# Euroopa Liidu C 379/2022

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 379 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 65. aastakäik3. oktoober 2022 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 379

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

65. aastakäik3. oktoober 2022

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | III   Ettevalmistavad aktid |
| | EUROOPA KESKPANK |
| 2022/C 379/01 | Euroopa Keskpanga Arvamus, — 9. august 2022, ettepaneku kohta võtta vastu direktiiv seoses ülesannete delegeerimise kokkulepete, likviidsusriski juhtimise, järelevalvelise aruandluse, depositooriumi- ja hoidmisteenuste osutamise ning alternatiivsete investeerimisfondide poolt laenude väljastamisega (CON/2022/26) | 1 |

Sisukord

Lehekülg

III   Ettevalmistavad aktid

EUROOPA KESKPANK

2022/C 379/01

Euroopa Keskpanga Arvamus, — 9. august 2022, ettepaneku kohta võtta vastu direktiiv seoses ülesannete delegeerimise kokkulepete, likviidsusriski juhtimise, järelevalvelise aruandluse, depositooriumi- ja hoidmisteenuste osutamise ning alternatiivsete investeerimisfondide poolt laenude väljastamisega (CON/2022/26)

1

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 379/02 | Euro vahetuskurss — 30. september 2022 | 6 |
| 2022/C 379/03 | Kokkuvõte Euroopa Komisjoni otsustest, millega lubatakse kasutamiseks turule lasta ja/või kasutada aineid, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist) (REACH) XIV lisas
  (Avaldatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1907/2006
  artikli 64 lõikele 9)

   (
  1
  ) | 7 |
| 2022/C 379/04 | Kokkuvõte Euroopa Komisjoni otsustest, millega lubatakse kasutamiseks turule lasta ja/või kasutada aineid, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist) (REACH) XIV lisas
  (avaldatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1907/2006
  artikli 64 lõikele 9)

   (
  1
  ) | 8 |
| 2022/C 379/05 | Euroopa ühenduste võõrtöötajate sotsiaalkindlustuse halduskomisjon — Valuutavahetuskursid vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 574/72 | 9 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2022/C 379/02

Euro vahetuskurss — 30. september 2022

6

2022/C 379/03

Kokkuvõte Euroopa Komisjoni otsustest, millega lubatakse kasutamiseks turule lasta ja/või kasutada aineid, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist) (REACH) XIV lisas
  (Avaldatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1907/2006
  artikli 64 lõikele 9)

   (
  1
  )

(Avaldatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1907/2006

artikli 64 lõikele 9)

1

7

2022/C 379/04

Kokkuvõte Euroopa Komisjoni otsustest, millega lubatakse kasutamiseks turule lasta ja/või kasutada aineid, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist) (REACH) XIV lisas
  (avaldatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1907/2006
  artikli 64 lõikele 9)

   (
  1
  )

(avaldatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1907/2006

artikli 64 lõikele 9)

1

8

2022/C 379/05

Euroopa ühenduste võõrtöötajate sotsiaalkindlustuse halduskomisjon — Valuutavahetuskursid vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 574/72

9

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 379/06 | Teade teatavate dumpinguvastaste meetmete peatse aegumise kohta | 11 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 379/07 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10901 – OAKTREE / ARES / VECTOR / NEOVIA) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 12 |
| 2022/C 379/08 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10712 – APOLLO MANAGEMENT / TENNECO) (
  1
  ) | 14 |
| 2022/C 379/09 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10763 – NORDEA / TOPDANMARK LIV HOLDING) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 15 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 379/10 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 17 |
| 2022/C 379/11 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni aasta delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 29 |
| 2022/C 379/12 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 105 osutatud veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi muutmise taotluse avaldamine | 41 |

V   Teated

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2022/C 379/06

Teade teatavate dumpinguvastaste meetmete peatse aegumise kohta

11

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2022/C 379/07

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10901 – OAKTREE / ARES / VECTOR / NEOVIA) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

12

2022/C 379/08

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10712 – APOLLO MANAGEMENT / TENNECO) (
  1
  )

1

14

2022/C 379/09

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10763 – NORDEA / TOPDANMARK LIV HOLDING) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

15

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2022/C 379/10

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

17

2022/C 379/11

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni aasta delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

29

2022/C 379/12

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 105 osutatud veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi muutmise taotluse avaldamine

41

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

III Ettevalmistavad aktid

EUROOPA KESKPANK

| 3.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 379/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 379/1

---

EUROOPA KESKPANGA ARVAMUS,

9. august 2022,

ettepaneku kohta võtta vastu direktiiv seoses ülesannete delegeerimise kokkulepete, likviidsusriski juhtimise, järelevalvelise aruandluse, depositooriumi- ja hoidmisteenuste osutamise ning alternatiivsete investeerimisfondide poolt laenude väljastamisega

(CON/2022/26)

(2022/C 379/01)

Sissejuhatus ja õiguslik alus

25. novembril 2021 avaldas Euroopa Komisjon kapitaliturgude liitu toetavate õigusaktide paketi, sealhulgas ettepaneku võtta vastu direktiiv, millega muudetakse direktiive 2011/61/EL ja 2009/65/EÜ seoses ülesannete delegeerimise kokkulepete, likviidsusriski juhtimise, järelevalvelise aruandluse, depositooriumi- ja hoidmisteenuste osutamise ning alternatiivsete investeerimisfondide poolt laenude väljastamisega (1) (edaspidi „kavandatav direktiiv“).

Euroopa Keskpank (EKP) on otsustanud esitada omal algatusel arvamuse kavandatava direktiivi kohta. EKP arvamuse andmise pädevus põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 127 lõikel 4 ja artikli 282 lõikel 5, kuna kavandatav direktiiv sisaldab sätteid, mis mõjutavad Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) põhiülesannet määratleda liidu rahapoliitika ja rakendada seda kooskõlas aluslepingu artikli 127 lõikega 2; EKPSi ülesannet aidata kaasa pädevate asutuste poolt rakendatava finantssüsteemi stabiilsusega seotud poliitika tõrgeteta teostamisele kooskõlas aluslepingu artikli 127 lõikega 5, ja EKP ülesandeid seoses statistilise teabe kogumisega kooskõlas Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja artikliga 5.

EKP nõukogu on käesoleva arvamuse vastu võtnud kooskõlas Euroopa Keskpanga kodukorra artikli 17.5 esimese lausega.

