūkį. | 4.
     Valstybės narės
  ir ES
  kuo tinkamiau ekonomiškai efektyviai naudoja nacionalinį finansavimą ir lėšas, skiriamas pagal Sąjungos lygmens priemones, visų pirma
  sutelkiant
  Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę, Socialinio klimato fondo ir sanglaudos politikos fondų programas, programą „InvestEU“, taip pat pajamas iš apyvartinių taršos leidimų prekybos aukcionų pagal Direktyvą 2003/87/EB [iš dalies pakeistą ATLPS] ir kitų viešojo finansavimo šaltinių lėšas
  . Valstybės narės ir ES turėtų supaprastinti esamų lėšų sutelkimo vietos ir regionų lygmeniu procedūras. |
| 5.
     Valstybės narės sudaro palankesnes sąlygas jungti projektus
  siekiant suteikti prieigą investuotojams ir sudaryti galimybę pasiūlyti
  kompleksinius sprendimus
  galimiems klientams
  . Valstybės narės priima priemones, kuriomis užtikrinama, kad finansų įstaigos plačiai ir nediskriminuodamos siūlytų efektyvų energijos vartojimą remiančius paskolų produktus pastatams renovuoti ir kad tie produktai būtų matomi ir prieinami vartotojams. Valstybės narės užtikrina, kad bankai ir kitos finansų įstaigos bei investuotojai gautų informaciją apie galimybes dalyvauti finansuojant pastatų energinio naudingumo. | 5.
     Siekdamos remti investicijų telkimą, valstybės narės skatina vystyti galimybių suteikiantį finansavimą ir finansines priemones, kaip antai efektyvų energijos vartojimą remiančias paskolas ir hipotekas pastatams renovuoti, sutartis dėl energijos vartojimo efektyvumo, mokesčių paskatas, išsimokėjimo mokant mokesčius ar apmokant sąskaitas už komunalines paslaugas schemas, garantijų fondus, esminei renovacijai skirtus fondus, renovacijai, grindžiamai didele tikslinio energijos sutaupymo minimaliąja riba, skirtus fondus ir hipotekos portfelio standartus. Vadovaudamosi Eurostato gairėmis dėl sutarčių dėl energinio naudingumo registravimo valdžios sektoriaus apskaitoje jos kreipia investicijas į efektyviai energiją vartojančių viešųjų pastatų. |
| 6
  .   Valstybės narės užtikrina, kad būtų sukurta techninės pagalbos priemonių, be kita ko, prieinamų per vieno langelio sistemą, kurios būtų skirtos visiems pastatų renovacijoje dalyvaujantiems subjektams, įskaitant namų savininkus ir administracinius, finansinius bei ekonominius subjektus, tarp jų ir mažąsias bei vidutines įmones. | 6
  .   Valstybės narės sudaro palankesnes sąlygas jungti projektus
  ir sutelkti esamą finansavimą
  , kad
  vietos ir regionų valdžios institucijos
  galėtų
  sujungti renovacijos projektus ir padaryti juos patrauklius investuotojams, taikant
  kompleksinius
  finansavimo
  sprendimus
  renovuotinų pastatų grupėms
  . Valstybės narės priima priemones, kuriomis užtikrinama, kad finansų įstaigos plačiai ir nediskriminuodamos siūlytų efektyvų energijos vartojimą remiančius paskolų produktus pastatams renovuoti ir kad tie produktai būtų matomi ir prieinami vartotojams. Valstybės narės užtikrina, kad bankai ir kitos finansų įstaigos bei investuotojai gautų informaciją apie galimybes dalyvauti finansuojant pastatų energinio naudingumo didinimą. |
| 7.
     Siekdamos užtikrinti, kad pastatų sektoriaus poreikiams patenkinti pakaktų kvalifikuotos darbo jėgos, valstybės narės nustato švietimo ir mokymo skatinimo priemones. | 7.
     Valstybės narės užtikrina, kad būtų sukurta techninės pagalbos priemonių, be kita ko, prieinamų per vieno langelio sistemą, kurios būtų skirtos visiems pastatų renovacijoje dalyvaujantiems subjektams, įskaitant namų savininkus ir administracinius, finansinius bei ekonominius subjektus, tarp jų ir mažąsias bei vidutines įmones. |
| 8
  .   Prireikus Komisija valstybių narių prašymu padeda nustatyti nacionalines ar regionines finansinės paramos programas, kurių tikslas –
  didinti
  pastatų, ypač esamų,
  energinį naudingumą
  remiant atsakingų nacionalinių arba regioninių institucijų ar įstaigų keitimąsi geriausios praktikos. | 8.
     Siekdamos užtikrinti, kad pastatų sektoriaus poreikiams patenkinti pakaktų kvalifikuotos darbo jėgos, valstybės narės nustato švietimo ir mokymo skatinimo priemones bei finansavimą. |
| 9
  .   Valstybės narės savo finansines priemones, susijusias su
  energinio naudingumo didinimu
  atliekant pastatų renovaciją, susieja su
  numatoma sutaupyti arba
  sutaupyta
  energija
  , nustatoma taikant vieną ar daugiau toliau nurodytų kriterijų: | 9.
     Prireikus Komisija valstybių narių prašymu padeda nustatyti nacionalines ar regionines finansinės paramos programas, kurių tikslas –
  pasiekti
  pastatų, ypač esamų,
  nulinės ir beveik nulinės taršos standartus
  remiant atsakingų nacionalinių arba regioninių institucijų ar įstaigų keitimąsi geriausios praktikos pavyzdžiais. |
| a) | renovacijai naudojamos įrangos arba medžiagų energinį naudingumą; šiuo atveju renovacijai naudojamą įrangą arba medžiagas turi įrengti atitinkamai sertifikuotas arba kvalifikuotas įrengėjas ir jos turi atitikti pastato dalims taikomus
  minimaliuosius energinio naudingumo reikalavimus
  ; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

Finansinės paskatos ir rinkos kliūtys

Finansinės paskatos ir rinkos kliūtys

1.   Valstybės narės, laikydamosi savo nacionalinių pastatų renovacijos planų ir siekdamos iki 2050 m. savo pastatų ūkį paversti visai netaršiu,
  užtikrina tinkamą
  finansavimą ir paramos bei kitas priemones, kuriomis galima šalinti rinkos kliūtis ir skatinti būtinas investicijas į energinę renovaciją.

1.   
  Ne vėliau kaip... [Vieni metai iki direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę termino] Komisija pasiūlo: a) ES reglamentą, kuriuo EIB suteikiama galimybė visiems ES G ir F energinio naudingumo klasės namų savininkams ir labai mažoms bei mažoms įmonėms užtikrinti galimybę ekonomiškai efektyviai ir ilgam laikui finansuoti esminę būsto ir labai mažų įmonių pastatų renovaciją per mažmeninius bankus, teikiančius suvienodintas ES paskolas renovacijai, užtikrintas valstybės garantijomis ir susietas su pastatų verte; b) ES struktūrinio finansavimo taisyklių pakeitimus, pagal kuriuos reikalaujama gerokai didesnę finansavimo dalį investuoti į G ir F energinio naudingumo klasės pastatų renovaciją.

2
  .   Valstybės narės imasi tinkamų reguliavimo priemonių, kad pašalintų neekonomines pastatų renovacijos kliūtis. Iš daugiau nei vieno pastato vieneto sudarytų pastatų atveju tokios priemonės gali apimti bendros nuosavybės struktūroms taikomo vieningo pritarimo reikalavimo panaikinimą arba galimybę tokioms struktūroms būti tiesioginiais finansinės paramos.

2.
     Valstybės narės, laikydamosi savo nacionalinių pastatų renovacijos planų ir siekdamos iki 2050 m. savo pastatų ūkį paversti visai netaršiu,
  sutelkia esamą
  finansavimą
  ir teikia tinkamas
  paramos bei kitas priemones, kuriomis
  vietos ir regionų valdžios institucijoms
  galima padėti šalinti rinkos kliūtis ir skatinti būtinas investicijas į energinę renovaciją.

3
  .   Valstybės narės kuo tinkamiau ekonomiškai efektyviai naudoja nacionalinį finansavimą ir lėšas, skiriamas pagal Sąjungos lygmens priemones, visų pirma Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę, Socialinio klimato fondo ir sanglaudos politikos fondų programas, programą „InvestEU“, taip pat pajamas iš apyvartinių taršos leidimų prekybos aukcionų pagal Direktyvą 2003/87/EB [iš dalies pakeistą ATLPS] ir kitų viešojo finansavimo šaltinių lėšas.

3
  .   Valstybės narės imasi tinkamų reguliavimo priemonių, kad pašalintų neekonomines pastatų renovacijos kliūtis. Iš daugiau nei vieno pastato vieneto sudarytų pastatų atveju tokios priemonės gali apimti bendros nuosavybės struktūroms taikomo vieningo pritarimo reikalavimo panaikinimą arba galimybę tokioms struktūroms būti tiesioginiais finansinės paramos gavėjais.

4
  .   Siekdamos remti investicijų telkimą, valstybės narės skatina vystyti galimybių suteikiantį finansavimą ir finansines priemones, kaip antai efektyvų energijos vartojimą remiančias paskolas ir hipotekas pastatams renovuoti, sutartis dėl energijos vartojimo efektyvumo, mokesčių paskatas, išsimokėjimo mokant mokesčius ar apmokant sąskaitas už komunalines paslaugas schemas, garantijų fondus, esminei renovacijai skirtus fondus, renovacijai, grindžiamai didele tikslinio energijos sutaupymo minimaliąja riba, skirtus fondus ir hipotekos portfelio standartus. Vadovaudamosi Eurostato gairėmis dėl sutarčių dėl energinio naudingumo registravimo valdžios sektoriaus apskaitoje jos kreipia investicijas į efektyviai energiją vartojančių viešųjų pastatų ūkį.

4.
     Valstybės narės
  ir ES
  kuo tinkamiau ekonomiškai efektyviai naudoja nacionalinį finansavimą ir lėšas, skiriamas pagal Sąjungos lygmens priemones, visų pirma
  sutelkiant
  Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę, Socialinio klimato fondo ir sanglaudos politikos fondų programas, programą „InvestEU“, taip pat pajamas iš apyvartinių taršos leidimų prekybos aukcionų pagal Direktyvą 2003/87/EB [iš dalies pakeistą ATLPS] ir kitų viešojo finansavimo šaltinių lėšas
  . Valstybės narės ir ES turėtų supaprastinti esamų lėšų sutelkimo vietos ir regionų lygmeniu procedūras.

5.
     Valstybės narės sudaro palankesnes sąlygas jungti projektus
  siekiant suteikti prieigą investuotojams ir sudaryti galimybę pasiūlyti
  kompleksinius sprendimus
  galimiems klientams
  . Valstybės narės priima priemones, kuriomis užtikrinama, kad finansų įstaigos plačiai ir nediskriminuodamos siūlytų efektyvų energijos vartojimą remiančius paskolų produktus pastatams renovuoti ir kad tie produktai būtų matomi ir prieinami vartotojams. Valstybės narės užtikrina, kad bankai ir kitos finansų įstaigos bei investuotojai gautų informaciją apie galimybes dalyvauti finansuojant pastatų energinio naudingumo.

5.
     Siekdamos remti investicijų telkimą, valstybės narės skatina vystyti galimybių suteikiantį finansavimą ir finansines priemones, kaip antai efektyvų energijos vartojimą remiančias paskolas ir hipotekas pastatams renovuoti, sutartis dėl energijos vartojimo efektyvumo, mokesčių paskatas, išsimokėjimo mokant mokesčius ar apmokant sąskaitas už komunalines paslaugas schemas, garantijų fondus, esminei renovacijai skirtus fondus, renovacijai, grindžiamai didele tikslinio energijos sutaupymo minimaliąja riba, skirtus fondus ir hipotekos portfelio standartus. Vadovaudamosi Eurostato gairėmis dėl sutarčių dėl energinio naudingumo registravimo valdžios sektoriaus apskaitoje jos kreipia investicijas į efektyviai energiją vartojančių viešųjų pastatų.

6
  .   Valstybės narės užtikrina, kad būtų sukurta techninės pagalbos priemonių, be kita ko, prieinamų per vieno langelio sistemą, kurios būtų skirtos visiems pastatų renovacijoje dalyvaujantiems subjektams, įskaitant namų savininkus ir administracinius, finansinius bei ekonominius subjektus, tarp jų ir mažąsias bei vidutines įmones.

6
  .   Valstybės narės sudaro palankesnes sąlygas jungti projektus
  ir sutelkti esamą finansavimą
  , kad
  vietos ir regionų valdžios institucijos
  galėtų
  sujungti renovacijos projektus ir padaryti juos patrauklius investuotojams, taikant
  kompleksinius
  finansavimo
  sprendimus
  renovuotinų pastatų grupėms
  . Valstybės narės priima priemones, kuriomis užtikrinama, kad finansų įstaigos plačiai ir nediskriminuodamos siūlytų efektyvų energijos vartojimą remiančius paskolų produktus pastatams renovuoti ir kad tie produktai būtų matomi ir prieinami vartotojams. Valstybės narės užtikrina, kad bankai ir kitos finansų įstaigos bei investuotojai gautų informaciją apie galimybes dalyvauti finansuojant pastatų energinio naudingumo didinimą.

7.
     Siekdamos užtikrinti, kad pastatų sektoriaus poreikiams patenkinti pakaktų kvalifikuotos darbo jėgos, valstybės narės nustato švietimo ir mokymo skatinimo priemones.

7.
     Valstybės narės užtikrina, kad būtų sukurta techninės pagalbos priemonių, be kita ko, prieinamų per vieno langelio sistemą, kurios būtų skirtos visiems pastatų renovacijoje dalyvaujantiems subjektams, įskaitant namų savininkus ir administracinius, finansinius bei ekonominius subjektus, tarp jų ir mažąsias bei vidutines įmones.

8
  .   Prireikus Komisija valstybių narių prašymu padeda nustatyti nacionalines ar regionines finansinės paramos programas, kurių tikslas –
  didinti
  pastatų, ypač esamų,
  energinį naudingumą
  remiant atsakingų nacionalinių arba regioninių institucijų ar įstaigų keitimąsi geriausios praktikos.

8.
     Siekdamos užtikrinti, kad pastatų sektoriaus poreikiams patenkinti pakaktų kvalifikuotos darbo jėgos, valstybės narės nustato švietimo ir mokymo skatinimo priemones bei finansavimą.

9
  .   Valstybės narės savo finansines priemones, susijusias su
  energinio naudingumo didinimu
  atliekant pastatų renovaciją, susieja su
  numatoma sutaupyti arba
  sutaupyta
  energija
  , nustatoma taikant vieną ar daugiau toliau nurodytų kriterijų:

9.
     Prireikus Komisija valstybių narių prašymu padeda nustatyti nacionalines ar regionines finansinės paramos programas, kurių tikslas –
  pasiekti
  pastatų, ypač esamų,
  nulinės ir beveik nulinės taršos standartus
  remiant atsakingų nacionalinių arba regioninių institucijų ar įstaigų keitimąsi geriausios praktikos pavyzdžiais.

a)

renovacijai naudojamos įrangos arba medžiagų energinį naudingumą; šiuo atveju renovacijai naudojamą įrangą arba medžiagas turi įrengti atitinkamai sertifikuotas arba kvalifikuotas įrengėjas ir jos turi atitikti pastato dalims taikomus
  minimaliuosius energinio naudingumo reikalavimus
  ;

minimaliuosius energinio naudingumo reikalavimus

| b) | standartines pastatuose
  sutaupytos energijos
  apskaičiavimo vertes; |
| --- | --- |

b)

standartines pastatuose
  sutaupytos energijos
  apskaičiavimo vertes;

sutaupytos energijos

| c) | energinio naudingumo padidėjimą, pasiektą tokia renovacija, palyginant prieš renovaciją ir po jos išduotus energinio naudingumo sertifikatus; |
| --- | --- |

c)

energinio naudingumo padidėjimą, pasiektą tokia renovacija, palyginant prieš renovaciją ir po jos išduotus energinio naudingumo sertifikatus;

| d) | energijos vartojimo audito rezultatus; |
| --- | --- |

d)

energijos vartojimo audito rezultatus;

| e) | kito aktualaus, skaidraus ir proporcingo metodo, kuris parodo energinio naudingumo padidėjimą, rezultatus. |
| --- | --- |

e)

kito aktualaus, skaidraus ir proporcingo metodo, kuris parodo energinio naudingumo padidėjimą, rezultatus.

10.
     Ne vėliau kaip nuo 2027 m. sausio 1 d. valstybės narės neteikia jokių finansinių paskatų iškastiniu kuru varomiems katilams įrengti, išskyrus atvejus, atrinktus investicijoms iki 2027 m. pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2021/1058 dėl (1) Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo 7 straipsnio 1 dalies h punkto i papunkčio trečią įtrauką ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2021/2115 dėl (2) BŽŪP strateginių planų 73 straipsnį.