Üldised märkused

1.   Kavandatava direktiivi eesmärgid

| 1.1. | EKP toetab kavandatava direktiivi peamist eesmärki täita teatavad õiguslüngad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/61/EL (2) (edaspidi „alternatiivsete investeerimisfondide valitsejaid käsitlev direktiiv“ või „AIFide valitsejaid käsitlev direktiiv“) toimimises, tagada ühtne järelevalvealane lähenemisviis riskidele, mida alternatiivsed investeerimisfondid (AIFid) finantssüsteemis tekitavad, ning tagada investorite kõrgetasemeline kaitse, hõlbustades samal ajal nende integratsiooni ELi finantsturul. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Samuti toetab EKP kavandatava direktiivi üldist eesmärki paremini ühtlustada AIFide valitsejaid käsitleva direktiivi ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/65/EÜ (3) (edaspidi „eurofondide direktiiv“) nõudeid mõlema direktiivi jaoks võrdselt olulistes küsimustes, nagu ülesannete delegeerimise kokkulepped ja hoidmisteenuste osutamine. Käesolevas arvamuses keskendutakse AIFide valitsejaid käsitleva direktiivi kavandatavatele muudatustele. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Nagu allpool selgitatud, oleks EKP soovinud, et kavandatav direktiiv oleks käsitlenud ka küsimusi, mida AIFide valitsejaid käsitlev direktiiv ei hõlma, näiteks ennetavalt kohaldatavate makrotasandi usaldatavusjärelevalve vahendite kasutusele võtmine ja väljatöötamine, et vähendada AIFidest tulenevaid riske finantssüsteemile ning tagada, et üksikasjalikud andmed konkreetsete AIFide kohta tehakse kättesaadavaks EKP-le ja teistele asjaomastele EKPSi keskpankadele. |
| --- | --- |

1.3.

Konkreetsed märkused

2.   Likviidsuse juhtimine ja makrotasandi usaldatavusjärelevalve vahendid

| 2.1. | EKP üldiselt toetab kavandatava direktiivi eesmärki ühtlustada AIFide valitsejate kohustused seoses likviidsusriskide juhtimisega, eelkõige selliste likviidsuse juhtimise vahendite kasutusele võtmist, mis on kättesaadavad avatud AIFe valitsevatele AIFide valitsejatele fondi likviidsusriski juhtimiseks, näiteks seoses suuremahuliste tagasivõtmistega investorite poolt lühikese aja jooksul või konkreetsesse fondisegmenti koondunud tagasivõtmistega. Samas peaks kavandatava direktiivi eesmärgiks olema ka likviidsuse mittevastavuste vähendamine AIFide varade ja kohustuste vahel, spetsiaalselt varadele või kohustustele suunatud meetmete kaudu. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Kavandatava direktiivi sätted likviidsuse juhtimise vahendite kohta (4) on tagasihoidlikud. Sellega seoses kehtestatakse kavandatava direktiiviga avatud AIFe valitsevatele AIFide valitsejatele nõue valida kavandatava direktiivi II lisas esitatud loetelust vähemalt üks asjakohane likviidsuse juhtimise vahendi, mida saaks kasutada AIFi investorite huvides (5). Samuti võimaldab kavandatav direktiiv erandlikel asjaoludel AIFi osakute tagasiostmine või tagasivõtmine ajutiselt peatada, kui see on AIFi investorite huve arvestades põhjendatud (6). Kuigi kavandatava direktiiviga määratakse kindlaks ühised vabatahtlikud likviidsuse juhtimise vahendid, mida avatud AIFe valitsevad AIFide valitsejad võivad kasutada, oleks asjaomaste AIFide likviidsusriskidega toimetuleku võime suurem, kui AIFi valitsejalt nõutaks mitte ainult ühe, vaid vähemalt mitme loetletud vahendi valimist. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Kavandatava direktiivi kohaselt peab komisjon algatama AIFide valitsejaid käsitlevas direktiivis sätestatud eeskirjade toimimise läbivaatamise 60 kuud pärast kavandatava direktiivi jõustumist (7). EKP toetab kavandatavat läbivaatamist, eelkõige selles osas, mis on seotud laene väljastavaid fonde valitsevate AIFide valitsejate suhtes kohaldatavate nõuete asjakohasusega, võttes arvesse selle jätkuvalt kasvava sektori finantsstabiilsust ohustavaid riske. Kavandatava läbivaatamise ulatust tuleks aga laiendada, et hõlmata kahte täiendavat aspekti. Esiteks peaks läbivaatamine hõlmama arenguid makrotasandi usaldatavusjärelevalve vahendite kasutamisel likviidsusriski juhtimiseks, eelkõige seoses ex ante likviidsuse juhtimise vahendite kasutamisega likviidsuse mittevastavusele reageerimiseks. Teatavaid makrotasandi usaldatavusjärelevalve vahendeid (8) saab kohandada konkreetsetele finantsstabiilsuse riskidele, mis võivad AIFide sektoris tekkida, ning rakendada enne stressisündmust. Teiseks peaks läbivaatamisel täpsustama, kuidas finantsvõimendusega, avatud AIFe valitsevad AIFide valitsejad kohaldavad finantsvõimenduse piiranguid ning kuidas pädevad asutused kasutavad AIFide valitsejaid käsitleva direktiivi kohaselt (9) oma järelevalvevolitusi seoses selliste finantsvõimenduse piirangutega. Erinevate liikmesriikide AIFide valitsemise aspektide hindamisel peaks komisjon arvesse võtma ka muudatusi asjakohastes rahvusvahelistes standardites. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Aruandlus

| 3.1. | Kavandatava direktiivi eesmärk on kaotada aruandluse topeltnõuded, mis on sätestatud liidu ja liikmesriikide õigusaktides, sealhulgas eelkõige teatavates EKP vastu võetud statistikaalastes määrustes (10), et parandada AIFide valitsejate tõhusust ning vähendada nende halduskoormust (11). Selleks tehakse kavandatava direktiiviga Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele (ESMA) ülesandeks esitada komisjonile järelevalveandmete lõimitud kogumise arengu aruanne, milles keskendutakse muu hulgas sellele, kuidas vähendada kattuvusi ja ebakõlasid varade valitsemise sektori ja finantssektori muude valdkondade aruandlusraamistike vahel. Asjaomase aruande koostamisel peab ESMA tegema tihedat koostööd muu hulgas EKPga (12). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EKP on valmis tegema ESMAga selle aruande ettevalmistamisel koostööd, et töötada välja järelevalveandmete lõimitud kogumine ning tagada kooskõla muude investeerimisfondide aruandlusnõuetega. Samas rõhutab EKP, et aruandlustaristu lõimimine ei tohi takistada ega muul viisil piirata EKP pädevust võtta vastu statistikaalaseid määrusi omaenda ülesannete täitmiseks või jätkata asjakohaste statistikaaruandluse nõuete kogumi lisamist asjakohastesse EKP määrustesse, näiteks väärtpaberiosaluste ning investeerimisfondide varade ja kohustuste statistika kogumist käsitlevatesse määrustesse (13). |
| --- | --- |

3.2.

4.   EKPSi juurdepääs AIFide sektori üksikasjalikele andmetele

| 4.1. | EKP märgib, et AIFide valitsejaid käsitleva direktiivi artikli 25 lõike 2 kohaselt peavad AIFi valitseja päritoluliikmesriigi pädevad asutused tagama (14), et kogu AIFide valitsejaid käsitleva direktiivi artikli 24 alusel kogutud teave ning AIFi valitsejaid käsitleva direktiivi artikli 7 alusel kogutud teave (edaspidi „AIFide üksikandmed“) tehakse kättesaadavaks muude asjaomaste liikmesriikide pädevatele asutustele, samuti ESMA-le ja ESRNile vastavalt AIFide valitsejaid käsitleva direktiivi artikli 50 kohasele järelevalvealast koostööd käsitlevale korrale. Kavandatava direktiiviga ei muudeta siiski oluliselt AIFide üksikandmete liike, mida pädevad asutused nõuavad AIFide valitsejaid käsitleva direktiivi artikli 24 alusel järelevalve alla kuuluvatelt AIFide valitsejatelt või muudelt asutustelt, kellele pädevad asutused peavad asjaomased andmed kättesaadavaks tegema (15). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Kavandatava direktiiviga tuleks nõuda, et ESMA, kes saab praegu pädevatelt asutustelt AIFide üksikandmeid, teeks need andmed kättesaadavaks ka EKP-le ja teistele asjaomastele EKPSi keskpankadele, et võimaldada neil täita oma ülesandeid, sealhulgas aluslepingust tulenevaid ülesandeid rahapoliitika määratlemisel ja rakendamisel ning finantssüsteemi stabiilsusele kaasaaitamisel. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Esiteks, selles osas, mis puudutab EKPSi põhiülesannet määratleda ja rakendada rahapoliitikat ning EKPSi esmast eesmärki tagada hindade stabiilsus, tuleb tähelepanu pöörata asjaolule, et AIFid võtavad väärtpaberiturul positsioone, eelkõige fikseeritud tulumääraga toodetes (16). Investeerimisstrateegiad hõlmavad sageli nende positsioonide võimendamist (17), sealhulgas tuletisinstrumentide abil. Sellised strateegiad võivad riigivõlakirjade turgudel toimuvaid muutusi võimendada (18) ning seeläbi mõjutada rahapoliitika ülekandumist majandusse, kuna riigivõlakirjade tootlus on ettevõtete ja kodumajapidamiste rahastamistingimuste viitemäär. Selline koosmõju rahapoliitikaga on eriti asjakohane praeguses rahapoliitika „normaliseerimise“ etapis, ning seda kahel põhjusel. Esimene põhjus on asjaolu, et eespool nimetatud AIFide investeerimisstrateegiad võivad võimendada muutusi riigivõlakirjade tootluses, ning seeläbi põhjustada erasektori rahastamistingimuste põhjendamatut piiramist. Teine põhjus on asjaolu, et AIFide investeerimisstrateegia võib hõlmata teatavate euroala riigivõlakirjade ostmist ning samal ajal teiste euroala riigivõlakirjade müümist, suurendades seeläbi euroala riigivõlakirjade tootluse erinevust. Sellise võimenduse mõju riigivõlakirjade turgudel täheldati COVID-19 pandeemia ajal (19) ning asjaomane mõju võib AIFide sektori mahu jätkuva kasvu tingimustes suureneda (20). Samuti aitavad AIFid üha enam kaasa reaalmajanduse rahastamisele, kuna tegemist on oluliste investoritega äriühingute emiteeritud väärtpaberitesse. Selles osas juhiti EKP strateegia läbivaatamisel (21) tähelepanu asjaolule, et arenevad finantsstruktuurid, näiteks finantsvahenduse kasv pangandusvälise sektori kaudu, on muutnud rahapoliitika ülekandumist. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Teiseks võimaldaks juurdepääs AIFide üksikandmetele EKPSi keskpankadel tulemuslikult täita oma ülesannet aidata kaasa finantssüsteemi stabiilsusele. AIFidest tulenevad riskid finantsstabiilsusele ilmnesid hiljutise turuhäire ajal 2020. aasta märtsis, kui paljud AIFid olid tõsise likviidsussurve all, mis oli tingitud märkimisväärsest väljavoolust ja raskustest varade müümisel turgudel, kus järelturul kauplemine on väike või puudub. AIFid reageerisid likviidsussurvele suuremahulise varade müügi ja raha hoidmisega, paljud neist ka peatasid tagasivõtmise. AIFide selline reaktsioon survestas omakorda varade väärtuse hindamist ja turu likviidsust, mis põhjustas rahastamistingimuste halvenemist reaalmajanduses ning mis lõpuks leevenes alles siis, kui keskpangad võtsid erakorralisi poliitikameetmeid (22). 2020. aasta märtsikuu sündmused näitavad, et EKPSi esmane eesmärk tagada hindade stabiilsus ja ülesanne aidata kaasa finantsstabiilsusele on omavahel põimunud, kusjuures üks on teise saavutamise eeltingimus. Nagu märgiti EKP strateegia läbivaatamisel, on finantskriisist tulenevaid hinnastabiilsuse riske silmas pidades kindel kontseptuaalne alus võtta EKP rahapoliitika aruteludes arvesse finantsstabiilsuse kaalutlusi (23). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Tuleb märkida, et EKPSil on juba praegu olemas juurdepääs mitmesugustele pangandusväliseid üksusi käsitlevatele andmekogumitele, mida pädevad asutused ja kauplemisteabehoidlad koguvad liidu määruste alusel (24), tunnistades seeläbi EKPSi vajadust saada juurdepääs nendele andmekogumitele oma rahapoliitika ja finantsstabiilsuse ülesannete täitmiseks. EKP on seisukohal, et sellised seadusandlikud lahendused, mis võimaldavad mitmele asutusele juurdepääsu samadele andmekogumitele, on tõhus viis andmete jagamiseks asjaomaste asutuste vahel, kuna see aitab vältida topeltaruandlust, vähendada andmete kogumise kulusid ja hõlbustada andmekvaliteedi kontrollimist. Samuti edendab see asutustevahelist koostööd, mis omakorda hõlbustab nende vastavate ülesannete täitmist. Veelgi enam, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/2365 (25) (edaspidi „väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute määrus“ ehk „SFTR“) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 648/2012 (26) (edaspidi „Euroopa turu infrastruktuuri määrus“ ehk „EMIR“) alusel esitatavad andmekogumid hõlmavad tuletisinstrumentide tehinguid ja väärtpaberite finantseerimise tehinguid; tegemist on tehingutega turgudel, kus AIFid on olulised osalised. Selleks et mõista konkreetse AIFi riskitunnuseid (nt finantsvõimendus, likviidsuse mittevastavus, vastastikune seotus ja investorite baas) ning seda, millisel määral need tunnused (ja nende heterogeensus) mõjutavad AIFide tegevust eelnimetatud turgudel, peavad kõik asjaomased asutused saama kombineerida teavet finantstehingute kohta teabega oluliste turuosaliste bilansside kohta. AIFide kasvav kohalolek ja tegevus nendel turgudel mõjutab üha rohkem rahapoliitika ülekandemehhanismi ja finantsstabiilsusega seotud riske, mida EKPS peab hindama, et tulemuslikult täita oma esmast eesmärki tagada hindade stabiilsus ja oma ülesannet aidata kaasa finantsstabiilsusele. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Kuna EKP-l puudub juurdepääs konkreetseid AIFe käsitlevatele andmetele, tugineb EKP praegu äriteabe allikatele, kust andmete saamine on kulukas ning mille andmed ei ole täielikud ega läbipaistvad. Erinevalt õigusraamistiku alusel esitatavate andmete kohustuslikust laadist võivad AIFid ise otsustada, kas esitada teavet äriteabe kogumitesse lisamiseks või mitte, mistõttu on EKPSi ülevaade turust ebatäielik ning potentsiaalselt moonutatud. Väiksem teadlikkus kajastub ka rahapoliitika otsustes ja finantsstabiilsuse hindamises. Samuti on keeruline kontrollida äriteabe kogumite andmekvaliteeti. Põhimõtteliselt võiks EKP muuta oma asjakohaseid statistikaaruandluse eeskirju (27), et koguda samu või väga sarnaseid andmeid, võrreldes AIFide valitsejaid käsitleva direktiivi alusel kogutavate andmetega. See oleks aga vastuolus kavandatava direktiivi eesmärgiga kaotada aruandluse topeltnõuded liidu ja liikmesriikide õigusaktides (28). Samuti tuleb märkida, et Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja artikli 5.1 kohase statistika kogumise ülesande täitmisel peab EKP järgima teatavaid põhimõtteid, mille hulka kuulub andmeesitajate koormuse minimeerimine (29). Lisaks andmeesitajate kuludele tooksid topeltaruandluse nõuded seoses teatavat liiki andmetega, mis ei kuulu praeguste statistikaaruandluse nõuete alla, kaasa ka märkimisväärse kulu EKPSi keskpankadele ja EKP-le. EKP kulud AIFide valitsejaid käsitleva direktiivi alusel andmetele juurdepääsemisel oleksid praktikas oluliselt väiksemad, kuna need andmed on EKP andmebaasides ja süsteemides juba praegu olemas EKP-le Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu poolt antava statistilise toe ja muu toe kaudu (30), kuigi EKP ja EKPSi keskpankade töötajatel endal puudub nendele andmetele juurdepääs (31). |
| --- | --- |