10.
     Valstybės narės savo finansines priemones, susijusias su
  nuline tarša
  atliekant pastatų renovaciją, susieja su
  išmetamų teršalų mažinimu
  , nustatomu taikant vieną ar daugiau toliau nurodytų kriterijų:

| a) | renovacijai naudojamos įrangos arba medžiagų energinį naudingumą; šiuo atveju renovacijai naudojamą įrangą arba medžiagas turi įrengti atitinkamai sertifikuotas arba kvalifikuotas įrengėjas ir jos turi atitikti pastato dalims taikomus
  nulinės arba beveik nulinės taršos
  reikalavimus; |
| --- | --- |

a)

renovacijai naudojamos įrangos arba medžiagų energinį naudingumą; šiuo atveju renovacijai naudojamą įrangą arba medžiagas turi įrengti atitinkamai sertifikuotas arba kvalifikuotas įrengėjas ir jos turi atitikti pastato dalims taikomus
  nulinės arba beveik nulinės taršos
  reikalavimus;

nulinės arba beveik nulinės taršos

| b) | standartines pastatų
  nulinės taršos
  apskaičiavimo vertes; |
| --- | --- |

b)

standartines pastatų
  nulinės taršos
  apskaičiavimo vertes;

nulinės taršos

| c) | energinio naudingumo padidėjimą, pasiektą tokia renovacija, palyginant prieš renovaciją ir po jos išduotus energinio naudingumo sertifikatus; |
| --- | --- |

c)

energinio naudingumo padidėjimą, pasiektą tokia renovacija, palyginant prieš renovaciją ir po jos išduotus energinio naudingumo sertifikatus;

| d) | energijos vartojimo audito rezultatus; |
| --- | --- |

d)

energijos vartojimo audito rezultatus;

| e) | kito aktualaus, skaidraus ir proporcingo metodo, kuris parodo energinio naudingumo padidėjimą, rezultatus. |
| --- | --- |

e)

kito aktualaus, skaidraus ir proporcingo metodo, kuris parodo energinio naudingumo padidėjimą, rezultatus.

11.
     Valstybės narės skatina
  esminę renovaciją ir
  didelio masto programas,
  apimančias didelį skaičių
  pastatų, kuriomis, teikiant didesnę finansinę, mokestinę, administracinę ir techninę paramą,
  pirminės energijos poreikis iš viso sumažinamas bent 30 %
  . Valstybės narės
  užtikrina, kad viešojo finansavimo paskatomis remiama
  etapinė esminė renovacija
  būtų vykdoma renovacijos pase nustatyta seka
  .

11
  .   Ne vėliau kaip nuo 2027 m. sausio 1 d. valstybės narės neteikia jokių finansinių paskatų iškastiniu kuru varomiems katilams įrengti, išskyrus atvejus, atrinktus investicijoms iki 2027 m. pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2021/1058 dėl (1) Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo 7 straipsnio 1 dalies h punkto i papunkčio trečią įtrauką ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2021/2115 dėl (2) BŽŪP strateginių planų 73 straipsnį.

12.
     Finansinės paskatos pirmiausia skiriamos pažeidžiamiems namų ūkiams ir energijos nepriteklių patiriantiems arba socialiniuose būstuose gyvenantiems asmenims, kaip nustatyta Direktyvos (ES).../ [nauja redakcija išdėstytos EVED] 22 straipsnyje. [nauja redakcija išdėstyta Energijos vartojimo efektyvumo direktyva]

12
  .   Valstybės narės skatina didelio masto programas, kuriomis, teikiant didesnę finansinę, mokestinę, administracinę ir techninę paramą, siekiama užtikrinti, kad pastatai
  būtų netaršūs
  , o bendras
  teršalų išmetimas būtų nulinis
  .
  Nuo 2027 m. sausio 1 d.
  valstybės narės
  neteikia jokios finansinės, fiskalinės, administracinės ir techninės paramos
  etapinei esminei renovacijai.

13.
     Teikdamos finansines paskatas pastatų ar pastato vienetų savininkams nuomojamiems pastatams ar pastato vienetams renovuoti, valstybės narės užtikrina, kad finansinės paskatos būtų naudingos tiek savininkams, tiek nuomininkams, visų pirma skirdamos paramą nuomai arba nustatydamos nuomos mokesčio didinimo viršutines ribas.

13
  .   Finansinės paskatos pirmiausia skiriamos pažeidžiamiems namų ūkiams ir energijos nepriteklių patiriantiems arba socialiniuose būstuose gyvenantiems asmenims, kaip nustatyta Direktyvos (ES).../ [nauja redakcija išdėstytos EVED] 22 straipsnyje. [nauja redakcija išdėstyta Energijos vartojimo efektyvumo direktyva].

14
  .   Teikdamos finansines paskatas pastatų ar pastato vienetų savininkams nuomojamiems pastatams ar pastato vienetams renovuoti, valstybės narės užtikrina, kad finansinės paskatos būtų naudingos tiek savininkams, tiek nuomininkams, visų pirma skirdamos paramą nuomai arba nustatydamos nuomos mokesčio didinimo viršutines ribas.

15.
     
  ES ir valstybės narės teikia specialų tikslinį finansavimą pastatų, kurie oficialiai saugomi kaip tam tikros aplinkos dalis arba dėl jų ypatingos architektūrinės ar istorinės vertės, renovacijai, skirtai energijos vartojimo efektyvumui didinti.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Siekiant sėkmingai įgyvendinti direktyvą, svarbu numatyti tinkamą finansavimą vietos ir regionų valdžios institucijoms.

50 pakeitimas

50 pakeitimas

16 straipsnis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| Energinio naudingumo sertifikatai | Energinio naudingumo sertifikatai |
| 1.   Valstybės narės parengia būtinas priemones energinio pastatų naudingumo sertifikavimo sistemai nustatyti. Energinio naudingumo sertifikatuose nurodomas pastato energinis naudingumas, išreikštas suvartojamos pirminės energijos skaitiniu rodikliu kWh kvadratiniam metrui per metus, ir referenciniai dydžiai, kaip antai minimalieji energinio naudingumo reikalavimai, minimalieji energinio naudingumo standartai, energijos beveik nevartojantiems pastatams taikomi reikalavimai ir visai netaršiems pastatams taikomi reikalavimai, kad pastato ar pastato vieneto savininkai ar nuomininkai galėtų palyginti ir įvertinti jų energinį naudingumą. | 1.   Valstybės narės parengia būtinas priemones energinio pastatų naudingumo sertifikavimo sistemai nustatyti. Energinio naudingumo sertifikatuose nurodomas pastato energinis naudingumas, išreikštas suvartojamos pirminės energijos skaitiniu rodikliu kWh kvadratiniam metrui per metus, ir referenciniai dydžiai, kaip antai minimalieji energinio naudingumo reikalavimai, minimalieji energinio naudingumo standartai, energijos beveik nevartojantiems pastatams taikomi reikalavimai ir visai netaršiems pastatams taikomi reikalavimai, kad pastato ar pastato vieneto savininkai ar nuomininkai galėtų palyginti ir įvertinti jų energinį naudingumą. |
| 2.   Ne vėliau kaip 2025 m. gruodžio 31 d. energinio naudingumo sertifikatas turi atitikti V priede pateiktą šabloną. Jame pagal uždarą tik A–G raidžių skalę nurodoma pastato energinio naudingumo klasė. Raidė A žymi 2 straipsnio 2 punkte apibrėžtus visai netaršius pastatus, o raidė G – 15 % nacionalinio pastatų ūkio pastatų, kurie skalės įvedimo metu buvo prasčiausio energinio naudingumo. Valstybės narės užtikrina, kad energinio naudingumo rodiklių diapazonas tarp likusių (B–F) energinio naudingumo klasių būtų išdėstytas tolygiai. Valstybės narės užtikrina, kad energinio naudingumo sertifikatų vaizdinė tapatybė visoje jų teritorijoje būtų vienoda. | 2.   Ne vėliau kaip 2025 m. gruodžio 31 d. energinio naudingumo sertifikatas turi atitikti V priede pateiktą šabloną. Jame pagal uždarą tik A–G raidžių skalę nurodoma pastato energinio naudingumo klasė. Raidė A + žymi 2 straipsnio 2 punkte apibrėžtus visai netaršius pastatus, o raidė G – 15 % nacionalinio pastatų ūkio pastatų, kurie skalės įvedimo metu buvo prasčiausio energinio naudingumo. Valstybės narės užtikrina, kad energinio naudingumo rodiklių diapazonas tarp likusių (B–F) energinio naudingumo klasių būtų išdėstytas tolygiai. Valstybės narės užtikrina, kad energinio naudingumo sertifikatų vaizdinė tapatybė visoje jų teritorijoje būtų vienoda. |
| 3.   Valstybės narės užtikrina energinio naudingumo sertifikatų kokybę, patikimumą ir įperkamumą. Jos užtikrina, kad energinio naudingumo sertifikatus išduotų nepriklausomi ekspertai po to, kai jie apsilanko vietoje. | 3.   Valstybės narės užtikrina energinio naudingumo sertifikatų kokybę, patikimumą ir įperkamumą. Jos užtikrina, kad energinio naudingumo sertifikatus išduotų nepriklausomi ekspertai po to, kai jie apsilanko vietoje. |
| 4.   Energinio naudingumo sertifikate pateikiamos rekomendacijos dėl pastato ar pastato vieneto
  ekonomiškai efektyvaus energinio naudingumo gerinimo ir
  eksploatavimo metu išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo, išskyrus atvejus, kai pastatas ar pastato vienetas jau atitinka taikomą visai netaršių pastatų standartą. Energinio naudingumo sertifikate pateikiamos rekomendacijos apima: | 4.   Energinio naudingumo sertifikate pateikiamos rekomendacijos dėl pastato ar pastato vieneto eksploatavimo metu išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo, išskyrus atvejus, kai pastatas ar pastato vienetas jau atitinka taikomą visai netaršių pastatų standartą. Energinio naudingumo sertifikate pateikiamos rekomendacijos apima: |
| a) | priemones, susijusias su kapitaline pastato apvalkalo arba techninės (-ių) pastato sistemos (-ų) renovacija; ir |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

Energinio naudingumo sertifikatai

Energinio naudingumo sertifikatai

1.   Valstybės narės parengia būtinas priemones energinio pastatų naudingumo sertifikavimo sistemai nustatyti. Energinio naudingumo sertifikatuose nurodomas pastato energinis naudingumas, išreikštas suvartojamos pirminės energijos skaitiniu rodikliu kWh kvadratiniam metrui per metus, ir referenciniai dydžiai, kaip antai minimalieji energinio naudingumo reikalavimai, minimalieji energinio naudingumo standartai, energijos beveik nevartojantiems pastatams taikomi reikalavimai ir visai netaršiems pastatams taikomi reikalavimai, kad pastato ar pastato vieneto savininkai ar nuomininkai galėtų palyginti ir įvertinti jų energinį naudingumą.

1.   Valstybės narės parengia būtinas priemones energinio pastatų naudingumo sertifikavimo sistemai nustatyti. Energinio naudingumo sertifikatuose nurodomas pastato energinis naudingumas, išreikštas suvartojamos pirminės energijos skaitiniu rodikliu kWh kvadratiniam metrui per metus, ir referenciniai dydžiai, kaip antai minimalieji energinio naudingumo reikalavimai, minimalieji energinio naudingumo standartai, energijos beveik nevartojantiems pastatams taikomi reikalavimai ir visai netaršiems pastatams taikomi reikalavimai, kad pastato ar pastato vieneto savininkai ar nuomininkai galėtų palyginti ir įvertinti jų energinį naudingumą.

2.   Ne vėliau kaip 2025 m. gruodžio 31 d. energinio naudingumo sertifikatas turi atitikti V priede pateiktą šabloną. Jame pagal uždarą tik A–G raidžių skalę nurodoma pastato energinio naudingumo klasė. Raidė A žymi 2 straipsnio 2 punkte apibrėžtus visai netaršius pastatus, o raidė G – 15 % nacionalinio pastatų ūkio pastatų, kurie skalės įvedimo metu buvo prasčiausio energinio naudingumo. Valstybės narės užtikrina, kad energinio naudingumo rodiklių diapazonas tarp likusių (B–F) energinio naudingumo klasių būtų išdėstytas tolygiai. Valstybės narės užtikrina, kad energinio naudingumo sertifikatų vaizdinė tapatybė visoje jų teritorijoje būtų vienoda.

2.   Ne vėliau kaip 2025 m. gruodžio 31 d. energinio naudingumo sertifikatas turi atitikti V priede pateiktą šabloną. Jame pagal uždarą tik A–G raidžių skalę nurodoma pastato energinio naudingumo klasė. Raidė A + žymi 2 straipsnio 2 punkte apibrėžtus visai netaršius pastatus, o raidė G – 15 % nacionalinio pastatų ūkio pastatų, kurie skalės įvedimo metu buvo prasčiausio energinio naudingumo. Valstybės narės užtikrina, kad energinio naudingumo rodiklių diapazonas tarp likusių (B–F) energinio naudingumo klasių būtų išdėstytas tolygiai. Valstybės narės užtikrina, kad energinio naudingumo sertifikatų vaizdinė tapatybė visoje jų teritorijoje būtų vienoda.

3.   Valstybės narės užtikrina energinio naudingumo sertifikatų kokybę, patikimumą ir įperkamumą. Jos užtikrina, kad energinio naudingumo sertifikatus išduotų nepriklausomi ekspertai po to, kai jie apsilanko vietoje.

3.   Valstybės narės užtikrina energinio naudingumo sertifikatų kokybę, patikimumą ir įperkamumą. Jos užtikrina, kad energinio naudingumo sertifikatus išduotų nepriklausomi ekspertai po to, kai jie apsilanko vietoje.

4.   Energinio naudingumo sertifikate pateikiamos rekomendacijos dėl pastato ar pastato vieneto
  ekonomiškai efektyvaus energinio naudingumo gerinimo ir
  eksploatavimo metu išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo, išskyrus atvejus, kai pastatas ar pastato vienetas jau atitinka taikomą visai netaršių pastatų standartą. Energinio naudingumo sertifikate pateikiamos rekomendacijos apima:

4.   Energinio naudingumo sertifikate pateikiamos rekomendacijos dėl pastato ar pastato vieneto eksploatavimo metu išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo, išskyrus atvejus, kai pastatas ar pastato vienetas jau atitinka taikomą visai netaršių pastatų standartą. Energinio naudingumo sertifikate pateikiamos rekomendacijos apima:

a)

priemones, susijusias su kapitaline pastato apvalkalo arba techninės (-ių) pastato sistemos (-ų) renovacija; ir

| a) | priemones, susijusias su kapitaline pastato apvalkalo arba techninės (-ių) pastato sistemos (-ų) renovacija; ir |
| --- | --- |

a)

priemones, susijusias su kapitaline pastato apvalkalo arba techninės (-ių) pastato sistemos (-ų) renovacija; ir

| b) | priemones atskiroms pastato dalims, neatsižvelgiant į kapitalinę pastato apvalkalo arba techninės (-ių) pastato sistemos (-ų) renovaciją. |
| --- | --- |

b)

priemones atskiroms pastato dalims, neatsižvelgiant į kapitalinę pastato apvalkalo arba techninės (-ių) pastato sistemos (-ų) renovaciją.

| b) | priemones atskiroms pastato dalims, neatsižvelgiant į kapitalinę pastato apvalkalo arba techninės (-ių) pastato sistemos (-ų) renovaciją. |
| --- | --- |

b)

priemones atskiroms pastato dalims, neatsižvelgiant į kapitalinę pastato apvalkalo arba techninės (-ių) pastato sistemos (-ų) renovaciją.

5.   Energinio naudingumo sertifikate pateikiamas rekomendacijas turi būti įmanoma techniškai įgyvendinti tame konkrečiame pastate ir jose nurodomas numatomas sutaupyti energijos kiekis ir eksploatavimo metu išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažinimas. Jose gali būti nurodomi atsipirkimo laikotarpiai arba ekonominė nauda per pastato ekonominio gyvavimo laikotarpį.

5.   Energinio naudingumo sertifikate pateikiamas rekomendacijas turi būti įmanoma techniškai įgyvendinti tame konkrečiame pastate ir jose nurodomas numatomas sutaupyti energijos kiekis ir eksploatavimo metu išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažinimas
  iki nulio arba beveik iki nulio.
  Jose gali būti nurodomi atsipirkimo laikotarpiai arba ekonominė nauda per pastato ekonominio gyvavimo laikotarpį.

6.   Rekomendacijose taip pat pateikiamas vertinimas, ar šildymo arba oro kondicionavimo sistemą galima pritaikyti veikti esant efektyvesniems temperatūros nuostačiams, pvz., naudojant nedidelės šilumos skleidimo įtaisus vandeninėse šildymo sistemose, įskaitant reikiamą šiluminės galios atidavimo būdą ir temperatūros bei srauto reikalavimus.

6.   Rekomendacijose taip pat pateikiamas vertinimas, ar šildymo arba oro kondicionavimo sistemą galima pritaikyti veikti esant efektyvesniems temperatūros nuostačiams, pvz., naudojant nedidelės šilumos skleidimo įtaisus vandeninėse šildymo sistemose, įskaitant reikiamą šiluminės galios atidavimo būdą ir temperatūros bei srauto reikalavimus.

7.   Energinio naudingumo sertifikate nurodoma, kur savininkas arba nuomininkas gali gauti išsamesnę informaciją, įskaitant dėl energinio naudingumo sertifikate pateiktų rekomendacijų ekonominio efektyvumo. Ekonominio efektyvumo įvertinimas grindžiamas standartinėmis sąlygomis, kaip antai energijos sutaupymo vertinimu ir bazinėmis energijos kainomis bei preliminaria kaštų prognoze. Be to, jame pateikiama informacija apie rekomendacijoms
  įgyvendinti reikalingus veiksmus
  . Savininkui arba nuomininkui taip pat gali būti pateikiama kita informacija susijusiais klausimais, pavyzdžiui, dėl energijos vartojimo audito arba finansinio ar kitokio pobūdžio paskatų bei finansavimo galimybių, arba patarimų, kaip pagerinti pastato atsparumą klimato kaitai.

7.   Energinio naudingumo sertifikate nurodoma, kur savininkas arba nuomininkas gali gauti išsamesnę informaciją, įskaitant dėl energinio naudingumo sertifikate pateiktų rekomendacijų ekonominio efektyvumo. Ekonominio efektyvumo įvertinimas grindžiamas standartinėmis sąlygomis, kaip antai energijos sutaupymo vertinimu ir bazinėmis energijos kainomis bei preliminaria kaštų prognoze. Be to, jame pateikiama informacija apie rekomendacijų
  įgyvendinimą
  . Savininkui arba nuomininkui taip pat gali būti pateikiama kita informacija susijusiais klausimais, pavyzdžiui, dėl energijos vartojimo audito arba finansinio ar kitokio pobūdžio paskatų bei finansavimo galimybių, arba patarimų, kaip pagerinti pastato atsparumą klimato kaitai.

8.   Pastato vienetų sertifikatas gali būti išduotas remiantis:

8.   Pastato vienetų sertifikatas gali būti išduotas remiantis:

| a) | bendru viso pastato sertifikavimu; arba |
| --- | --- |

a)

bendru viso pastato sertifikavimu; arba

| a) | bendru viso pastato sertifikavimu; arba |
| --- | --- |

a)

bendru viso pastato sertifikavimu; arba

| b) | kito reprezentacinio to paties pastato vieneto, turinčio tokias pačias su energija susijusias savybes, įvertinimu. |
| --- | --- |

b)

kito reprezentacinio to paties pastato vieneto, turinčio tokias pačias su energija susijusias savybes, įvertinimu.

| b) | kito reprezentacinio to paties pastato vieneto, turinčio tokias pačias su energija susijusias savybes, įvertinimu. |
| --- | --- |

b)

kito reprezentacinio to paties pastato vieneto, turinčio tokias pačias su energija susijusias savybes, įvertinimu.

9.   Vienai šeimai skirtas namas gali būti sertifikuojamas atsižvelgiant į kito reprezentacinio panašiai suprojektuoto ir panašaus dydžio pastato, pasižyminčio panašiomis su faktiniu energiniu naudingumu susijusiomis savybėmis, vertinimą, jei tokį atitikimą gali patvirtinti energinio naudingumo sertifikatą išduodantis ekspertas.

9.   Vienai šeimai skirtas namas gali būti sertifikuojamas atsižvelgiant į kito reprezentacinio panašiai suprojektuoto ir panašaus dydžio pastato, pasižyminčio panašiomis su faktiniu energiniu naudingumu susijusiomis savybėmis, vertinimą, jei tokį atitikimą gali patvirtinti energinio naudingumo sertifikatą išduodantis ekspertas.

10.   Energinio naudingumo sertifikatas galioja ne ilgiau kaip penkerius metus. Tačiau pagal 2 dalį nustatytoms A, B arba C energinio naudingumo klasėms priskiriamų pastatų energinio naudingumo sertifikatas galioja ne ilgiau kaip 10 metų.

10.   Energinio naudingumo sertifikatas galioja ne ilgiau kaip penkerius metus. Tačiau pagal 2 dalį nustatytoms A, B arba C energinio naudingumo klasėms priskiriamų pastatų energinio naudingumo sertifikatas galioja ne ilgiau kaip 10 metų.

11.   Tiems atvejams, kai atnaujinami tik atskiri elementai (pagal bendras arba individualias priemones), valstybės narės nustato supaprastintas energinio naudingumo sertifikato atnaujinimo procedūras. Valstybės narės supaprastintas energinio naudingumo sertifikato atnaujinimo procedūras nustato ir tiems atvejams, kai įgyvendinamos renovacijos pase nurodytos priemonės.

11.   Tiems atvejams, kai atnaujinami tik atskiri elementai (pagal bendras arba individualias priemones), valstybės narės nustato supaprastintas energinio naudingumo sertifikato atnaujinimo procedūras. Valstybės narės supaprastintas energinio naudingumo sertifikato atnaujinimo procedūras nustato ir tiems atvejams, kai įgyvendinamos renovacijos pase nurodytos priemonės.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Minimalieji reikalavimai turi būti suderinti su poveikio klimatui neutralumu, kad būtų išvengta priklausomybės nuo iškastinio kuro palaikymo efekto.

51 pakeitimas

51 pakeitimas

17 straipsnio 1 dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Valstybės narės užtikrina, kad būtų išduodamas skaitmeninis energinio naudingumo sertifikatas, skirtas: | 1.   Valstybės narės užtikrina, kad būtų išduodamas skaitmeninis energinio naudingumo sertifikatas, skirtas: |
| a) | pastatams ar pastato vienetams, kurie yra statomi, , kuriuose atlikta kapitalinė renovacija, kurie yra parduodami arba išnuomojami naujiems nuomininkams 
  arba kurių nuomos sutartis atnaujinama
  ; ir |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

1.   Valstybės narės užtikrina, kad būtų išduodamas skaitmeninis energinio naudingumo sertifikatas, skirtas:

1.   Valstybės narės užtikrina, kad būtų išduodamas skaitmeninis energinio naudingumo sertifikatas, skirtas:

a)

pastatams ar pastato vienetams, kurie yra statomi, , kuriuose atlikta kapitalinė renovacija, kurie yra parduodami arba išnuomojami naujiems nuomininkams 
  arba kurių nuomos sutartis atnaujinama
  ; ir

arba kurių nuomos sutartis atnaujinama

| a) | pastatams ar pastato vienetams, kurie yra statomi kuriuose atlikta kapitalinė renovacija, kurie yra parduodami arba išnuomojami naujiems nuomininkams; ir |
| --- | --- |

a)

pastatams ar pastato vienetams, kurie yra statomi kuriuose atlikta kapitalinė renovacija, kurie yra parduodami arba išnuomojami naujiems nuomininkams; ir

| b) | pastatams, kurie priklauso viešosioms įstaigoms arba kuriuos tokios įstaigos užima. |
| --- | --- |

b)

pastatams, kurie priklauso viešosioms įstaigoms arba kuriuos tokios įstaigos užima.

| b) | pastatams, kurie priklauso viešosioms įstaigoms arba kuriuos tokios įstaigos užima. |
| --- | --- |

b)

pastatams, kurie priklauso viešosioms įstaigoms arba kuriuos tokios įstaigos užima.

Šis reikalavimas išduoti energinio naudingumo sertifikatą netaikomas tais atvejais, kai pagal Direktyvą 2010/31/ES arba pagal šią direktyvą yra išduotas sertifikatas tam pastatui ar pastato vienetui skirtas sertifikatas ir jis dar galioja.

Šis reikalavimas išduoti energinio naudingumo sertifikatą netaikomas tais atvejais, kai pagal Direktyvą 2010/31/ES arba pagal šią direktyvą yra išduotas sertifikatas tam pastatui ar pastato vienetui skirtas sertifikatas ir jis dar galioja.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Kai kuriose valstybėse narėse sutartys yra savaime pratęsiamos. Pakeitus šį procesą, gali kilti teisinių ginčų.

52 pakeitimas

52 pakeitimas

17 straipsnio 2 dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės nustato reikalavimą, kad statant, parduodant ar išnuomojant pastatą ar pastato vienetą 
  arba atnaujinant jo nuomos sutartį
   energinio naudingumo sertifikatas būtų parodomas potencialiam nuomininkui arba pirkėjui arba įteikiamas, jei jis pastatą arba pastato vienetą nusipirko arba išsinuomojo. | Valstybės narės nustato reikalavimą, kad statomų, parduodamų arba nuomojamų pastatų ar pastato vienetų atveju potencialiam naujam nuomininkui arba pirkėjui būtų parodomas, o pirkėjui arba naujam nuomininkui įteikiamas energinio naudingumo sertifikatas. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

Valstybės narės nustato reikalavimą, kad statant, parduodant ar išnuomojant pastatą ar pastato vienetą 
  arba atnaujinant jo nuomos sutartį
   energinio naudingumo sertifikatas būtų parodomas potencialiam nuomininkui arba pirkėjui arba įteikiamas, jei jis pastatą arba pastato vienetą nusipirko arba išsinuomojo.

arba atnaujinant jo nuomos sutartį

Valstybės narės nustato reikalavimą, kad statomų, parduodamų arba nuomojamų pastatų ar pastato vienetų atveju potencialiam naujam nuomininkui arba pirkėjui būtų parodomas, o pirkėjui arba naujam nuomininkui įteikiamas energinio naudingumo sertifikatas.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Kai kuriose valstybėse narėse sutartys yra savaime pratęsiamos. Pakeitus šį procesą, gali kilti teisinių ginčų.

53 pakeitimas

53 pakeitimas

19 straipsnio 1 dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| Pastatų energinio naudingumo duomenų bazės 1. Kiekviena valstybė narė sukuria nacionalinę pastatų energinio naudingumo duomenų
  bazę
  , kurioje galima rinkti duomenis apie pastatų energinį naudingumą ir bendrą nacionalinio pastatų ūkio energinį naudingumą. Duomenų bazė suteikia galimybę rinkti duomenis, susijusius su energinio naudingumo sertifikatais, patikrinimais, pastatų renovacijos pasais, pažangiojo parengtumo rodikliais ir apskaičiuotu arba skaitikliais išmatuotu atitinkamų pastatų suvartojamu energijos kiekiu. | Pastatų energinio naudingumo
  ir išmetamųjų teršalų
  duomenų bazės. Kiekviena valstybė narė sukuria nacionalines pastatų energinio naudingumo
  ir susijusių išmetamųjų teršalų
  duomenų
  bazes su pagal regionus suskirstytais duomenimis
  , kuriose galima rinkti duomenis apie pastatų energinį naudingumą ir bendrą nacionalinio pastatų ūkio energinį naudingumą
  bei išmetamuosius teršalus
  . Duomenų bazė suteikia galimybę rinkti duomenis, susijusius su energinio naudingumo sertifikatais, patikrinimais, pastatų renovacijos pasais, pažangiojo parengtumo rodikliais ir apskaičiuotu arba skaitikliais išmatuotu atitinkamų pastatų suvartojamu energijos kiekiu. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

Pastatų energinio naudingumo duomenų bazės 1. Kiekviena valstybė narė sukuria nacionalinę pastatų energinio naudingumo duomenų
  bazę
  , kurioje galima rinkti duomenis apie pastatų energinį naudingumą ir bendrą nacionalinio pastatų ūkio energinį naudingumą. Duomenų bazė suteikia galimybę rinkti duomenis, susijusius su energinio naudingumo sertifikatais, patikrinimais, pastatų renovacijos pasais, pažangiojo parengtumo rodikliais ir apskaičiuotu arba skaitikliais išmatuotu atitinkamų pastatų suvartojamu energijos kiekiu.

bazę

Pastatų energinio naudingumo
  ir išmetamųjų teršalų
  duomenų bazės. Kiekviena valstybė narė sukuria nacionalines pastatų energinio naudingumo
  ir susijusių išmetamųjų teršalų
  duomenų
  bazes su pagal regionus suskirstytais duomenimis
  , kuriose galima rinkti duomenis apie pastatų energinį naudingumą ir bendrą nacionalinio pastatų ūkio energinį naudingumą
  bei išmetamuosius teršalus
  . Duomenų bazė suteikia galimybę rinkti duomenis, susijusius su energinio naudingumo sertifikatais, patikrinimais, pastatų renovacijos pasais, pažangiojo parengtumo rodikliais ir apskaičiuotu arba skaitikliais išmatuotu atitinkamų pastatų suvartojamu energijos kiekiu.

ir išmetamųjų teršalų

ir susijusių išmetamųjų teršalų

bazes su pagal regionus suskirstytais duomenimis

bei išmetamuosius teršalus

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Svarbu sukurti nacionalines pastatų energinio naudingumo ir išmetamųjų teršalų duomenų bazes, kuriose duomenys būtų suskirstyti pagal regionus.

54 pakeitimas

54 pakeitimas

26 straipsnio 3 dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės užtikrina, kad už šios direktyvos įgyvendinimą atsakingi subjektai galėtų gauti gairių ir mokymų. Gairėse ir mokymuose dėmesys skiriamas energijos vartojimo efektyvumo didinimo svarbai ir sudaromos sąlygos apsvarstyti, kaip planuojant, projektuojant, statant ir renovuojant pramoninius bei gyvenamuosius rajonus optimaliai suderinti energijos vartojimo efektyvumo didinimą, išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio
  mažinimą
  , atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimą ir centralizuotą šilumos bei vėsumos tiekimą. Gairėse ir mokymuose taip pat gali būti aptariami struktūriniai patobulinimai, prisitaikymas prie klimato kaitos, priešgaisrinė sauga, su dideliu seisminiu aktyvumu susijusi rizika, pavojingųjų medžiagų, įskaitant asbestą, šalinimas, teršalų (įskaitant smulkias kietąsias daleles) išmetimas ir prieinamumas asmenis su negalia. | Valstybės narės užtikrina, kad
  vietos ir regionų valdžios institucijos ir
  už šios už šios direktyvos įgyvendinimą atsakingi subjektai galėtų gauti gairių ir mokymų. Gairėse ir mokymuose dėmesys skiriamas
  energijos ir medžiagų poreikio mažinimo ir
  energijos vartojimo efektyvumo didinimo svarbai
  , siekiant užtikrinti, kad per visą pastatų gyvavimo ciklą būtų laikomasi nulinės arba beveik nulinės taršos standartų
  , ir sudaromos sąlygos apsvarstyti, kaip planuojant, projektuojant, statant ir renovuojant pramoninius bei gyvenamuosius rajonus optimaliai suderinti
  energijos ir medžiagų poreikio mažinimą,
  energijos vartojimo efektyvumo didinimą, išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio
  sumažinimą iki nulio
  , atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimą ir centralizuotą šilumos bei vėsumos tiekimą. Gairėse ir mokymuose taip pat
  numatomi žemės naudojimo ir miestų planavimo politikos klausimai
  ir gali būti aptariami struktūriniai patobulinimai, prisitaikymas prie klimato kaitos, priešgaisrinė sauga, su dideliu seisminiu aktyvumu susijusi rizika, pavojingųjų medžiagų, įskaitant asbestą, šalinimas, teršalų (įskaitant smulkias kietąsias daleles) išmetimas ir prieinamumas asmenis su negalia. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

Valstybės narės užtikrina, kad už šios direktyvos įgyvendinimą atsakingi subjektai galėtų gauti gairių ir mokymų. Gairėse ir mokymuose dėmesys skiriamas energijos vartojimo efektyvumo didinimo svarbai ir sudaromos sąlygos apsvarstyti, kaip planuojant, projektuojant, statant ir renovuojant pramoninius bei gyvenamuosius rajonus optimaliai suderinti energijos vartojimo efektyvumo didinimą, išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio
  mažinimą
  , atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimą ir centralizuotą šilumos bei vėsumos tiekimą. Gairėse ir mokymuose taip pat gali būti aptariami struktūriniai patobulinimai, prisitaikymas prie klimato kaitos, priešgaisrinė sauga, su dideliu seisminiu aktyvumu susijusi rizika, pavojingųjų medžiagų, įskaitant asbestą, šalinimas, teršalų (įskaitant smulkias kietąsias daleles) išmetimas ir prieinamumas asmenis su negalia.

mažinimą

Valstybės narės užtikrina, kad
  vietos ir regionų valdžios institucijos ir
  už šios už šios direktyvos įgyvendinimą atsakingi subjektai galėtų gauti gairių ir mokymų. Gairėse ir mokymuose dėmesys skiriamas
  energijos ir medžiagų poreikio mažinimo ir
  energijos vartojimo efektyvumo didinimo svarbai
  , siekiant užtikrinti, kad per visą pastatų gyvavimo ciklą būtų laikomasi nulinės arba beveik nulinės taršos standartų
  , ir sudaromos sąlygos apsvarstyti, kaip planuojant, projektuojant, statant ir renovuojant pramoninius bei gyvenamuosius rajonus optimaliai suderinti
  energijos ir medžiagų poreikio mažinimą,
  energijos vartojimo efektyvumo didinimą, išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio
  sumažinimą iki nulio
  , atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimą ir centralizuotą šilumos bei vėsumos tiekimą. Gairėse ir mokymuose taip pat
  numatomi žemės naudojimo ir miestų planavimo politikos klausimai
  ir gali būti aptariami struktūriniai patobulinimai, prisitaikymas prie klimato kaitos, priešgaisrinė sauga, su dideliu seisminiu aktyvumu susijusi rizika, pavojingųjų medžiagų, įskaitant asbestą, šalinimas, teršalų (įskaitant smulkias kietąsias daleles) išmetimas ir prieinamumas asmenis su negalia.

vietos ir regionų valdžios institucijos ir

energijos ir medžiagų poreikio mažinimo ir

, siekiant užtikrinti, kad per visą pastatų gyvavimo ciklą būtų laikomasi nulinės arba beveik nulinės taršos standartų

energijos ir medžiagų poreikio mažinimą,

sumažinimą iki nulio

numatomi žemės naudojimo ir miestų planavimo politikos klausimai

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Savaime suprantama.