4.6.

Teksti redaktsiooni ettepanekud, mille puhul EKP on soovitanud kavandatavat direktiivi muuta, on esitatud eraldi tehnilises töödokumendis koos selgitustega. Tehniline töödokument on avaldatud inglise keeles EUR-Lexis.

Frankfurt Maini ääres, 9. august 2022

EKP president

Christine LAGARDE

---

(1)  Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiive 2011/61/EL ja 2009/65/EÜ seoses ülesannete delegeerimise kokkulepete, likviidsusriski juhtimise, järelevalvelise aruandluse, depositooriumi- ja hoidmisteenuste osutamise ning alternatiivsete investeerimisfondide poolt laenude väljastamisega, COM(2021) 721 final.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/61/EL, 8. juuni 2011, alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta, millega muudetakse direktiive 2003/41/EÜ ja 2009/65/EÜ ning määruseid (EÜ) nr 1060/2009 ja (EL) nr 1095/2010 (ELT L 174, 1.7.2011, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/65/EÜ, 13. juuli 2009, vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (ELT L 302, 17.11.2009, lk 32).

3

(4)  Vt kavandatava direktiivi artikli 1 punkt 6, millega lisatakse AIFide valitsejaid käsitleva direktiivi artiklile 16 lõiked 2a kuni 2h, ja kavandatava direktiivi II lisa, millega asendatakse AIFide valitsejaid käsitleva direktiivi V lisa. Vt ka kavandatava direktiivi artikli 2 punkt 4 seoses direktiivi 2009/65/EÜ samaväärse muudatusega.

4

(5)  Kavandatava direktiivi artikli 1 punkt 6 (millega lisatakse AIFide valitsejaid käsitleva direktiivi artiklile 16 lõige 2b).

5

(6)  Kavandatava direktiivi artikli 1 punkt 6 (millega lisatakse AIFide valitsejaid käsitleva direktiivi artiklile 16 lõige 2c).

6

(7)  Kavandatava direktiivi artikli 1 punkt 21 (millega lisatakse AIFide valitsejaid käsitlevasse direktiivi artikkel 69b).

7

(8)  Need hõlmaksid selliseid vahendeid nagu finantsvõimenduse piirangute järelevalvealane kehtestamine (AIFide valitsejaid käsitleva direktiivi artikkel 25, mis hõlmab riikliku pädeva asutuse volitust kehtestada AIFile finantsvõimenduse piiranguid), tagasivõtmise peatamine avalikes huvides (artikli 46 lõige 2, mis hõlmab riikliku pädeva asutuse volitust peatada tagasivõtmine avalikes huvides), või muud piirangud, nagu kapitalipuhvrid ning laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvud.

8

(9)  Vt AIFide valitsejaid käsitleva direktiivi artikli 25 lõige 3, millega sätestatakse muu hulgas AIFi valitseja päritoluliikmesriigi pädeva asutuse õigus kehtestada piiranguid finantsvõimendusele, mida AIFi valitsejal on õigus AIFi valitsemisel kasutada.

9

(10)  Euroopa Keskpanga määrus (EL) nr 1011/2012, 17. oktoober 2012, väärtpaberiosaluste statistika kohta (EKP/2012/24) (ELT L 305, 1.11.2012, lk 6) ja Euroopa Keskpanga määrus (EL) nr 1073/2013, 18. oktoober 2013, investeerimisfondide varade ja kohustuste statistika kohta (EKP/2013/38) (ELT L 297, 7.11.2013, lk 73).

10

(11)  Kavandatava direktiivi põhjendus 16.

11

(12)  Kavandatava direktiivi põhjendus 16 ja artikli 1 punkt 21 (millega lisatakse AIFide valitsejaid käsitlevasse direktiivi artikkel 69b). Vt ka kavandatava direktiivi artikli 2 punkt 5 (millega lisatakse eurofondide direktiivi artikkel 20b).

12

(13)  Vt joonealune märkus 10.

13

(14)  AIFide valitsejaid käsitleva direktiivi artikli 4 lõike 1 punktis f on määratletud pädevad asutused kui asutused, kellele on õigusaktiga tehtud ülesandeks teostada järelevalvet AIFide valitseja üle.

14

(15)  Vt eelkõige AIFide valitsejaid käsitleva direktiivi artikli 24 lõige 2. Kavandatava direktiivi artikli 1 lõikega 10 (millega muudetakse AIFide valitsejaid käsitleva direktiivi artiklit 24) tehakse AIFide valitsejatele kohustuseks esitada oma päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele korrapäraselt aruandeid, milles käsitletakse turgusid ja instrumente, millega AIFi valitseja tema valitsetava AIFi nimel kaupleb. Asjaomase artikliga antakse ESMA-le volitus koostada regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, milles täpsustatakse esitatavad üksikasjad. Kavandatava direktiivi artikli 2 lõike 5 punkt 1 (millega lisatakse eurofondide direktiivi uus artikkel 20a) on samaväärne säte eurofondide jaoks.

15

(16)  ELi alternatiivsed investeerimisfondid – 2022. aasta statistiline aruanne, avaldatud ESMA veebilehel www.esma.europa.eu.

16

(17)  AIFide valitsejaid käsitleva direktiivi artikli 4 lõike 1 punktis v on „finantsvõimendus“ määratletud kui meetod, mille abil AIFi valitseja suurendab valitsetava AIFi riski, kas raha või väärtpaberite laenamise või tuletisinstrumentide positsioonist tuleneva võimenduse või muude vahendite abil.

17

(18)  Vt nt finantsstabiilsuse nõukogu artiklit „Holistic review of the March market turmoil“, november 2020, ning selles esitatud viited erialakirjandusele https://www.fsb.org/wp-content/uploads/P171120-2.pdf (lk 30 jj).

18

(19)  Vt joonealuses märkuses 18 osutatud finantsstabiilsuse nõukogu artikkel.

19

(20)  Näiteks mõõdetuna nende valitsetavate varadega – vt joonealuses märkuses 16 osutatud ESMA aruanne. Vt ka EKP üldtoimetis „Non-bank financial intermediation in the euro area: implications for monetary policy transmission and key vulnerabilities“, detsember 2021, avaldatud EKP veebilehel www.ecb.europa.eu.

20

(21)  Vt ECB Strategy Review 2022, avaldatud veebilehel

21

https://www.ecb.europa.eu/home/search/review/html/ecb.strategyreview_monpol_strategy_overview.en.html.

(22)  Vt nt finantsstabiilsuse ülevaade, EKP, mai 2021, punkt 5.2, avaldatud EKP veebilehel www.ecb.europa.eu.

22

(23)  Vt EKP strateegia ülevaade 2022; vt ka EKP finantsstabiilsuse ülevaade, november 2021, lahter pealkirjaga „The role of financial stability in the ECB’s new monetary policy strategy“.

23

(24)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 648/2012, 4. juuli 2012, börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (ELT L 201 27.7.2012, lk 1), artikli 81 lõike 3 punkt g ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/2365, 25. november 2015, mis käsitleb väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute ja uuesti kasutamise läbipaistvust ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (L 337, 23. detsember 2015, lk 1), artikli 12 lõike 2 punkt f.

24

(25)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 2015/2365, 25. november 2015, mis käsitleb väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute ja uuesti kasutamise läbipaistvust ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 337, 23.12.2015, lk 1).

25

(26)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 648/2012, 4. juuli 2012, börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (ELT L 201, 27.7.2012, lk 1).

26

(27)  Peamiselt on siin mõeldud Euroopa Keskpanga määrust (EL) nr 1011/2012, 17. oktoober 2012, väärtpaberiosaluste statistika kohta (EKP/2012/24) (ELT L 305, 1.11.2012, lk 6) ja Euroopa Keskpanga määrust (EL) nr 1073/2013, 18. oktoober 2013, investeerimisfondide varade ja kohustuste statistika kohta (EKP/2013/38) (ELT L 297, 7.11.2013, lk 73).

27

(28)  EKP uurib, kuidas saaks EKP määruste abil paremini rahuldada EKP andmevajadusi selles valdkonnas, ilma et sellega kaasneks AIFide valitsejatele täiendav aruandluskoormus.

28

(29)  Vt nõukogu määruse (EÜ) nr 2533/98, 23. november 1998, statistilise teabe kogumise kohta Euroopa Keskpanga poolt (EÜT L 318, 27.11.1998, lk 8), artikkel 3a.

29

(30)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1092/2010, 24. november 2010, finantssüsteemi makrotasandi usaldatavusjärelevalve kohta Euroopa Liidus ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu asutamise kohta (ELT L 331, 15.12.2010, lk 1), põhjendus 10.

30

(31)  St andmed ei ole EKP-le kättesaadavad muudel eesmärkidel kui ESRNi statistilise toe kitsal eesmärgil.

31

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 3.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 379/6 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 379/6

---

Euro vahetuskurss (1)

30. september 2022

(2022/C 379/02)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 0,9748 |
| JPY | Jaapani jeen | 141,01 |
| DKK | Taani kroon | 7,4365 |
| GBP | Inglise nael | 0,88300 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,8993 |
| CHF | Šveitsi frank | 0,9561 |
| ISK | Islandi kroon | 140,90 |
| NOK | Norra kroon | 10,5838 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 24,549 |
| HUF | Ungari forint | 422,18 |
| PLN | Poola zlott | 4,8483 |
| RON | Rumeenia leu | 4,9490 |
| TRY | Türgi liir | 18,0841 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5076 |
| CAD | Kanada dollar | 1,3401 |
| HKD | Hongkongi dollar | 7,6521 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7177 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,4001 |
| KRW | Korea vonn | 1 400,69 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 17,5353 |
| CNY | Hiina jüaan | 6,9368 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5240 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 14 863,26 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,5201 |
| PHP | Filipiini peeso | 57,276 |
| RUB | Vene rubla | |
| THB | Tai baat | 36,823 |
| BRL | Brasiilia reaal | 5,2584 |
| MXN | Mehhiko peeso | 19,6393 |
| INR | India ruupia | 79,4250 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

0,9748

JPY

Jaapani jeen

141,01

DKK

Taani kroon

7,4365

GBP

Inglise nael

0,88300

SEK

Rootsi kroon

10,8993

CHF

Šveitsi frank

0,9561

ISK

Islandi kroon

140,90

NOK

Norra kroon

10,5838

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

24,549

HUF

Ungari forint

422,18

PLN

Poola zlott

4,8483

RON

Rumeenia leu

4,9490

TRY

Türgi liir

18,0841

AUD

Austraalia dollar

1,5076

CAD

Kanada dollar

1,3401

HKD

Hongkongi dollar

7,6521

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7177

SGD

Singapuri dollar

1,4001

KRW

Korea vonn

1 400,69

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

17,5353

CNY

Hiina jüaan

6,9368

HRK

Horvaatia kuna

7,5240

IDR

Indoneesia ruupia

14 863,26

MYR

Malaisia ringit

4,5201

PHP

Filipiini peeso

57,276

RUB

Vene rubla

THB

Tai baat

36,823

BRL

Brasiilia reaal

5,2584

MXN

Mehhiko peeso

19,6393

INR

India ruupia

79,4250

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 3.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 379/7 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 379/7

---

Kokkuvõte Euroopa Komisjoni otsustest, millega lubatakse kasutamiseks turule lasta ja/või kasutada aineid, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist) (REACH) XIV lisas

(Avaldatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1907/2006 (1)
  artikli 64 lõikele 9)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 379/03)