55 pakeitimas

55 pakeitimas

3 priedas

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| Bendras naujo visai netaršaus pastato per metus suvartojamos pirminės energijos kiekis turi atitikti toliau pateiktoje lentelėje
  nurodytas didžiausias galimas ribines vertes.
  [...] Bendras naujo ar renovuoto visai netaršaus pastato per metus suvartojamos pirminės energijos kiekis grynąja metine verte visiškai padengia – vietoje pagaminta atsinaujinančiųjų išteklių energija, atitinkanti Direktyvos (ES) 2018/2001 [iš dalies pakeistos Atsinaujinančiųjų energijos išteklių direktyvos] 7 straipsnio kriterijus, – atsinaujinančiųjų išteklių energija, gaunama iš atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijos, kaip apibrėžta Direktyvos (ES) 2018/2001 [iš dalies pakeistos Atsinaujinančiųjų energijos išteklių direktyvos] 22 straipsnyje, arba – atsinaujinančiųjų išteklių energija ir efektyvios centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo sistemos atliekinė šiluma pagal Direktyvos (ES) .../... [nauja redakcija išdėstytos Energijos vartojimo efektyvumo direktyvos] 24 straipsnio 1 dalį. Visai netaršus pastatas vietoje negali išskirti jokio anglies dioksido iš iškastinio kuro. Tik tais atvejais, kai dėl pastato pobūdžio arba nesant galimybės prisijungti prie atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijų ar naudotis reikalavimus atitinkančiomis centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo sistemomis techniškai neįmanoma įvykdyti pirmoje pastraipoje nustatytų reikalavimų, bendrą per metus suvartojamos pirminės energijos kiekį taip pat galima padengti energija iš tinklo, atitinkančio nacionaliniu lygmeniu nustatytus kriterijus. | Bendras naujo visai netaršaus pastato per metus suvartojamos pirminės energijos kiekis turi atitikti
  4–6 straipsniuose nustatytą metodiką. Tai turėtų būti rengiama ir papildyta reikalavimais dėl išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų, siekiant užtikrinti atitiktį ES poveikio klimatui neutralizavimo tikslui.
  [...] Bendras naujo ar renovuoto visai netaršaus pastato per metus suvartojamos pirminės energijos kiekis grynąja metine verte visiškai padengia – vietoje pagaminta
  ar tinklais tiekiama
  atsinaujinančiųjų išteklių energija
  arba iš atliekų gaminama energija
  , atitinkanti Direktyvos (ES) 2018/2001 [iš dalies pakeistos Atsinaujinančiųjų energijos išteklių direktyvos] 7 straipsnio kriterijus, – atsinaujinančiųjų išteklių energija, gaunama iš atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijos, kaip apibrėžta Direktyvos (ES) 2018/2001 [iš dalies pakeistos Atsinaujinančiųjų energijos išteklių direktyvos] 22 straipsnyje, arba – atsinaujinančiųjų išteklių energija ir efektyvios centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo sistemos atliekinė šiluma pagal Direktyvos (ES) .../... [nauja redakcija išdėstytos Energijos vartojimo efektyvumo direktyvos] 24 straipsnio 1 dalį. Visai netaršus pastatas vietoje negali išskirti jokio anglies dioksido iš iškastinio kuro. Tik tais atvejais, kai dėl pastato pobūdžio arba nesant galimybės prisijungti prie atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijų ar naudotis reikalavimus atitinkančiomis centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo sistemomis techniškai neįmanoma įvykdyti pirmoje pastraipoje nustatytų reikalavimų, bendrą per metus suvartojamos pirminės energijos kiekį taip pat galima padengti energija iš tinklo, atitinkančio nacionaliniu lygmeniu nustatytus kriterijus. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

Bendras naujo visai netaršaus pastato per metus suvartojamos pirminės energijos kiekis turi atitikti toliau pateiktoje lentelėje
  nurodytas didžiausias galimas ribines vertes.
  [...] Bendras naujo ar renovuoto visai netaršaus pastato per metus suvartojamos pirminės energijos kiekis grynąja metine verte visiškai padengia – vietoje pagaminta atsinaujinančiųjų išteklių energija, atitinkanti Direktyvos (ES) 2018/2001 [iš dalies pakeistos Atsinaujinančiųjų energijos išteklių direktyvos] 7 straipsnio kriterijus, – atsinaujinančiųjų išteklių energija, gaunama iš atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijos, kaip apibrėžta Direktyvos (ES) 2018/2001 [iš dalies pakeistos Atsinaujinančiųjų energijos išteklių direktyvos] 22 straipsnyje, arba – atsinaujinančiųjų išteklių energija ir efektyvios centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo sistemos atliekinė šiluma pagal Direktyvos (ES) .../... [nauja redakcija išdėstytos Energijos vartojimo efektyvumo direktyvos] 24 straipsnio 1 dalį. Visai netaršus pastatas vietoje negali išskirti jokio anglies dioksido iš iškastinio kuro. Tik tais atvejais, kai dėl pastato pobūdžio arba nesant galimybės prisijungti prie atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijų ar naudotis reikalavimus atitinkančiomis centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo sistemomis techniškai neįmanoma įvykdyti pirmoje pastraipoje nustatytų reikalavimų, bendrą per metus suvartojamos pirminės energijos kiekį taip pat galima padengti energija iš tinklo, atitinkančio nacionaliniu lygmeniu nustatytus kriterijus.

nurodytas didžiausias galimas ribines vertes.

Bendras naujo visai netaršaus pastato per metus suvartojamos pirminės energijos kiekis turi atitikti
  4–6 straipsniuose nustatytą metodiką. Tai turėtų būti rengiama ir papildyta reikalavimais dėl išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų, siekiant užtikrinti atitiktį ES poveikio klimatui neutralizavimo tikslui.
  [...] Bendras naujo ar renovuoto visai netaršaus pastato per metus suvartojamos pirminės energijos kiekis grynąja metine verte visiškai padengia – vietoje pagaminta
  ar tinklais tiekiama
  atsinaujinančiųjų išteklių energija
  arba iš atliekų gaminama energija
  , atitinkanti Direktyvos (ES) 2018/2001 [iš dalies pakeistos Atsinaujinančiųjų energijos išteklių direktyvos] 7 straipsnio kriterijus, – atsinaujinančiųjų išteklių energija, gaunama iš atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijos, kaip apibrėžta Direktyvos (ES) 2018/2001 [iš dalies pakeistos Atsinaujinančiųjų energijos išteklių direktyvos] 22 straipsnyje, arba – atsinaujinančiųjų išteklių energija ir efektyvios centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo sistemos atliekinė šiluma pagal Direktyvos (ES) .../... [nauja redakcija išdėstytos Energijos vartojimo efektyvumo direktyvos] 24 straipsnio 1 dalį. Visai netaršus pastatas vietoje negali išskirti jokio anglies dioksido iš iškastinio kuro. Tik tais atvejais, kai dėl pastato pobūdžio arba nesant galimybės prisijungti prie atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijų ar naudotis reikalavimus atitinkančiomis centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo sistemomis techniškai neįmanoma įvykdyti pirmoje pastraipoje nustatytų reikalavimų, bendrą per metus suvartojamos pirminės energijos kiekį taip pat galima padengti energija iš tinklo, atitinkančio nacionaliniu lygmeniu nustatytus kriterijus.

4–6 straipsniuose nustatytą metodiką. Tai turėtų būti rengiama ir papildyta reikalavimais dėl išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų, siekiant užtikrinti atitiktį ES poveikio klimatui neutralizavimo tikslui.

ar tinklais tiekiama

arba iš atliekų gaminama energija

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Savaime suprantama.

II.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | pabrėžia, kad Pastatų energinio naudingumo direktyvos peržiūra yra Pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkinio esminis elementas ir labai svarbi iniciatyvos „Renovacijos banga“ įgyvendinimui. Todėl labai svarbu užtikrinti, kad šioje peržiūroje būtų numatytas tinkamas užmojų lygis ir sukurti tinkami paramos mechanizmai, kad ES pastatų ūkyje iki 2050 m. būtų pasiektas poveikio klimatui neutralumo tikslas; |
| --- | --- |

1.

pabrėžia, kad Pastatų energinio naudingumo direktyvos peržiūra yra Pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkinio esminis elementas ir labai svarbi iniciatyvos „Renovacijos banga“ įgyvendinimui. Todėl labai svarbu užtikrinti, kad šioje peržiūroje būtų numatytas tinkamas užmojų lygis ir sukurti tinkami paramos mechanizmai, kad ES pastatų ūkyje iki 2050 m. būtų pasiektas poveikio klimatui neutralumo tikslas;

| 2. | palankiai vertina pasiūlyme pateiktą nuorodą į prisitaikymo prie klimato kaitos politiką; vis dėlto mano, kad prisitaikymo prie klimato kaitos aspektas turėtų būti labiau įtvirtintas pasiūlyme ir turėtų tapti renovacijos paso dalimi; |
| --- | --- |

2.

palankiai vertina pasiūlyme pateiktą nuorodą į prisitaikymo prie klimato kaitos politiką; vis dėlto mano, kad prisitaikymo prie klimato kaitos aspektas turėtų būti labiau įtvirtintas pasiūlyme ir turėtų tapti renovacijos paso dalimi;

| 3. | palankiai vertina pasiūlyme pateiktą nuorodą į žiediškumą ir pabrėžia, kad tekste reikia jį sistemingai paminėti, be kita ko, atsižvelgiant į įkūnytąją anglį; |
| --- | --- |

3.

palankiai vertina pasiūlyme pateiktą nuorodą į žiediškumą ir pabrėžia, kad tekste reikia jį sistemingai paminėti, be kita ko, atsižvelgiant į įkūnytąją anglį;

| 4. | mano, kad dėl būsimų su klimato kaita ir energetiniu saugumu susijusios pertvarkos iššūkių masto reikia platesnio užmojo požiūrio į energetikos pertvarką, kaip aiškiai nurodyta plane „REPowerEU“. Tai turėtų apimti techninę pagalbą, darbuotojų mokymą ir kvalifikacijos kėlimą bei vietos ir regionų valdžios institucijų gebėjimų stiprinimą; todėl mano, kad „energijos pakankamumo“ sąvoka turėtų būti svarbiausiu pasiūlymo elementu ir ją reikėtų įtraukti į renovacijos pasą; |
| --- | --- |

4.

mano, kad dėl būsimų su klimato kaita ir energetiniu saugumu susijusios pertvarkos iššūkių masto reikia platesnio užmojo požiūrio į energetikos pertvarką, kaip aiškiai nurodyta plane „REPowerEU“. Tai turėtų apimti techninę pagalbą, darbuotojų mokymą ir kvalifikacijos kėlimą bei vietos ir regionų valdžios institucijų gebėjimų stiprinimą; todėl mano, kad „energijos pakankamumo“ sąvoka turėtų būti svarbiausiu pasiūlymo elementu ir ją reikėtų įtraukti į renovacijos pasą;

| 5. | pabrėžia, kad masinė pastatų renovacija yra galimybė spręsti energijos nepritekliaus problemą ir užtikrinti, kad pažeidžiamų namų ūkių ir įmonių pastatai būtų energiją tausojančiais; todėl ragina parengti išsamią kovos su energijos nepritekliumi politiką, kad „Renovacijos banga“ nepablogintų su energijos nepritekliumi susijusių problemų visoje ES; todėl ragina Komisiją parengti išsamią energijos nepritekliaus panaikinimo strategiją ir yra pasirengęs bendradarbiauti su naujai įsteigta Energijos nepritekliaus ir pažeidžiamų vartotojų koordinavimo grupe siekiant parengti strategiją, kurią būtų galima įgyvendinti vietos ir regionų lygmeniu; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad taip pat reikėtų ieškoti būdų, kaip finansuoti kovos su klimato kaita priemones vyresnio amžiaus žmonėms, ir kad ypač svarbu atsižvelgti į tai, jog šiai amžiaus grupei nuosavas būstas yra senatvės užtikrinimo pagrindas; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad masinė pastatų renovacija yra galimybė spręsti energijos nepritekliaus problemą ir užtikrinti, kad pažeidžiamų namų ūkių ir įmonių pastatai būtų energiją tausojančiais; todėl ragina parengti išsamią kovos su energijos nepritekliumi politiką, kad „Renovacijos banga“ nepablogintų su energijos nepritekliumi susijusių problemų visoje ES; todėl ragina Komisiją parengti išsamią energijos nepritekliaus panaikinimo strategiją ir yra pasirengęs bendradarbiauti su naujai įsteigta Energijos nepritekliaus ir pažeidžiamų vartotojų koordinavimo grupe siekiant parengti strategiją, kurią būtų galima įgyvendinti vietos ir regionų lygmeniu; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad taip pat reikėtų ieškoti būdų, kaip finansuoti kovos su klimato kaita priemones vyresnio amžiaus žmonėms, ir kad ypač svarbu atsižvelgti į tai, jog šiai amžiaus grupei nuosavas būstas yra senatvės užtikrinimo pagrindas;

| 6. | mano, kad reikia išplėsti netaršių ir beveik netaršių pastatų apibrėžtį įtraukiant į ją gyvavimo ciklo sampratą, kad būtų skatinama iki 2050 m. sukurti klimatui neutralių pastatų ūkį; tokiu būdu būtų paisoma technologijų neutralumo ir holistinio požiūrio į energetikos sistemas, taip atsižvelgiant į skirtingas sąlygas vietos, regionų ir valstybių narių lygmenimis. Į apibrėžtį taip pat turėtų būti įtraukta elektros ir dujų tinklų energija, kai ji gaminama iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, ir iš atliekų gaminama energija. Ji turėtų derėti su Energijos vartojimo efektyvumo direktyvoje ir Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvoje nustatytais priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo planais visoje energetikos sistemoje, o ne neoptimaliai traktuojama kaip pastatų lygmens klausimas; |
| --- | --- |

6.

mano, kad reikia išplėsti netaršių ir beveik netaršių pastatų apibrėžtį įtraukiant į ją gyvavimo ciklo sampratą, kad būtų skatinama iki 2050 m. sukurti klimatui neutralių pastatų ūkį; tokiu būdu būtų paisoma technologijų neutralumo ir holistinio požiūrio į energetikos sistemas, taip atsižvelgiant į skirtingas sąlygas vietos, regionų ir valstybių narių lygmenimis. Į apibrėžtį taip pat turėtų būti įtraukta elektros ir dujų tinklų energija, kai ji gaminama iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, ir iš atliekų gaminama energija. Ji turėtų derėti su Energijos vartojimo efektyvumo direktyvoje ir Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvoje nustatytais priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo planais visoje energetikos sistemoje, o ne neoptimaliai traktuojama kaip pastatų lygmens klausimas;

| 7. | mano, kad minimalių energinio naudingumo standartų taikymas, jei būtų nepakankamai plataus užmojo, galėtų lemti priklausomybės nuo iškastinio kuro palaikymo efektą, sumažinti strategijos „Renovacijos banga“ užmojus ir padaryti ją iš esmės netinkama siekti 2030 m. ir 2050 m. tikslų, kurie yra labai svarbūs ne tik su klimato kaita susijusiai pertvarkai, bet ir energetiniam saugumui. Minimalūs energinio naudingumo standartai taip pat turėtų apimti šiltnamio efektą sukeliančių dujų gyvavimo ciklo reikalavimus, taikomus statybai ir atsinaujinančiosios energijos tiekimui; pabrėžia, kad minimalūs energinio naudingumo standartai bus veiksmingi tik tuo atveju, jeigu jais pavyks išlaikyti plačius užmojus ir kartu bus pasitelkiamos priemonės, padedančios įveikti kliūtis, kurios iki šiol trukdė vykdyti renovaciją, bei šioms priemonėms įgyvendinti būtinas finansavimas ir techninė parama; |
| --- | --- |

7.

mano, kad minimalių energinio naudingumo standartų taikymas, jei būtų nepakankamai plataus užmojo, galėtų lemti priklausomybės nuo iškastinio kuro palaikymo efektą, sumažinti strategijos „Renovacijos banga“ užmojus ir padaryti ją iš esmės netinkama siekti 2030 m. ir 2050 m. tikslų, kurie yra labai svarbūs ne tik su klimato kaita susijusiai pertvarkai, bet ir energetiniam saugumui. Minimalūs energinio naudingumo standartai taip pat turėtų apimti šiltnamio efektą sukeliančių dujų gyvavimo ciklo reikalavimus, taikomus statybai ir atsinaujinančiosios energijos tiekimui; pabrėžia, kad minimalūs energinio naudingumo standartai bus veiksmingi tik tuo atveju, jeigu jais pavyks išlaikyti plačius užmojus ir kartu bus pasitelkiamos priemonės, padedančios įveikti kliūtis, kurios iki šiol trukdė vykdyti renovaciją, bei šioms priemonėms įgyvendinti būtinas finansavimas ir techninė parama;

| 8. | pripažįsta, kad reikia sutelkti dėmesį į prasčiausio energinio naudingumo pastatus ir didelį energijos taupymo potencialą turinčius pastatus; pabrėžia, kad reikia turėti kvalifikuotos darbo jėgos ir verslininkų, ir pripažįsta, kad pastatų vertei bei nekilnojamojo turto rinkoms daromas poveikis, kuris neturėtų lemti nuomininkų išlaidų padidėjimo; todėl ragina valstybėms narėms suteikti teisinę galimybę prašyti pratęsti nustatytus terminus, jei tai pateisinama išskirtinėmis sąlygomis; |
| --- | --- |

8.

pripažįsta, kad reikia sutelkti dėmesį į prasčiausio energinio naudingumo pastatus ir didelį energijos taupymo potencialą turinčius pastatus; pabrėžia, kad reikia turėti kvalifikuotos darbo jėgos ir verslininkų, ir pripažįsta, kad pastatų vertei bei nekilnojamojo turto rinkoms daromas poveikis, kuris neturėtų lemti nuomininkų išlaidų padidėjimo; todėl ragina valstybėms narėms suteikti teisinę galimybę prašyti pratęsti nustatytus terminus, jei tai pateisinama išskirtinėmis sąlygomis;

| 9. | nurodo, kad kapitalinė esamų pastatų, neatsižvelgiant į jų dydį, renovacija vykdoma kartą per 25 metus gyvenamuosiuose pastatuose ir kartą per 15 metų negyvenamuosiuose pastatuose; todėl mano, kad etapinė renovacija galėtų tapti kliūtimi „Renovacijos bangos“ tikslams ir lemti neekonomišką požiūrį į pastatų renovaciją, kuri turėtų būti vykdoma sistemingai ir integruotai, o ne kaip atskirų intervencinių priemonių visuma; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją ir valstybes nares pateikti gaires, kaip padidinti istorinių pastatų energijos vartojimo efektyvumą, taip pat pasinaudojant europinio bauhauzo iniciatyvos darbu. Šių pastatų renovacija turėtų būti remiama specialiomis finansavimo programomis ir reikėtų suteikti pakankamai lankstumo laiko požiūriu; |
| --- | --- |

9.

nurodo, kad kapitalinė esamų pastatų, neatsižvelgiant į jų dydį, renovacija vykdoma kartą per 25 metus gyvenamuosiuose pastatuose ir kartą per 15 metų negyvenamuosiuose pastatuose; todėl mano, kad etapinė renovacija galėtų tapti kliūtimi „Renovacijos bangos“ tikslams ir lemti neekonomišką požiūrį į pastatų renovaciją, kuri turėtų būti vykdoma sistemingai ir integruotai, o ne kaip atskirų intervencinių priemonių visuma; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją ir valstybes nares pateikti gaires, kaip padidinti istorinių pastatų energijos vartojimo efektyvumą, taip pat pasinaudojant europinio bauhauzo iniciatyvos darbu. Šių pastatų renovacija turėtų būti remiama specialiomis finansavimo programomis ir reikėtų suteikti pakankamai lankstumo laiko požiūriu;

| 10. | pabrėžia, kad norint pereiti prie sistemingo žiedinio požiūrio į pastatų renovaciją, reikia dėti daug pastangų perkvalifikuojant ir remiant vietos kompetencijas tiek viešajame, tiek privačiajame sektoriuje; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad norint pereiti prie sistemingo žiedinio požiūrio į pastatų renovaciją, reikia dėti daug pastangų perkvalifikuojant ir remiant vietos kompetencijas tiek viešajame, tiek privačiajame sektoriuje;

| 11. | mano, kad viešieji pirkimai turėtų atlikti svarbų vaidmenį integruojant plataus užmojo požiūrį į pastatų renovaciją; šiuo tikslu pabrėžia, kad visa renovacija, dėl kurios viešojo sektoriaus institucijos sudaro sutartis, turėtų būti paremta valstybių narių ir ES gairėmis ir kiek įmanoma vykdoma laikantis žaliųjų ir žiedinių viešųjų pirkimų kriterijų; |
| --- | --- |

11.

mano, kad viešieji pirkimai turėtų atlikti svarbų vaidmenį integruojant plataus užmojo požiūrį į pastatų renovaciją; šiuo tikslu pabrėžia, kad visa renovacija, dėl kurios viešojo sektoriaus institucijos sudaro sutartis, turėtų būti paremta valstybių narių ir ES gairėmis ir kiek įmanoma vykdoma laikantis žaliųjų ir žiedinių viešųjų pirkimų kriterijų;

| 12. | pabrėžia, kad pastatų ūkio energijos vartojimo efektyvumo negalima pasiekti sutelkiant dėmesį tik į pavienius pastatus, o miestų ir teritorijų planavimu turi būti remiamos atskiros intervencijos laikantis sistemingo rajonais grindžiamo požiūrio į miestų energijos vartojimo efektyvumą; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia, kad pastatų ūkio energijos vartojimo efektyvumo negalima pasiekti sutelkiant dėmesį tik į pavienius pastatus, o miestų ir teritorijų planavimu turi būti remiamos atskiros intervencijos laikantis sistemingo rajonais grindžiamo požiūrio į miestų energijos vartojimo efektyvumą;

| 13. | pakartoja, kad „Renovacijos bangos“ tikslų neįmanoma pasiekti neskiriant didelių ir tikslinių išteklių, įskaitant tiek finansinius paketus, tiek gebėjimų stiprinimą ir techninę paramą; pabrėžia, kad Pastatų energinio naudingumo direktyvos peržiūra suteikia galimybę taikyti vieno langelio sistemas kaip pagrindinę direktyvos įgyvendinimo priemonę; |
| --- | --- |

13.

pakartoja, kad „Renovacijos bangos“ tikslų neįmanoma pasiekti neskiriant didelių ir tikslinių išteklių, įskaitant tiek finansinius paketus, tiek gebėjimų stiprinimą ir techninę paramą; pabrėžia, kad Pastatų energinio naudingumo direktyvos peržiūra suteikia galimybę taikyti vieno langelio sistemas kaip pagrindinę direktyvos įgyvendinimo priemonę;

| 14. | yra įsitikinęs, kad kaimiškiesiems regionams ir apskritai regionams, kuriuose yra daug individualių ir daugiabučių namų, keliami kitokie reikalavimai ir reikalingi kitokie sprendimai nei miesto struktūroms. Šis aspektas taip pat turi atsispindėti direktyvoje; |
| --- | --- |

14.

yra įsitikinęs, kad kaimiškiesiems regionams ir apskritai regionams, kuriuose yra daug individualių ir daugiabučių namų, keliami kitokie reikalavimai ir reikalingi kitokie sprendimai nei miesto struktūroms. Šis aspektas taip pat turi atsispindėti direktyvoje;

| 15. | atkreipia dėmesį į tai, kad istoriniai pastatai ES miestuose turi didelę kultūrinę ir simbolinę vertę; mano, kad reikia išsaugoti jų architektūrinę vertę ir rasti sprendimus, kaip užtikrinti, kad šie pastatai taip pat atliktų pavyzdinį viešųjų pastatų vaidmenį; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją ir valstybes nares pateikti gaires, kaip padidinti istorinių pastatų energijos vartojimo efektyvumą, ir šiuo tikslu sukurti specialius finansavimo planus. |
| --- | --- |

15.

atkreipia dėmesį į tai, kad istoriniai pastatai ES miestuose turi didelę kultūrinę ir simbolinę vertę; mano, kad reikia išsaugoti jų architektūrinę vertę ir rasti sprendimus, kaip užtikrinti, kad šie pastatai taip pat atliktų pavyzdinį viešųjų pastatų vaidmenį; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją ir valstybes nares pateikti gaires, kaip padidinti istorinių pastatų energijos vartojimo efektyvumą, ir šiuo tikslu sukurti specialius finansavimo planus.

Briuselis, 2022 m. birželio 30 d.

Europos regionų komiteto pirmininkas

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/2284 dėl tam tikrų valstybėse narėse į atmosferą išmetamų teršalų kiekio mažinimo, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2003/35/EB ir panaikinama Direktyva 2001/81/EB (OL L 344, 2016 12 17, p. 1).

1

(1)  2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/2284 dėl tam tikrų valstybėse narėse į atmosferą išmetamų teršalų kiekio mažinimo, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2003/35/EB ir panaikinama Direktyva 2001/81/EB (OL L 344, 2016 12 17, p. 1).

1

(1)  2009 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/148/EB dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su asbesto veikimu darbe (OL L 330, 2009 12 16, p. 28).

1

(2)  2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/2284 dėl tam tikrų valstybėse narėse į atmosferą išmetamų teršalų kiekio mažinimo, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2003/35/EB ir panaikinama Direktyva 2001/81/EB (OL L 344, 2016 12 17, p. 1).

2

(1)  2009 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/148/EB dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su asbesto veikimu darbe (OL L 330, 2009 12 16, p. 28).

1

(2)  2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/2284 dėl tam tikrų valstybėse narėse į atmosferą išmetamų teršalų kiekio mažinimo, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2003/35/EB ir panaikinama Direktyva 2001/81/EB (OL L 344, 2016 12 17, p. 1).

2

(1)  2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1058 dėl Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo (OL L 231, 2021 6 30, p. 60)

1

(2)  2021 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/2115, kuriuo nustatomos valstybių narių pagal bendrą žemės ūkio politiką rengtinų strateginių planų (BŽŪP strateginių planų), finansuotinų iš Europos žemės ūkio garantijų fondo (EŽŪGF) ir iš Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP), rėmimo taisyklės ir panaikinami Reglamentai (ES) Nr. 1305/2013 ir (ES) Nr. 1307/2013 (OL L 435, 2021 12 6, p. 1).

2

(1)  2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1058 dėl Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo (OL L 231, 2021 6 30, p. 60).

1

(2)  2021 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/2115, kuriuo nustatomos valstybių narių pagal bendrą žemės ūkio politiką rengtinų strateginių planų (BŽŪP strateginių planų), finansuotinų iš Europos žemės ūkio garantijų fondo (EŽŪGF) ir iš Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP), rėmimo taisyklės ir panaikinami Reglamentai (ES) Nr. 1305/2013 ir (ES) Nr. 1307/2013 (OL L 435, 2021 12 6, p. 1).

2

---

| 2022 9 30 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 375/112 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 9 30

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 375/112

---

Europos regionų komiteto nuomonė „Europos duomenų aktas“

(2022/C 375/10)

| Pranešėja | Anne KARJALAINEN (FI / PES), Keravos miesto tarybos narė |
| --- | --- |
| Pamatinis dokumentas: | Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl suderintų sąžiningos prieigos prie duomenų ir jų naudojimo taisyklių (Duomenų aktas)
  COM(2022) 68 final |

Pranešėja

Anne KARJALAINEN (FI / PES), Keravos miesto tarybos narė

Pamatinis dokumentas:

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl suderintų sąžiningos prieigos prie duomenų ir jų naudojimo taisyklių (Duomenų aktas)

COM(2022) 68 final

I.   SIŪLOMI PAKEITIMAI

1 pakeitimas

57 konstatuojamoji dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| susidarius ekstremaliosioms situacijoms, pvz., ekstremaliosioms visuomenės sveikatos situacijoms, ekstremaliosioms situacijoms, kurias lemia pablogėjusi aplinkos būklė, ir kilus didelėms gaivalinėms nelaimėms, įskaitant tas, per kurias padėtį dar labiau apsunkina klimato kaita, ir žmogaus sukeltoms didelėms nelaimėms, pvz., dideliems kibernetinio saugumo incidentams, viešasis interesas, susijęs su duomenų naudojimu, bus viršesnis už duomenų turėtojų interesus laisvai disponuoti savo turimais duomenimis. Tokiu atveju duomenų turėtojams turėtų būti nustatyta pareiga, gavus viešojo sektoriaus institucijų arba Sąjungos institucijų, agentūrų ar įstaigų prašymą, suteikti joms galimybę gauti duomenis. Tai, ar susidarė ekstremalioji situacija, nustatoma
  pagal atitinkamas valstybėse narėse arba atitinkamose tarptautinėse organizacijose taikomas procedūras
  ; | susidarius ekstremaliosioms situacijoms, pvz., ekstremaliosioms visuomenės sveikatos situacijoms, ekstremaliosioms situacijoms, kurias lemia pablogėjusi aplinkos būklė, ir kilus didelėms gaivalinėms nelaimėms, įskaitant tas, per kurias padėtį dar labiau apsunkina klimato kaita, ir žmogaus sukeltoms didelėms nelaimėms, pvz., dideliems kibernetinio saugumo incidentams, viešasis interesas, susijęs su duomenų naudojimu, bus viršesnis už duomenų turėtojų interesus laisvai disponuoti savo turimais duomenimis. Tokiu atveju duomenų turėtojams turėtų būti nustatyta pareiga, gavus viešojo sektoriaus institucijų arba Sąjungos institucijų, agentūrų ar įstaigų prašymą, suteikti joms galimybę gauti duomenis. Tai, ar susidarė ekstremalioji padėtis, nustatoma
  kartu su ES ir (arba) EEE valstybėmis narėmis ir konkrečiai valstybėse narėse, tai reiškia, kad prašymo pateikti duomenis atveju ekstremalioji padėtis vertinama remiantis valstybės narės, kurios viešoji įstaiga duomenų prašo, teise
  ; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

susidarius ekstremaliosioms situacijoms, pvz., ekstremaliosioms visuomenės sveikatos situacijoms, ekstremaliosioms situacijoms, kurias lemia pablogėjusi aplinkos būklė, ir kilus didelėms gaivalinėms nelaimėms, įskaitant tas, per kurias padėtį dar labiau apsunkina klimato kaita, ir žmogaus sukeltoms didelėms nelaimėms, pvz., dideliems kibernetinio saugumo incidentams, viešasis interesas, susijęs su duomenų naudojimu, bus viršesnis už duomenų turėtojų interesus laisvai disponuoti savo turimais duomenimis. Tokiu atveju duomenų turėtojams turėtų būti nustatyta pareiga, gavus viešojo sektoriaus institucijų arba Sąjungos institucijų, agentūrų ar įstaigų prašymą, suteikti joms galimybę gauti duomenis. Tai, ar susidarė ekstremalioji situacija, nustatoma
  pagal atitinkamas valstybėse narėse arba atitinkamose tarptautinėse organizacijose taikomas procedūras
  ;

susidarius ekstremaliosioms situacijoms, pvz., ekstremaliosioms visuomenės sveikatos situacijoms, ekstremaliosioms situacijoms, kurias lemia pablogėjusi aplinkos būklė, ir kilus didelėms gaivalinėms nelaimėms, įskaitant tas, per kurias padėtį dar labiau apsunkina klimato kaita, ir žmogaus sukeltoms didelėms nelaimėms, pvz., dideliems kibernetinio saugumo incidentams, viešasis interesas, susijęs su duomenų naudojimu, bus viršesnis už duomenų turėtojų interesus laisvai disponuoti savo turimais duomenimis. Tokiu atveju duomenų turėtojams turėtų būti nustatyta pareiga, gavus viešojo sektoriaus institucijų arba Sąjungos institucijų, agentūrų ar įstaigų prašymą, suteikti joms galimybę gauti duomenis. Tai, ar susidarė ekstremalioji padėtis, nustatoma
  kartu su ES ir (arba) EEE valstybėmis narėmis ir konkrečiai valstybėse narėse, tai reiškia, kad prašymo pateikti duomenis atveju ekstremalioji padėtis vertinama remiantis valstybės narės, kurios viešoji įstaiga duomenų prašo, teise
  ;

Paaiškinimas

Tai yra svarbu, kad komunikacija būtų vienoda ir dalykai būtų vienodai suprantami. Ypač svarbus yra ekstremaliosios situacijos nustatymas, nes pagal jį įmonės įpareigojamos duomenis teikti nemokamai.