Loa andmise otsus

| Otsuse viide (2) | Otsuse kuupäev | Aine nimetus | Loa hoidja(d) | Loa number | Lubatud kasutus | Läbivaatamisperioodi lõppkuupäev | Otsuse põhjendused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| C(2022) 6861 | 30. september 2022. a. | 4-(1,1,3,3-tetrametüülbutüül)fenool, etoksüülitud
  (4-tert-OPnEO)
  EÜ nr: -, CASi nr: - | LETI Pharma, S.L.U., C/Sol, 5 P. Ind. de Tres Cantos, 28760, Tres Cantos, Madrid, Hispaania | REACH/22/30/0 | Veterinaarvaktsiini Letifend® toimeaine (valgu Q) tootmisprotsessi käigus puhverlahuses | 31. detsember 2030. a. | Määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 60 lõike 4 kohaselt kaalub sotsiaal-majanduslik kasu üles aine kasutamisest inimeste tervisele ja keskkonnale tulenevad riskid ning puuduvad sobivad alternatiivsed ained või tehnoloogiad. |

Otsuse viide (2)

Otsuse kuupäev

Aine nimetus

Loa hoidja(d)

Loa number

Lubatud kasutus

Läbivaatamisperioodi lõppkuupäev

Otsuse põhjendused

C(2022) 6861

30. september 2022. a.

4-(1,1,3,3-tetrametüülbutüül)fenool, etoksüülitud

(4-tert-OPnEO)

EÜ nr: -, CASi nr: -

LETI Pharma, S.L.U., C/Sol, 5 P. Ind. de Tres Cantos, 28760, Tres Cantos, Madrid, Hispaania

REACH/22/30/0

Veterinaarvaktsiini Letifend® toimeaine (valgu Q) tootmisprotsessi käigus puhverlahuses

31. detsember 2030. a.

Määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 60 lõike 4 kohaselt kaalub sotsiaal-majanduslik kasu üles aine kasutamisest inimeste tervisele ja keskkonnale tulenevad riskid ning puuduvad sobivad alternatiivsed ained või tehnoloogiad.

---

(1)  ELT L 396, 30.12.2006, lk 1.

(2)  Otsus on kättesaadav Euroopa Komisjoni veebisaidil aadressil: Authorisation (europa.eu).1

---

| 3.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 379/8 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 379/8

---

Kokkuvõte Euroopa Komisjoni otsustest, millega lubatakse kasutamiseks turule lasta ja/või kasutada aineid, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist) (REACH) XIV lisas

(avaldatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1907/2006 (1)
  artikli 64 lõikele 9)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 379/04)

Loa andmise otsus

| Otsuse viide
   (2) | Otsuse kuupäev | Aine nimetus | Loa hoidja(d) | Loa number | Lubatud kasutus | Läbivaatamisperioodi lõppkuupäev | Otsuse põhjendused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| C(2022) 6886 | 30 september 2022 | 4-(1,1,3,3-tetrametüülbutüül)fenool, etoksüülitud
  (4-tert-OPnEO)
  EÜ nr: -, CASi nr: - | Vetter Pharma-Fertigung GmbH & Co. KG, Schützenstrasse 87, 88212 Ravensburg, Saksamaa | REACH/22/29/0 | Emulgaatorina autoriseeringutaotluses sisalduva alternatiivide analüüsi konfidentsiaalses 1. lisas loetletud mitme ravimifirma ravimite esmase pakendina kasutatavate klaasanumate (süstalde ja ampullide) silikooniga katmisel | 4. jaanuar 2026. a. | Määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 60 lõike 4 kohaselt kaalub sotsiaal-majanduslik kasu üles aine kasutamisest inimeste tervisele ja keskkonnale tulenevad riskid ning puuduvad sobivad alternatiivsed ained või tehnoloogiad. |

Otsuse viide
   (2)

Otsuse kuupäev

Aine nimetus

Loa hoidja(d)

Loa number

Lubatud kasutus

Läbivaatamisperioodi lõppkuupäev

Otsuse põhjendused

C(2022) 6886

30 september 2022

4-(1,1,3,3-tetrametüülbutüül)fenool, etoksüülitud

(4-tert-OPnEO)

EÜ nr: -, CASi nr: -

Vetter Pharma-Fertigung GmbH & Co. KG, Schützenstrasse 87, 88212 Ravensburg, Saksamaa

REACH/22/29/0

Emulgaatorina autoriseeringutaotluses sisalduva alternatiivide analüüsi konfidentsiaalses 1. lisas loetletud mitme ravimifirma ravimite esmase pakendina kasutatavate klaasanumate (süstalde ja ampullide) silikooniga katmisel

4. jaanuar 2026. a.

Määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 60 lõike 4 kohaselt kaalub sotsiaal-majanduslik kasu üles aine kasutamisest inimeste tervisele ja keskkonnale tulenevad riskid ning puuduvad sobivad alternatiivsed ained või tehnoloogiad.

---

(1)  ELT L 396, 30.12.2006 , lk 1.

(2)  Otsus on kättesaadav Euroopa Komisjoni veebisaidil aadressil: Authorisation (europa.eu)

---

| 3.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 379/9 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 379/9

---

EUROOPA ÜHENDUSTE VÕÕRTÖÖTAJATE SOTSIAALKINDLUSTUSE HALDUSKOMISJON

Valuutavahetuskursid vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 574/72

(2022/C 379/05)

Määruse (EMÜ) nr 574/72 artikli 107 lõiked 1, 2 ja 4

Võrdlusperiood: Juuli 2022

Kohaldamisperiood: Oktoober, november ja detsember 2022

| juil-22 | EUR | BGN | CZK | DKK | HRK | HUF | PLN |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 EUR = | 1 | 1,95580 | 24,5939 | 7,44263 | 7,51850 | 404,098 | 4,76824 |
| 1 BGN = | 0,511300 | 1 | 12,5748 | 3,80541 | 3,84421 | 206,615 | 2,43800 |
| 1 CZK = | 0,0406606 | 0,0795239 | 1 | 0,302621 | 0,305706 | 16,4308 | 0,193879 |
| 1 DKK = | 0,134361 | 0,262784 | 3,30446 | 1 | 1,01019 | 54,2950 | 0,640667 |
| 1 HRK = | 0,133005 | 0,260132 | 3,27111 | 0,989909 | 1 | 53,7471 | 0,634201 |
| 1 HUF = | 0,00247465 | 0,00483992 | 0,0608612 | 0,018418 | 0,0186057 | 1 | 0,0117997 |
| 1 PLN = | 0,209721 | 0,410172 | 5,15784 | 1,56087 | 1,57679 | 84,7477 | 1 |
| 1 RON = | 0,202446 | 0,395945 | 4,97894 | 1,50673 | 1,52209 | 81,8081 | 0,965313 |
| 1 SEK = | 0,094561 | 0,184943 | 2,32563 | 0,703784 | 0,710959 | 38,2120 | 0,450891 |
| 1 GBP = | 1,17709 | 2,30215 | 28,9492 | 8,76064 | 8,8499 | 475,659 | 5,61265 |
| 1 NOK = | 0,098210 | 0,192079 | 2,41536 | 0,730939 | 0,738390 | 39,6863 | 0,468288 |
| 1 ISK = | 0,00719156 | 0,0140653 | 0,176868 | 0,0535241 | 0,0540697 | 2,90609 | 0,034291 |
| 1 CHF = | 1,012570 | 1,98039 | 24,9030 | 7,53618 | 7,61301 | 409,177 | 4,82818 |