2 pakeitimas

Nauja konstatuojamoji dalis po 61 konstatuojamosios dalies

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | (nauja) šiame reglamente atsižvelgiama į galimybę visuomenei susipažinti su oficialiais dokumentais ir su tuo susijusius nacionalinės teisės aktus; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

(nauja) šiame reglamente atsižvelgiama į galimybę visuomenei susipažinti su oficialiais dokumentais ir su tuo susijusius nacionalinės teisės aktus;

Paaiškinimas

Reglamentas turi derėti su viešumo principo tikslais ir remiantis konfidencialumo taisyklėmis saugomais interesais.

3 pakeitimas

2 straipsnio 10 dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| ekstremalioji situacija – išskirtinė padėtis, daranti neigiamą poveikį Sąjungos, valstybės narės ar jos dalies gyventojams, kuri Sąjungoje arba atitinkamoje valstybėje narėje (-ėse) gali turėti rimtų ir ilgalaikių pasekmių gyvenimo sąlygoms ar ekonominiam stabilumui arba dėl kurios gali iš esmės pablogėti ekonominis turtas; | ekstremalioji situacija – išskirtinė padėtis, daranti neigiamą poveikį Sąjungos, valstybės narės ar jos dalies gyventojams, kuri Sąjungoje arba atitinkamoje valstybėje narėje (-ėse) gali turėti rimtų ir ilgalaikių pasekmių gyvenimo sąlygoms ar ekonominiam stabilumui arba dėl kurios gali iš esmės pablogėti ekonominis turtas. Tai, ar susidarė ekstremalioji padėtis, nustatoma kartu su ES ir (arba) EEE valstybėmis narėmis ir konkrečiai valstybėse narėse, tai reiškia, kad prašymo pateikti duomenis atveju ekstremalioji padėtis vertinama remiantis valstybės narės, kurios viešoji įstaiga duomenų prašo, teise. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

ekstremalioji situacija – išskirtinė padėtis, daranti neigiamą poveikį Sąjungos, valstybės narės ar jos dalies gyventojams, kuri Sąjungoje arba atitinkamoje valstybėje narėje (-ėse) gali turėti rimtų ir ilgalaikių pasekmių gyvenimo sąlygoms ar ekonominiam stabilumui arba dėl kurios gali iš esmės pablogėti ekonominis turtas;

ekstremalioji situacija – išskirtinė padėtis, daranti neigiamą poveikį Sąjungos, valstybės narės ar jos dalies gyventojams, kuri Sąjungoje arba atitinkamoje valstybėje narėje (-ėse) gali turėti rimtų ir ilgalaikių pasekmių gyvenimo sąlygoms ar ekonominiam stabilumui arba dėl kurios gali iš esmės pablogėti ekonominis turtas. Tai, ar susidarė ekstremalioji padėtis, nustatoma kartu su ES ir (arba) EEE valstybėmis narėmis ir konkrečiai valstybėse narėse, tai reiškia, kad prašymo pateikti duomenis atveju ekstremalioji padėtis vertinama remiantis valstybės narės, kurios viešoji įstaiga duomenų prašo, teise.

Paaiškinimas

Tai yra svarbu, kad komunikacija būtų vienoda ir dalykai būtų vienodai suprantami. Ypač svarbus yra ekstremaliosios situacijos nustatymas, nes pagal jį įmonės įpareigojamos duomenis teikti nemokamai.

4 pakeitimas

2 straipsnis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | (21) | (nauja) visuotinės svarbos paslaugos – paslaugos, kurias šiai kategorijai priskiria valstybių narių institucijos ir kurioms taikomi ypatingi viešųjų paslaugų įsipareigojimai; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

(21)

Paaiškinimas

Į reglamentą turėtų būti įtraukta pareiga teikti bendrojo naudojimo duomenis viešojo intereso labui susidarius bendrajai ekstremaliajai situacijai.

5 pakeitimas

14 straipsnio 2 dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Šis skyrius netaikomas mažosioms ir labai mažoms įmonėms, apibrėžtoms Rekomendacijos 2003/361/EB priedo 2 straipsnyje. | Šis skyrius netaikomas mažosioms ir labai mažoms įmonėms, apibrėžtoms Rekomendacijos 2003/361/EB priedo 2 straipsnyje
  , išskyrus atvejus, kai pateikti duomenys yra susiję su vietos lygmeniu ir turi būti perduodami vietos viešosioms įstaigoms, arba, laikantis Sąjungos teisės ar nacionalinių įgyvendinimo aktų, yra pateikiami tam, kad būtų teikiamos visuotinės ekonominės svarbos paslaugos
  . |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Šis skyrius netaikomas mažosioms ir labai mažoms įmonėms, apibrėžtoms Rekomendacijos 2003/361/EB priedo 2 straipsnyje.

Šis skyrius netaikomas mažosioms ir labai mažoms įmonėms, apibrėžtoms Rekomendacijos 2003/361/EB priedo 2 straipsnyje
  , išskyrus atvejus, kai pateikti duomenys yra susiję su vietos lygmeniu ir turi būti perduodami vietos viešosioms įstaigoms, arba, laikantis Sąjungos teisės ar nacionalinių įgyvendinimo aktų, yra pateikiami tam, kad būtų teikiamos visuotinės ekonominės svarbos paslaugos
  .

Paaiškinimas

Turėtų būti sudarytos palankesnės sąlygos vietos ekosistemų subjektams tarpusavyje keistis duomenimis, neatsižvelgiant į atitinkamo privataus subjekto dydį ir tuo atveju, kai teikiamos visuotinės ekonominės svarbos paslaugos.

6 pakeitimas

15 straipsnio c punktas

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | (3) | (naujas) prašomi duomenys yra susiję su visuotinės svarbos paslaugomis, arba visuotinės ekonominės svarbos paslaugomis, kurios teikiamos laikantis galiojančios ES teisės ir visos jos teikiamos vietos (savivaldybės) lygmeniu. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

(3)

Paaiškinimas

Geriausios patirties pavyzdžiai rodo, kad viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė gali prisidėti prie sveikų vietos ekosistemų. Ji taip pat yra daugelio pažangiuosiuose miestuose ir bendruomenėse teikiamų paslaugų, pavyzdžiui, išmaniojo judumo, pagrindas. Kadangi keitimasis duomenimis gali plačiu mastu pagerinti piliečių gyvenimą, siekiant šių tikslų jis turėtų tapti norma.

7 pakeitimas

17 straipsnio 1 dalies a punktas

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | nurodo, kokie duomenys yra reikalingi; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

a)

nurodo, kokie duomenys yra reikalingi;

| a) | laikydamasi Komisijos nustatytų minimalių duomenims keliamų reikalavimų, taikomų prašymui gauti duomenis,
  nurodo, kokie duomenys yra reikalingi; |
| --- | --- |

a)

laikydamasi Komisijos nustatytų minimalių duomenims keliamų reikalavimų, taikomų prašymui gauti duomenis,
  nurodo, kokie duomenys yra reikalingi;

Paaiškinimas

Reikia atitinkamai nurodyti minimalius duomenims keliamus reikalavimus, kurie taikomi prašymams gauti duomenis Europoje. Prašymų gauti duomenis suvienodinimas bus naudingas ir įmonėms.

8 pakeitimas

17 straipsnio 2 dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | būti išdėstytas aiškia, glausta ir paprasta, duomenų turėtojui suprantama kalba; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

a)

būti išdėstytas aiškia, glausta ir paprasta, duomenų turėtojui suprantama kalba;

| a) | būti išdėstytas aiškia, glausta ir paprasta, duomenų turėtojui suprantama kalba,
  pavyzdžiui, kai iš vieno duomenų turėtojo duomenų prašoma kitoje ES ir (arba) EEE valstybėje narėje ES ir (arba) EEE valstybės narės kalba, kurioje įsisteigęs duomenų turėtojas
  ; |
| --- | --- |

a)

būti išdėstytas aiškia, glausta ir paprasta, duomenų turėtojui suprantama kalba,
  pavyzdžiui, kai iš vieno duomenų turėtojo duomenų prašoma kitoje ES ir (arba) EEE valstybėje narėje ES ir (arba) EEE valstybės narės kalba, kurioje įsisteigęs duomenų turėtojas
  ;

Paaiškinimas

Turėtų būti nustatytos aiškios tarpvalstybinių informacijos prašymų taisyklės, įskaitant kalbą, kuria turi būti teikiami informacijos prašymai.

9 pakeitimas

17 straipsnio 2 dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| f) | būti nepagrįstai nedelsiant viešai skelbiamas internete. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

f)

būti nepagrįstai nedelsiant viešai skelbiamas internete.

Paaiškinimas

Iš Duomenų akto reikėtų išbraukti 17 straipsnio 2 dalies f punktą. Įpareigojimas naudoti viešą ekstremaliųjų situacijų registrą gali savo ruožtu kelti pavojų saugumui ir padidinti administracinę naštą.

10 pakeitimas

18 straipsnis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Duomenų turėtojas, gavęs prašymą suteikti
  prieigą prie duomenų
  pagal šį skyrių, galimybę gauti duomenis prašymą pateikusiai viešojo sektoriaus institucijai arba Sąjungos institucijai, agentūrai ar įstaigai suteikia nepagrįstai nedelsdamas. | 1.   Duomenų turėtojas, gavęs prašymą pateikti duomenis pagal šį skyrių, galimybę gauti duomenis prašymą pateikusiai viešojo sektoriaus institucijai arba Sąjungos institucijai, agentūrai ar įstaigai suteikia nepagrįstai nedelsdamas
  , tačiau ne vėliau kaip per penkias darbo dienas nuo prašymo pateikti informaciją gavimo
  . |
| 2.   Nedarant poveikio konkretiems poreikiams, susijusiems su galimybe gauti duomenis, apibrėžtiems sektorių teisės aktuose, duomenų turėtojas, gavęs duomenų, būtinų reaguojant į ekstremaliąją situaciją, prašymą, gali atsisakyti jį patenkinti arba prašyti jį pakeisti per 5 darbo dienas nuo prašymo gavimo, o kitais išimtinio poreikio atvejais – per 15 darbo dienų dėl vienos iš šių priežasčių: | 2.   Nedarant poveikio konkretiems poreikiams, susijusiems su galimybe gauti duomenis, apibrėžtiems sektorių teisės aktuose, duomenų turėtojas, gavęs duomenų, būtinų reaguojant į ekstremaliąją situaciją, prašymą, gali atsisakyti jį patenkinti arba prašyti jį pakeisti per 5 darbo dienas nuo prašymo gavimo, o kitais išimtinio poreikio atvejais – per 15 darbo dienų dėl vienos iš šių priežasčių: |
| a) | duomenų neturima; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

1.   Duomenų turėtojas, gavęs prašymą suteikti
  prieigą prie duomenų
  pagal šį skyrių, galimybę gauti duomenis prašymą pateikusiai viešojo sektoriaus institucijai arba Sąjungos institucijai, agentūrai ar įstaigai suteikia nepagrįstai nedelsdamas.

1.   Duomenų turėtojas, gavęs prašymą pateikti duomenis pagal šį skyrių, galimybę gauti duomenis prašymą pateikusiai viešojo sektoriaus institucijai arba Sąjungos institucijai, agentūrai ar įstaigai suteikia nepagrįstai nedelsdamas
  , tačiau ne vėliau kaip per penkias darbo dienas nuo prašymo pateikti informaciją gavimo
  .

2.   Nedarant poveikio konkretiems poreikiams, susijusiems su galimybe gauti duomenis, apibrėžtiems sektorių teisės aktuose, duomenų turėtojas, gavęs duomenų, būtinų reaguojant į ekstremaliąją situaciją, prašymą, gali atsisakyti jį patenkinti arba prašyti jį pakeisti per 5 darbo dienas nuo prašymo gavimo, o kitais išimtinio poreikio atvejais – per 15 darbo dienų dėl vienos iš šių priežasčių:

2.   Nedarant poveikio konkretiems poreikiams, susijusiems su galimybe gauti duomenis, apibrėžtiems sektorių teisės aktuose, duomenų turėtojas, gavęs duomenų, būtinų reaguojant į ekstremaliąją situaciją, prašymą, gali atsisakyti jį patenkinti arba prašyti jį pakeisti per 5 darbo dienas nuo prašymo gavimo, o kitais išimtinio poreikio atvejais – per 15 darbo dienų dėl vienos iš šių priežasčių:

a)

duomenų neturima;

| b) | prašymas neatitinka 17 straipsnio 1 ir 2 dalyse nustatytų sąlygų. |
| --- | --- |

b)

prašymas neatitinka 17 straipsnio 1 ir 2 dalyse nustatytų sąlygų.

| a) | duomenų neturima; |
| --- | --- |

a)

duomenų neturima;

| b) | prašymas neatitinka 17 straipsnio 1 ir 2 dalyse nustatytų sąlygų. |
| --- | --- |

b)

prašymas neatitinka 17 straipsnio 1 ir 2 dalyse nustatytų sąlygų.

3.   Jei prašymas teikiamas dėl duomenų, būtinų reaguojant į ekstremaliąją situaciją, duomenų turėtojas gali atsisakyti jį patenkinti arba prašyti jį pakeisti, jei jis prašomus duomenis jau pateikė atsakydamas į prašymą, kurį tuo pačiu tikslu anksčiau pateikė kita viešojo sektoriaus institucija arba Sąjungos institucija, agentūra ar įstaiga, ir duomenų turėtojui nebuvo pagal 19 straipsnio 1 dalies c punktą pranešta apie duomenų sunaikinimą.

3.   Jei prašymas teikiamas dėl duomenų, būtinų reaguojant į ekstremaliąją situaciją, duomenų turėtojas gali atsisakyti jį patenkinti arba prašyti jį pakeisti, jei jis prašomus duomenis jau pateikė atsakydamas į prašymą, kurį tuo pačiu tikslu anksčiau pateikė kita viešojo sektoriaus institucija arba Sąjungos institucija, agentūra ar įstaiga, ir duomenų turėtojui nebuvo pagal 19 straipsnio 1 dalies c punktą pranešta apie duomenų sunaikinimą.

4.   Jeigu duomenų turėtojas nusprendžia pagal 3 dalį atsisakyti prašymą patenkinti arba prašyti jį pakeisti, jis nurodo viešojo sektoriaus institucijos arba Sąjungos institucijos, agentūros ar įstaigos, anksčiau pateikusios prašymą tuo pačiu tikslu, tapatybę.

4.   Jeigu duomenų turėtojas nusprendžia pagal 3 dalį atsisakyti prašymą patenkinti arba prašyti jį pakeisti, jis nurodo viešojo sektoriaus institucijos arba Sąjungos institucijos, agentūros ar įstaigos, anksčiau pateikusios prašymą tuo pačiu tikslu, tapatybę.

5.   Jeigu vykdant prašymą suteikti galimybę viešojo sektoriaus institucijai arba Sąjungos institucijai, agentūrai ar įstaigai gauti duomenis reikia atskleisti asmens duomenis, duomenų turėtojas deda pagrįstas pastangas, kad duomenys būtų pseudoniminti, jei prašymą galima patenkinti pateikiant pseudoniminius duomenis.

5.   Jeigu vykdant prašymą suteikti galimybę viešojo sektoriaus institucijai arba Sąjungos institucijai, agentūrai ar įstaigai gauti duomenis reikia atskleisti asmens duomenis, duomenų turėtojas deda pagrįstas pastangas, kad duomenys būtų pseudoniminti, jei prašymą galima patenkinti pateikiant pseudoniminius duomenis.

6.   Jeigu viešojo sektoriaus institucija arba Sąjungos institucija, agentūra ar įstaiga nori užginčyti duomenų turėtojo atsisakymą pateikti prašomus duomenis ar norą pakeisti prašymą arba jeigu duomenų turėtojas nori užginčyti prašymą, klausimas perduodamas 31 straipsnyje nurodytai kompetentingai institucijai.

6.   Jeigu viešojo sektoriaus institucija arba Sąjungos institucija, agentūra ar įstaiga nori užginčyti duomenų turėtojo atsisakymą pateikti prašomus duomenis ar norą pakeisti prašymą arba jeigu duomenų turėtojas nori užginčyti prašymą, klausimas perduodamas 31 straipsnyje nurodytai kompetentingai institucijai.

7.
     