juil-22

EUR

BGN

CZK

DKK

HRK

HUF

PLN

1 EUR =

1

1,95580

24,5939

7,44263

7,51850

404,098

4,76824

1 BGN =

0,511300

1

12,5748

3,80541

3,84421

206,615

2,43800

1 CZK =

0,0406606

0,0795239

1

0,302621

0,305706

16,4308

0,193879

1 DKK =

0,134361

0,262784

3,30446

1

1,01019

54,2950

0,640667

1 HRK =

0,133005

0,260132

3,27111

0,989909

1

53,7471

0,634201

1 HUF =

0,00247465

0,00483992

0,0608612

0,018418

0,0186057

1

0,0117997

1 PLN =

0,209721

0,410172

5,15784

1,56087

1,57679

84,7477

1

1 RON =

0,202446

0,395945

4,97894

1,50673

1,52209

81,8081

0,965313

1 SEK =

0,094561

0,184943

2,32563

0,703784

0,710959

38,2120

0,450891

1 GBP =

1,17709

2,30215

28,9492

8,76064

8,8499

475,659

5,61265

1 NOK =

0,098210

0,192079

2,41536

0,730939

0,738390

39,6863

0,468288

1 ISK =

0,00719156

0,0140653

0,176868

0,0535241

0,0540697

2,90609

0,034291

1 CHF =

1,012570

1,98039

24,9030

7,53618

7,61301

409,177

4,82818

| juil-22 | RON | SEK | GBP | NOK | ISK | CHF |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 EUR = | 4,93958 | 10,57516 | 0,849553 | 10,18229 | 139,052 | 0,98759 |
| 1 BGN = | 2,52561 | 5,40707 | 0,434376 | 5,20620 | 71,0972 | 0,504952 |
| 1 CZK = | 0,200846 | 0,429992 | 0,034543 | 0,414017 | 5,65393 | 0,0401558 |
| 1 DKK = | 0,663688 | 1,42089 | 0,114147 | 1,36810 | 18,6832 | 0,132693 |
| 1 HRK = | 0,656990 | 1,40655 | 0,1129950 | 1,35430 | 18,4946 | 0,131354 |
| 1 HUF = | 0,0122237 | 0,0261698 | 0,00210235 | 0,0251976 | 0,344105 | 0,00244393 |
| 1 PLN = | 1,035933 | 2,21783 | 0,178169 | 2,13544 | 29,1621 | 0,207117 |
| 1 RON = | 1 | 2,14090 | 0,171989 | 2,06137 | 28,1505 | 0,199933 |
| 1 SEK = | 0,467093 | 1 | 0,0803348 | 0,96285 | 13,1489 | 0,093387 |
| 1 GBP = | 5,81433 | 12,4479 | 1 | 11,9855 | 163,677 | 1,16248 |
| 1 NOK = | 0,485115 | 1,038584 | 0,0834344 | 1 | 13,6563 | 0,096991 |
| 1 ISK = | 0,035523 | 0,076052 | 0,00610961 | 0,0732265 | 1 | 0,00710228 |
| 1 CHF = | 5,00167 | 10,70809 | 0,860232 | 10,31028 | 140,800 | 1 |

juil-22

RON

SEK

GBP

NOK

ISK

CHF

1 EUR =

4,93958

10,57516

0,849553

10,18229

139,052

0,98759

1 BGN =

2,52561

5,40707

0,434376

5,20620

71,0972

0,504952

1 CZK =

0,200846

0,429992

0,034543

0,414017

5,65393

0,0401558

1 DKK =

0,663688

1,42089

0,114147

1,36810

18,6832

0,132693

1 HRK =

0,656990

1,40655

0,1129950

1,35430

18,4946

0,131354

1 HUF =

0,0122237

0,0261698

0,00210235

0,0251976

0,344105

0,00244393

1 PLN =

1,035933

2,21783

0,178169

2,13544

29,1621

0,207117

1 RON =

1

2,14090

0,171989

2,06137

28,1505

0,199933

1 SEK =

0,467093

1

0,0803348

0,96285

13,1489

0,093387

1 GBP =

5,81433

12,4479

1

11,9855

163,677

1,16248

1 NOK =

0,485115

1,038584

0,0834344

1

13,6563

0,096991

1 ISK =

0,035523

0,076052

0,00610961

0,0732265

1

0,00710228

1 CHF =

5,00167

10,70809

0,860232

10,31028

140,800

1

Allikas: EKP

Märkus: kõik ISK vahetuskursid on arvutatud Islandi Keskpangast Islandi krooni ja euro vahetuskursi kohta saadud andmete põhjal.

| Võrdlusperiood: juil-22 | 1 euro riigi omavääringus | 1 riigi omavääringu ühik eurodes |
| --- | --- | --- |
| BGN | 1,95580 | 0,51130 |
| CZK | 24,59386 | 0,04066 |
| DKK | 7,44263 | 0,13436 |
| HRK | 7,51850 | 0,13301 |
| HUF | 404,09762 | 0,00247 |
| PLN | 4,76824 | 0,20972 |
| RON | 4,93958 | 0,20245 |
| SEK | 10,57516 | 0,09456 |
| GBP | 0,84955 | 1,17709 |
| NOK | 10,18229 | 0,09821 |
| ISK | 139,05190 | 0,00719 |
| CHF | 0,98759 | 1,01257 |

Võrdlusperiood: juil-22

1 euro riigi omavääringus

1 riigi omavääringu ühik eurodes

BGN

1,95580

0,51130

CZK

24,59386

0,04066

DKK

7,44263

0,13436

HRK

7,51850

0,13301

HUF

404,09762

0,00247

PLN

4,76824

0,20972

RON

4,93958

0,20245

SEK

10,57516

0,09456

GBP

0,84955

1,17709

NOK

10,18229

0,09821

ISK

139,05190

0,00719

CHF

0,98759

1,01257

Allikas: EKP

Märkus: ISK/EUR vahetuskursid Islandi Keskpangast saadud andmete põhjal.

| 1. | Määrusega (EMÜ) nr 574/72 sätestatakse, et ühes valuutas denomineeritud summad konverteeritakse teise valuutasse komisjoni arvutatud kursi alusel, mis põhineb Euroopa Keskpanga avaldatud valuutade võrd- luskursside ühe kuu keskmisel väärtusel lõikes 2 kindlaksmääratud võrdlusperioodi jooksul. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Võrdlusperioodid on:






  — | alates 1. aprillist kohaldatavate vahetuskursside puhul jaanuarikuu; |
| --- | --- | --- |

2.