  (nauja) Duomenų turėtojas duomenis pateikia duomenų gavėjui suprantamu ir naudojant įprastą programinę įrangą nuskaitomu formatu, ir, kai taikytina, atviru formatu, kaip nustatyta esamo standartų katalogo techninių reikalavimų taisyklėse, pagal galiojančią ES teisėkūrą arba kiekvienos ES ar EEE valstybės narės teisės aktus.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Reglamente turėtų būti pateiktos aiškios nuostatos dėl duomenų pateikimo termino. Be to, reikia atsižvelgti į duomenų turėtojo teisę atmesti prašymą pateikti informaciją arba prašyti jį patikslinti.

Ekstremaliosios situacijos atveju perduodamus duomenis įvairūs suinteresuotieji subjektai turi galėti nuskaityti ir pakartotinai naudoti taikydami įprastas programinės įrangos programas ir sistemas. Tokiu atveju svarbu, atsižvelgiant į duomenų naudojimo sąveikumą, išlaikyti technologinį neutralumą.

11 pakeitimas

11 pakeitimas

18 straipsnio 3 dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Jei prašymas teikiamas dėl duomenų, būtinų reaguojant į ekstremaliąją situaciją, duomenų turėtojas gali atsisakyti jį patenkinti arba prašyti jį pakeisti, jei jis prašomus duomenis jau pateikė atsakydamas į prašymą, kurį tuo pačiu tikslu anksčiau pateikė kita viešojo sektoriaus institucija arba Sąjungos institucija, agentūra ar įstaiga, ir duomenų turėtojui nebuvo pagal 19 straipsnio 1 dalies c punktą pranešta apie duomenų sunaikinimą. | Jei prašymas teikiamas dėl duomenų, būtinų reaguojant į ekstremaliąją situaciją, duomenų turėtojas gali atsisakyti jį patenkinti arba prašyti jį pakeisti, jei jis
  lygiai tuos pačius
  prašomus duomenis jau pateikė atsakydamas į prašymą, kurį tuo pačiu tikslu anksčiau pateikė kita viešojo sektoriaus institucija arba Sąjungos institucija, agentūra ar įstaiga, ir duomenų turėtojui nebuvo pagal 19 straipsnio 1 dalies c punktą pranešta apie duomenų sunaikinimą. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Jei prašymas teikiamas dėl duomenų, būtinų reaguojant į ekstremaliąją situaciją, duomenų turėtojas gali atsisakyti jį patenkinti arba prašyti jį pakeisti, jei jis prašomus duomenis jau pateikė atsakydamas į prašymą, kurį tuo pačiu tikslu anksčiau pateikė kita viešojo sektoriaus institucija arba Sąjungos institucija, agentūra ar įstaiga, ir duomenų turėtojui nebuvo pagal 19 straipsnio 1 dalies c punktą pranešta apie duomenų sunaikinimą.

Jei prašymas teikiamas dėl duomenų, būtinų reaguojant į ekstremaliąją situaciją, duomenų turėtojas gali atsisakyti jį patenkinti arba prašyti jį pakeisti, jei jis
  lygiai tuos pačius
  prašomus duomenis jau pateikė atsakydamas į prašymą, kurį tuo pačiu tikslu anksčiau pateikė kita viešojo sektoriaus institucija arba Sąjungos institucija, agentūra ar įstaiga, ir duomenų turėtojui nebuvo pagal 19 straipsnio 1 dalies c punktą pranešta apie duomenų sunaikinimą.

lygiai tuos pačius

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Reikėtų paaiškinti, kad labai retai gaunami identiški skirtingų viešojo sektoriaus subjektų prašymai pateikti informaciją ir kad perduoti duomenys gali greitai prarasti aktualumą.

12 pakeitimas

12 pakeitimas

Naujas straipsnis po 19 straipsnio

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | (Nauja antraštė) Duomenų tvarkymas ir galimybė visuomenei susipažinti su oficialiais dokumentais




  (nauja) Pagal valstybės narės teisę nustatyta pareiga atskleisti institucijos turimus oficialius dokumentus arba jų neatskleisti pagal nacionalines nuostatas dėl konfidencialumo taip pat taikoma prašymams pateikti duomenis ir duomenims, kuriems taikomas šis reglamentas. Siekiama suderinti viešumo principą su priemonėmis, kurių imamasi pagal šį reglamentą. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

(Nauja antraštė) Duomenų tvarkymas ir galimybė visuomenei susipažinti su oficialiais dokumentais

(Nauja antraštė) Duomenų tvarkymas ir galimybė visuomenei susipažinti su oficialiais dokumentais

(nauja) Pagal valstybės narės teisę nustatyta pareiga atskleisti institucijos turimus oficialius dokumentus arba jų neatskleisti pagal nacionalines nuostatas dėl konfidencialumo taip pat taikoma prašymams pateikti duomenis ir duomenims, kuriems taikomas šis reglamentas. Siekiama suderinti viešumo principą su priemonėmis, kurių imamasi pagal šį reglamentą.

(nauja) Pagal valstybės narės teisę nustatyta pareiga atskleisti institucijos turimus oficialius dokumentus arba jų neatskleisti pagal nacionalines nuostatas dėl konfidencialumo taip pat taikoma prašymams pateikti duomenis ir duomenims, kuriems taikomas šis reglamentas. Siekiama suderinti viešumo principą su priemonėmis, kurių imamasi pagal šį reglamentą.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Pagal nacionalinius teisės aktus valdžios institucijai pateikti duomenys arba dokumentai laikantis viešumo principo gali būti skelbiami viešai. Tokiais atvejais šiems oficialiems dokumentams taikomos nacionalinės taisyklės dėl konfidencialumo, be kita ko atsižvelgiant į principą dėl komercinių paslapčių.

13 pakeitimas

13 pakeitimas

20 straipsnis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3.
     
  (nauja)










  a) | Jei duomenų turėtojas yra įmonė, teikianti visuotinės ekonominės svarbos paslaugas pagal Komisijos reglamentą (ES) Nr. 360/2012

   (*1)

  , tokiu atveju kompensacija už duomenis, pateiktus remiantis 15 straipsniu, nėra kompensacijos už visuotines ekonomines paslaugas dalis. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

3.
     
  (nauja)

a)

Jei duomenų turėtojas yra įmonė, teikianti visuotinės ekonominės svarbos paslaugas pagal Komisijos reglamentą (ES) Nr. 360/2012

   (*1)

  , tokiu atveju kompensacija už duomenis, pateiktus remiantis 15 straipsniu, nėra kompensacijos už visuotines ekonomines paslaugas dalis.

| b) | Jei duomenų turėtojas yra įmonė, teikianti visuotinės ekonominės svarbos paslaugas remdamasi atskiru sprendimu laikantis Komisijos komunikato dėl Europos Sąjungos valstybės pagalbos taisyklių taikymo kompensacijai už visuotinės ekonominės svarbos paslaugų teikimą (2012/C 8/02), kompensacija už duomenis, teikiamus pagal 15 straipsnį, turi būti įskaičiuojama į kompensaciją duomenų turėtojui už suteiktą visuotinės ekonominės svarbos paslaugą. |
| --- | --- |

b)

Jei duomenų turėtojas yra įmonė, teikianti visuotinės ekonominės svarbos paslaugas remdamasi atskiru sprendimu laikantis Komisijos komunikato dėl Europos Sąjungos valstybės pagalbos taisyklių taikymo kompensacijai už visuotinės ekonominės svarbos paslaugų teikimą (2012/C 8/02), kompensacija už duomenis, teikiamus pagal 15 straipsnį, turi būti įskaičiuojama į kompensaciją duomenų turėtojui už suteiktą visuotinės ekonominės svarbos paslaugą.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Reglamente turėtų būti patikslintos kompensacijos įmonėms, kurios jau teikia visuotinės ekonominės svarbos paslaugas, apskaičiavimo taisyklės pagal galiojančius Europos arba nacionalinius teisės aktus, kuriais įgyvendinama ES teisė.

14 pakeitimas

14 pakeitimas

31 straipsnio 1 dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Kiekviena valstybė narė paskiria vieną ar kelias už šio reglamento taikymą ir
  vykdymo užtikrinimą
  atsakingas kompetentingas institucijas. Valstybės narės gali įsteigti vieną ar kelias naujas institucijas arba šias užduotis pavesti esamoms institucijoms. | Kiekviena valstybė narė paskiria vieną ar kelias už šio reglamento taikymą ir
  įgyvendinimą ir už gairių remiantis geriausia praktika ir kompetencija nustatymą, taip pat keitimosi duomenimis elgesio kodekso parengimą
  atsakingas kompetentingas institucijas. Valstybės narės gali įsteigti vieną ar kelias naujas institucijas arba šias užduotis pavesti esamoms institucijoms
  ir įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas
  . |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Kiekviena valstybė narė paskiria vieną ar kelias už šio reglamento taikymą ir
  vykdymo užtikrinimą
  atsakingas kompetentingas institucijas. Valstybės narės gali įsteigti vieną ar kelias naujas institucijas arba šias užduotis pavesti esamoms institucijoms.

vykdymo užtikrinimą

Kiekviena valstybė narė paskiria vieną ar kelias už šio reglamento taikymą ir
  įgyvendinimą ir už gairių remiantis geriausia praktika ir kompetencija nustatymą, taip pat keitimosi duomenimis elgesio kodekso parengimą
  atsakingas kompetentingas institucijas. Valstybės narės gali įsteigti vieną ar kelias naujas institucijas arba šias užduotis pavesti esamoms institucijoms
  ir įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas
  .

įgyvendinimą ir už gairių remiantis geriausia praktika ir kompetencija nustatymą, taip pat keitimosi duomenimis elgesio kodekso parengimą

ir įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Turėtų būti paskirta speciali ekspertų grupė arba institucija, kuri parengtų keitimosi duomenimis gaires, keitimosi duomenimis elgesio kodeksus ir užtikrintų tinkamą kompetenciją.

15 pakeitimas

15 pakeitimas

31 straipsnio 3 dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | j) | (nauja) duomenų keitimosi elgesio kodekso rengimą, siekiant nustatyti bendrus tikslus ir atvejus, kai keitimasis duomenimis yra būtinas viešojo intereso labui, taip pat bendrus duomenų turėtojų teiktinus duomenų rinkinius. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

j)

j)

(nauja) duomenų keitimosi elgesio kodekso rengimą, siekiant nustatyti bendrus tikslus ir atvejus, kai keitimasis duomenimis yra būtinas viešojo intereso labui, taip pat bendrus duomenų turėtojų teiktinus duomenų rinkinius.

(nauja) duomenų keitimosi elgesio kodekso rengimą, siekiant nustatyti bendrus tikslus ir atvejus, kai keitimasis duomenimis yra būtinas viešojo intereso labui, taip pat bendrus duomenų turėtojų teiktinus duomenų rinkinius.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Reikėtų aiškiai apibrėžti specialios ekspertų grupės arba institucijos užduotis.

II.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

Bendrosios pastabos

Bendrosios pastabos

| 1. | palankiai vertina pasiūlymą dėl Europos duomenų akto, nes juo siekiama užtikrinti teisingą duomenų vertės paskirstymą tarp duomenų ekonomikos subjektų ir kartu suteikti galimybę vietos ir regionų valdžios institucijoms gauti duomenis, reaguoti į visuomeninius ir ekonominius iššūkius, skatinti inovacijas ir paisyti visų dalyvių teisių ir interesų, ypač asmens duomenų apsaugos; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina pasiūlymą dėl Europos duomenų akto, nes juo siekiama užtikrinti teisingą duomenų vertės paskirstymą tarp duomenų ekonomikos subjektų ir kartu suteikti galimybę vietos ir regionų valdžios institucijoms gauti duomenis, reaguoti į visuomeninius ir ekonominius iššūkius, skatinti inovacijas ir paisyti visų dalyvių teisių ir interesų, ypač asmens duomenų apsaugos;

| 2. | pritaria pasiūlymui, kurio tikslas – sudaryti sąlygas laisvam ne asmens duomenų tarp verslo subjektų, iš verslo sektoriaus į valdžios sektorių, iš valdžios sektoriaus į verslo sektorių ir tarp valdžios sektorių srautui. Pasiūlymas vertintinas kaip svarbi privačių įmonių ir viešųjų institucijų tarpusavio pasitikėjimo duomenų tvarkymo srityje stiprinimo priemonė. Jame numatytos aiškios nuostatos dėl su keitimusi duomenimis susijusių sutartinių susitarimų ir už naudojimąsi duomenimis mokamos kompensacijos; mano, kad siekiant veiksmingai užtikrinti vykdymą nacionaliniu ir subnacionaliniu lygmenimis svarbu dalytis duomenimis, ir atkreipia dėmesį į tai, kad prieiga prie duomenų yra labai svarbi valdžios institucijoms, ypač vietos ir regionų lygmeniu (1). Ligšiolinio savanoriško savireguliavimo nepakako, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms būtų užtikrinta prieiga prie duomenų; |
| --- | --- |

2.

pritaria pasiūlymui, kurio tikslas – sudaryti sąlygas laisvam ne asmens duomenų tarp verslo subjektų, iš verslo sektoriaus į valdžios sektorių, iš valdžios sektoriaus į verslo sektorių ir tarp valdžios sektorių srautui. Pasiūlymas vertintinas kaip svarbi privačių įmonių ir viešųjų institucijų tarpusavio pasitikėjimo duomenų tvarkymo srityje stiprinimo priemonė. Jame numatytos aiškios nuostatos dėl su keitimusi duomenimis susijusių sutartinių susitarimų ir už naudojimąsi duomenimis mokamos kompensacijos; mano, kad siekiant veiksmingai užtikrinti vykdymą nacionaliniu ir subnacionaliniu lygmenimis svarbu dalytis duomenimis, ir atkreipia dėmesį į tai, kad prieiga prie duomenų yra labai svarbi valdžios institucijoms, ypač vietos ir regionų lygmeniu (1

| 3. | mano, kad neapsiribojant pasiūlyme dėl reglamento numatytais teisiniais įsipareigojimais, turėtų būti galima neprivalomomis priemonėmis, pavyzdžiui, finansinėmis paskatomis ir keitimosi geriausia praktika platformomis, skatinti duomenų turėtojus keistis duomenimis; primygtinai ragina vietos ir regionų valdžios institucijas rodyti pavyzdį ir teikti tikralaikiais duomenimis pagrįstas paslaugas ir priemones; |
| --- | --- |

3.

mano, kad neapsiribojant pasiūlyme dėl reglamento numatytais teisiniais įsipareigojimais, turėtų būti galima neprivalomomis priemonėmis, pavyzdžiui, finansinėmis paskatomis ir keitimosi geriausia praktika platformomis, skatinti duomenų turėtojus keistis duomenimis; primygtinai ragina vietos ir regionų valdžios institucijas rodyti pavyzdį ir teikti tikralaikiais duomenimis pagrįstas paslaugas ir priemones;

| 4. | pabrėžia, kad keitimasis duomenimis naudojant vis dažniau pramoninius, viešuosius arba į tinklą sujungtus įrenginius ir daiktų internetą ir su tuo susijęs bendradarbiavimas Europos Sąjungoje yra tvaraus augimo ir tvarių investicijų šaltinis. Tai turi būti naudojama nepažeidžiant Europos ir nacionalines teisės nuostatų dėl duomenų apsaugos, konkurencijos, intelektinės nuosavybės teisių ir kt.; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad keitimasis duomenimis naudojant vis dažniau pramoninius, viešuosius arba į tinklą sujungtus įrenginius ir daiktų internetą ir su tuo susijęs bendradarbiavimas Europos Sąjungoje yra tvaraus augimo ir tvarių investicijų šaltinis. Tai turi būti naudojama nepažeidžiant Europos ir nacionalines teisės nuostatų dėl duomenų apsaugos, konkurencijos, intelektinės nuosavybės teisių ir kt.;

| 5. | atkreipia dėmesį į Europos vertybių svarbą vertinant rinkoje dominuojančių platformų atsakomybės teises. Tai visų pirma pasakytina apie platformas, kurių verslo modeliai kilę iš trečiųjų šalių. Europos Sąjunga šioje srityje gali imtis vadovaujamojo vaidmens ir priimti novatoriškus duomenų ekonomikos teisės aktus, kuriuos vėliau galėtų perimti trečiosios šalys; |
| --- | --- |

5.

atkreipia dėmesį į Europos vertybių svarbą vertinant rinkoje dominuojančių platformų atsakomybės teises. Tai visų pirma pasakytina apie platformas, kurių verslo modeliai kilę iš trečiųjų šalių. Europos Sąjunga šioje srityje gali imtis vadovaujamojo vaidmens ir priimti novatoriškus duomenų ekonomikos teisės aktus, kuriuos vėliau galėtų perimti trečiosios šalys;

| 6. | primygtinai ragina valstybių narių viešųjų pirkimų procedūrose ir finansavimo programoje numatyti paskatas teikti ir susieti duomenis ir kurti anonimizavimo technologijas, taip pat atitinkamus mokslinius tyrimus; |
| --- | --- |

6.

primygtinai ragina valstybių narių viešųjų pirkimų procedūrose ir finansavimo programoje numatyti paskatas teikti ir susieti duomenis ir kurti anonimizavimo technologijas, taip pat atitinkamus mokslinius tyrimus;

| 7. | ragina socialinius partnerius aktyviau dalyvauti darbo vietoje rengiant rekomendacijas dėl duomenų naudojimo siekiant padidinti našumą, taip užtikrinant darbuotojų teises ir pakankamus įgūdžius; |
| --- | --- |

7.

ragina socialinius partnerius aktyviau dalyvauti darbo vietoje rengiant rekomendacijas dėl duomenų naudojimo siekiant padidinti našumą, taip užtikrinant darbuotojų teises ir pakankamus įgūdžius;

| 8. | atkreipia dėmesį į Duomenų akte Komisijos pateiktą pasiūlymą dėl Europos duomenų inovacijų valdybos steigimo, kuri rengtų rekomendacijas dėl bendro duomenų naudojimo ir sprendimus dėl standartizavimo, ir siūlo Duomenų akto IX skyriuje numatyti atitinkamą struktūrą. Atsižvelgdamos į keleto praktinių seminarų dėl verslo dalijimosi duomenimis su valdžios sektoriumi rekomendacijas atskirų valstybių atsakingos institucijos galėtų nustatyti bendrus tikslus, susitarti dėl teikiamų duomenų pobūdžio ir parengti bendrą metodą arba bendrą elgesio kodeksą; |
| --- | --- |

8.

atkreipia dėmesį į Duomenų akte Komisijos pateiktą pasiūlymą dėl Europos duomenų inovacijų valdybos steigimo, kuri rengtų rekomendacijas dėl bendro duomenų naudojimo ir sprendimus dėl standartizavimo, ir siūlo Duomenų akto IX skyriuje numatyti atitinkamą struktūrą. Atsižvelgdamos į keleto praktinių seminarų dėl verslo dalijimosi duomenimis su valdžios sektoriumi rekomendacijas atskirų valstybių atsakingos institucijos galėtų nustatyti bendrus tikslus, susitarti dėl teikiamų duomenų pobūdžio ir parengti bendrą metodą arba bendrą elgesio kodeksą;

Duomenų ekonomikos plėtojimas vietos lygmeniu

Duomenų ekonomikos plėtojimas vietos lygmeniu

| 9. | mano, kad nauji privalomi reikalavimai dėl duomenų perdavimo yra sveikintini, nes jais visų pirma stiprinamos MVĮ – ES ekonomikos pagrindo – teisės ir taip sumažinama priklausomybė nuo stambiųjų duomenų turėtojų bei pasipriešinama didžiųjų tarptautinių įmonių vykdomam monopolizavimui; |
| --- | --- |

9.

mano, kad nauji privalomi reikalavimai dėl duomenų perdavimo yra sveikintini, nes jais visų pirma stiprinamos MVĮ – ES ekonomikos pagrindo – teisės ir taip sumažinama priklausomybė nuo stambiųjų duomenų turėtojų bei pasipriešinama didžiųjų tarptautinių įmonių vykdomam monopolizavimui;

| 10. | palankiai vertina Komisijos pasiūlymą pradėti taikyti nesąžiningumo patikrinimą, kad būtų galima apsaugoti labai mažas įmones ir MVĮ nuo vienašališko stambių įmonių prievolių vykdymo užtikrinimo, taip pat Komisijos įsipareigojimą parengti neprivalomas prieigos prie duomenų ir duomenų naudojimo sutarties sąlygas, kad būtų galima sustiprinti MVĮ derybinę poziciją trečiųjų šalių atžvilgiu; |
| --- | --- |

10.

palankiai vertina Komisijos pasiūlymą pradėti taikyti nesąžiningumo patikrinimą, kad būtų galima apsaugoti labai mažas įmones ir MVĮ nuo vienašališko stambių įmonių prievolių vykdymo užtikrinimo, taip pat Komisijos įsipareigojimą parengti neprivalomas prieigos prie duomenų ir duomenų naudojimo sutarties sąlygas, kad būtų galima sustiprinti MVĮ derybinę poziciją trečiųjų šalių atžvilgiu;

| 11. | ragina paaiškinti prieigą prie duomenų, visų pirma atsižvelgiant į vertės grandines ir duomenų ekosistemas, kuriose smulkesni subjektai dalyvavo kuriant duomenų rinkinius, tačiau neturi prieigos prie bendrai sukurtų duomenų; |
| --- | --- |

11.

ragina paaiškinti prieigą prie duomenų, visų pirma atsižvelgiant į vertės grandines ir duomenų ekosistemas, kuriose smulkesni subjektai dalyvavo kuriant duomenų rinkinius, tačiau neturi prieigos prie bendrai sukurtų duomenų;

Duomenų teikimas viešajam sektoriui

Duomenų teikimas viešajam sektoriui

| 12. | pabrėžia, kad duomenys viešojo intereso labui perduodami siekiant reaguoti į susidariusią ekstremaliąją situaciją, ištirti pokyčius, galinčius sukelti tokias ekstremaliąsias situacijas, ir jų išvengti, taip pat didinti atsparumą būsimoms krizėms; duomenys taip pat labai svarbūs norint suprasti aplinkos būklės blogėjimą ir klimato kaitą ir imtis tikslinių atsakomųjų priemonių. Be to, jie gali padėti parengti geresnes kovos su nusikalstamumu ir terorizmu priemones; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia, kad duomenys viešojo intereso labui perduodami siekiant reaguoti į susidariusią ekstremaliąją situaciją, ištirti pokyčius, galinčius sukelti tokias ekstremaliąsias situacijas, ir jų išvengti, taip pat didinti atsparumą būsimoms krizėms; duomenys taip pat labai svarbūs norint suprasti aplinkos būklės blogėjimą ir klimato kaitą ir imtis tikslinių atsakomųjų priemonių. Be to, jie gali padėti parengti geresnes kovos su nusikalstamumu ir terorizmu priemones;

| 13. | mano, kad pasiūlyme yra numatyta svarbi galimybė susidarius ekstremaliajai situacijai, esant išimtiniam poreikiui arba siekiant padėti atsigauti po tokios situacijos įpareigoti įmones, gavus institucijų informacijos prašymus, teikti joms duomenis. Automatiškai generuojami duomenys ateityje kilus trukdžiams gali tapti vis svarbesniu veiksniu, į kurį vietos ir regionų valdžios institucijos turi atsižvelgti savo nenumatytų atvejų planuose. Duomenų akte nėra tiesiogiai reglamentuojama, kaip vietos ir regionų valdžios institucijos gali sužinoti, kokius duomenis ir kokia kaina galima gauti rinkoje; |
| --- | --- |

13.

mano, kad pasiūlyme yra numatyta svarbi galimybė susidarius ekstremaliajai situacijai, esant išimtiniam poreikiui arba siekiant padėti atsigauti po tokios situacijos įpareigoti įmones, gavus institucijų informacijos prašymus, teikti joms duomenis. Automatiškai generuojami duomenys ateityje kilus trukdžiams gali tapti vis svarbesniu veiksniu, į kurį vietos ir regionų valdžios institucijos turi atsižvelgti savo nenumatytų atvejų planuose. Duomenų akte nėra tiesiogiai reglamentuojama, kaip vietos ir regionų valdžios institucijos gali sužinoti, kokius duomenis ir kokia kaina galima gauti rinkoje;

| 14. | mano, kad svarbu patikslinti minimalius reikalavimus, taikomus prašymams pateikti duomenis pagal 17 straipsnį, ir laikantis 19 straipsnio nustatyti išsamesnes duomenų sunaikinimo taisykles. Europos Sąjungos lygmeniu reikia susitarti dėl su tuo susijusių procedūrų ir specifikacijų; |
| --- | --- |

14.

mano, kad svarbu patikslinti minimalius reikalavimus, taikomus prašymams pateikti duomenis pagal 17 straipsnį, ir laikantis 19 straipsnio nustatyti išsamesnes duomenų sunaikinimo taisykles. Europos Sąjungos lygmeniu reikia susitarti dėl su tuo susijusių procedūrų ir specifikacijų;

| 15. | mano, kad susidarius ekstremaliajai situacijai būtinus duomenis viešosios institucijos ir ES institucijos, įstaigos ar kitos tarnybos turi galėti nuskaityti naudodamos įprastas priemones ir be papildomų investicijų; |
| --- | --- |

15.

mano, kad susidarius ekstremaliajai situacijai būtinus duomenis viešosios institucijos ir ES institucijos, įstaigos ar kitos tarnybos turi galėti nuskaityti naudodamos įprastas priemones ir be papildomų investicijų;

| 16. | atkreipia dėmesį į tai, kad remiantis Duomenų akto V skyriumi, susidarius tam tikrai situacijai viešojo sektoriaus subjektai gali naudotis įmonių turimais duomenimis; kalbant apie kitus skyrius reikėtų paaiškinti, ar vietos ir regionų dalyviai gali atlikti ir kitą funkciją, pavyzdžiui, duomenų naudotojo, turėtojo arba gavėjo. Šiuo požiūriu reikėtų iš naujo išnagrinėti Duomenų įstatyme pateiktas apibrėžtis; |
| --- | --- |

16.

atkreipia dėmesį į tai, kad remiantis Duomenų akto V skyriumi, susidarius tam tikrai situacijai viešojo sektoriaus subjektai gali naudotis įmonių turimais duomenimis; kalbant apie kitus skyrius reikėtų paaiškinti, ar vietos ir regionų dalyviai gali atlikti ir kitą funkciją, pavyzdžiui, duomenų naudotojo, turėtojo arba gavėjo. Šiuo požiūriu reikėtų iš naujo išnagrinėti Duomenų įstatyme pateiktas apibrėžtis;

| 17. | konstatuoja, kad debesijos paslaugomis valdžios institucijos, įskaitant vietos ir regionų valdžios institucijas, naudojasi nevienodai. Komitetas ragina Komisiją sukurti aiškią sistemą ir sudaryti kuo geresnes sąlygas skatinti naudotis debesijos paslaugomis. Ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas debesijos paslaugų energijos vartojimo efektyvumo didinimui, atsižvelgiant į žaliojo kodavimo koncepciją. Vietos ir regionų lygmens IRT išlaidas būtų galima gerokai sumažinti, jei esami sprendimai būtų naudojami platesniu mastu ir jei būtų sutelktos privačių ir viešųjų institucijų specialiosios žinios; |
| --- | --- |

17.

konstatuoja, kad debesijos paslaugomis valdžios institucijos, įskaitant vietos ir regionų valdžios institucijas, naudojasi nevienodai. Komitetas ragina Komisiją sukurti aiškią sistemą ir sudaryti kuo geresnes sąlygas skatinti naudotis debesijos paslaugomis. Ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas debesijos paslaugų energijos vartojimo efektyvumo didinimui, atsižvelgiant į žaliojo kodavimo koncepciją. Vietos ir regionų lygmens IRT išlaidas būtų galima gerokai sumažinti, jei esami sprendimai būtų naudojami platesniu mastu ir jei būtų sutelktos privačių ir viešųjų institucijų specialiosios žinios;

| 18. | primygtinai ragina pašalinti visas esamas duomenų sąveikumo spragas visais keturiais aspektais (teisinis, organizacinis, semantinis ir techninis sąveikumas) atsižvelgiant į naudojimąsi debesijos paslaugomis ir tarpvalstybinį privačių operatorių ir institucijų tarpusavio bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

18.

primygtinai ragina pašalinti visas esamas duomenų sąveikumo spragas visais keturiais aspektais (teisinis, organizacinis, semantinis ir techninis sąveikumas) atsižvelgiant į naudojimąsi debesijos paslaugomis ir tarpvalstybinį privačių operatorių ir institucijų tarpusavio bendradarbiavimą;

| 19. | atkreipia dėmesį į tai, kad duomenų – iki pat metaduomenų lygio – turinys turėtų būti standartizuotas, nes kuo mažiau galimybių juos aiškinti, tuo didesnis duomenų suderinamumas, taigi, bus galima sumažinti papildomas išlaidas, pavyzdžiui, susijusias su duomenų konvertavimu; |
| --- | --- |

19.

atkreipia dėmesį į tai, kad duomenų – iki pat metaduomenų lygio – turinys turėtų būti standartizuotas, nes kuo mažiau galimybių juos aiškinti, tuo didesnis duomenų suderinamumas, taigi, bus galima sumažinti papildomas išlaidas, pavyzdžiui, susijusias su duomenų konvertavimu;

| 20. | atkreipia dėmesį į tai, kad duomenų sąveikumo užtikrinimas yra sudėtingas ilgalaikis uždavinys. Žinių ir praktinės patirties įgyvendinimui duomenų sąveikumo srityje ir susijusiems sistemų pakeitimams reikia daug išteklių; |
| --- | --- |

20.

atkreipia dėmesį į tai, kad duomenų sąveikumo užtikrinimas yra sudėtingas ilgalaikis uždavinys. Žinių ir praktinės patirties įgyvendinimui duomenų sąveikumo srityje ir susijusiems sistemų pakeitimams reikia daug išteklių;

| 21. | atkreipia dėmesį į tai, kad duomenų sąveikumas ir kokybė yra labai svarbūs, todėl palankiai vertina tinkamų organizacinių metodų ir struktūrų kūrimą; |
| --- | --- |

21.

atkreipia dėmesį į tai, kad duomenų sąveikumas ir kokybė yra labai svarbūs, todėl palankiai vertina tinkamų organizacinių metodų ir struktūrų kūrimą;

| 22. | pažymi, kad nedidelės bendruomenės, kaimo vietovės ir MVĮ paprastai turi mažai patirties, darbuotojų ir finansinių išteklių duomenų naudojimo, mainų ir bendro jų naudojimo srityse. Šiuo atveju turi padėti valstybės narės ir Europos Sąjunga ir pasiūlyti neprivalomas pavyzdines sutarčių sąlygas ir techninę bei finansinę pagalbą rengiant bendro duomenų naudojimo ekspertus. Tai, pavyzdžiui, būtų galima pasiekti per programos „Skaitmeninė Europa“ skaitmeninių inovacijų centrus. Keičiantis geriausia patirtimi, kuriant tvarų žinių ir kompetencijos pagrindą ir gerinant duomenų raštingumą itin svarbu bendradarbiauti su vietos įmonėmis ir startuoliais, taip pat su regiono aukštosiomis mokyklomis. |
| --- | --- |

22.

pažymi, kad nedidelės bendruomenės, kaimo vietovės ir MVĮ paprastai turi mažai patirties, darbuotojų ir finansinių išteklių duomenų naudojimo, mainų ir bendro jų naudojimo srityse. Šiuo atveju turi padėti valstybės narės ir Europos Sąjunga ir pasiūlyti neprivalomas pavyzdines sutarčių sąlygas ir techninę bei finansinę pagalbą rengiant bendro duomenų naudojimo ekspertus. Tai, pavyzdžiui, būtų galima pasiekti per programos „Skaitmeninė Europa“ skaitmeninių inovacijų centrus. Keičiantis geriausia patirtimi, kuriant tvarų žinių ir kompetencijos pagrindą ir gerinant duomenų raštingumą itin svarbu bendradarbiauti su vietos įmonėmis ir startuoliais, taip pat su regiono aukštosiomis mokyklomis.

Proporcingumas ir subsidiarumas

Proporcingumas ir subsidiarumas

| 23. | mano, kad pasiūlymas dėl reglamento atitinka subsidiarumo ir proporcingumo principus. Europos Sąjungos priemonių pridėtinė vertė šioje srityje yra akivaizdi, nes duomenų naudojimas yra tarpvalstybinio pobūdžio ir būtina įveikti esamas kliūtis, neleidžiančias įmonėms, vartotojams ir viešajam sektoriui platesniu mastu gauti potencialią duomenų naudą. |
| --- | --- |

23.

mano, kad pasiūlymas dėl reglamento atitinka subsidiarumo ir proporcingumo principus. Europos Sąjungos priemonių pridėtinė vertė šioje srityje yra akivaizdi, nes duomenų naudojimas yra tarpvalstybinio pobūdžio ir būtina įveikti esamas kliūtis, neleidžiančias įmonėms, vartotojams ir viešajam sektoriui platesniu mastu gauti potencialią duomenų naudą.

Briuselis, 2022 m. birželio 30 d.

Europos regionų komiteto pirmininkas

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(*1)  
  2012 m. balandžio 25 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 360/2012 dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių taikymo de minimis pagalbai, skiriamai visuotinės ekonominės svarbos paslaugas teikiančioms įmonėms.

*1

2012 m. balandžio 25 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 360/2012 dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių taikymo

pagalbai, skiriamai visuotinės ekonominės svarbos paslaugas teikiančioms įmonėms.

(1)  CDR 5356/2020.

1

---