—

alates 1. aprillist kohaldatavate vahetuskursside puhul jaanuarikuu;

| — | alates 1. juulist kohaldatavate vahetuskursside puhul aprillikuu; |
| --- | --- |

—

alates 1. juulist kohaldatavate vahetuskursside puhul aprillikuu;

| — | alates 1. oktoobrist kohaldatavate vahetuskursside puhul juulikuu; |
| --- | --- |

—

alates 1. oktoobrist kohaldatavate vahetuskursside puhul juulikuu;

| — | alates 1. jaanuarist kohaldatavate vahetuskursside puhul oktoobrikuu.
  Vahetuskursid avaldatakse Euroopa Liidu Teataja C-seeria veebruari-, mai-, augusti- ja novembrikuu teises numbris. |
| --- | --- |

—

alates 1. jaanuarist kohaldatavate vahetuskursside puhul oktoobrikuu.

Vahetuskursid avaldatakse Euroopa Liidu Teataja C-seeria veebruari-, mai-, augusti- ja novembrikuu teises numbris.

---

V Teated

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 3.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 379/11 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 379/11

---

Teade teatavate dumpinguvastaste meetmete peatse aegumise kohta

(2022/C 379/06)

1.

Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määruse (EL) 2016/1036 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed) (1) artikli 11 lõikega 2 teatab komisjon, et allpool nimetatud dumpinguvastased meetmed aeguvad tabelis osutatud kuupäeval, kui ei algatata nende läbivaatamist järgmise menetluse kohaselt.

2.   Menetlus

Menetlus

Liidu tootjad võivad esitada kirjaliku taotluse, et meetmed läbi vaadataks. Taotlus peab sisaldama piisavalt tõendeid selle kohta, et meetmete aegumine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise. Kui komisjon otsustab asjaomased meetmed läbi vaadata, antakse importijatele, eksportijatele, eksportiva riigi esindajatele ja liidu tootjatele võimalus läbivaatamistaotluses esitatud väiteid täiendada, ümber lükata või kommenteerida.

3.   Tähtaeg

Tähtaeg

Liidu tootjad võivad eelnevast lähtuvalt esitada alates käesoleva teate avaldamise kuupäevast, kuid mitte hiljem kui kolm kuud enne alljärgnevas tabelis osutatud kuupäeva, kirjaliku läbivaatamistaotluse järgmisel aadressil: European Commission, Directorate-General for Trade (Unit G-1), CHAR 4/39, 1049 Brussels, Belgia (2).

2

| 4. | Käesolev teade avaldatakse kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõikega 2.









  Toode | Päritolu- või ekspordiriik | Meetmed | Viide | Aegumise kuupäev (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Oksaalhape | India
  Hiina Rahvavabariik | Dumpinguvastane tollimaks | Komisjoni 28. juuni 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/931, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Indiast ja Hiina Rahvavabariigist pärit oksaalhappe impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks
  (ELT L 165, 2.7.2018, lk 13) | 3.7.2023 |

4.

Käesolev teade avaldatakse kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõikega 2.

Toode

Päritolu- või ekspordiriik

Meetmed

Viide

Aegumise kuupäev (3)

3

Oksaalhape

India

Hiina Rahvavabariik

Dumpinguvastane tollimaks

Komisjoni 28. juuni 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/931, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Indiast ja Hiina Rahvavabariigist pärit oksaalhappe impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

(ELT L 165, 2.7.2018, lk 13)

3.7.2023

---

(1)  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

1

(2)  TRADE-Defence-Complaints@ec.europa.eu

2

(3)  Meede aegub selles veerus nimetatud kuupäeva keskööl (kl 00:00).

3

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 3.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 379/12 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 379/12

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.10901 – OAKTREE / ARES / VECTOR / NEOVIA)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 379/07)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Oaktree Capital Group, LLC („Oaktree“, Ameerika Ühendriigid), |
| --- | --- |

—

Oaktree Capital Group, LLC („Oaktree“, Ameerika Ühendriigid),

| — | Ares Management Corporation („Ares“, Ameerika Ühendriigid), |
| --- | --- |

—

Ares Management Corporation („Ares“, Ameerika Ühendriigid),

| — | Vector Capital Management, LP („Vector“, Ameerika Ühendriigid), |
| --- | --- |

—

Vector Capital Management, LP („Vector“, Ameerika Ühendriigid),

| — | Neovia Logistics Holdings Ltd („Neovia“, Ameerika Ühendriigid). |
| --- | --- |

—

Neovia Logistics Holdings Ltd („Neovia“, Ameerika Ühendriigid).

Oaktree, Ares ja Vector omandavad Neovia üle ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | Oaktree: alternatiivsete ja mittetraditsiooniliste investeerimisfondide üleilmne valitseja; |
| --- | --- |

—

Oaktree: alternatiivsete ja mittetraditsiooniliste investeerimisfondide üleilmne valitseja;

| — | Ares: üleilmne alternatiivne investeerimisjuht; |
| --- | --- |

—

Ares: üleilmne alternatiivne investeerimisjuht;

| — | Vector: börsivälistesse ettevõtetesse investeeriv ettevõte, kes on keskendunud tehnoloogia- ja tehnoloogiapõhistele ettevõtetele; |
| --- | --- |

—

Vector: börsivälistesse ettevõtetesse investeeriv ettevõte, kes on keskendunud tehnoloogia- ja tehnoloogiapõhistele ettevõtetele;

| — | Neovia: logistika- ja tarneahelateenuste osutaja. |
| --- | --- |

—

Neovia: logistika- ja tarneahelateenuste osutaja.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.10901 – OAKTREE / ARES / VECTOR / NEOVIA

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

| 3.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 379/14 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 379/14

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.10712 – APOLLO MANAGEMENT / TENNECO)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 379/08)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Apollo Management, L.P. („Apollo“, Ameerika Ühendriigid), |
| --- | --- |

—

Apollo Management, L.P. („Apollo“, Ameerika Ühendriigid),

| — | Tenneco Inc. („Tenneco“, Ameerika Ühendriigid). |
| --- | --- |

—

Tenneco Inc. („Tenneco“, Ameerika Ühendriigid).

Apollo omandab Tenneco üle täieliku ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | Apollo: tegutseb üleilmselt varade valitsemise ja portfelliinvesteeringute valdkonnas. Apollo omandas hiljuti ainukontrolli ettevõtja MAFTEC Co. Ltd. („MAFTEC“) üle. MAFTEC tegutseb polükristalliliste alumiiniumoksiidkiududest (PCW) tekkide ja mattide tootmise ja tarne valdkonnas. PCW tekke kasutatakse mitmesugustes kõrge temperatuuriga keskkondades tulekindluse tagamiseks. PCW tekke saab töödelda PCW mattideks, mida kasutatakse autode katalüüsmuundurite puhul substraadi hoidjatena; |
| --- | --- |

—

Apollo: tegutseb üleilmselt varade valitsemise ja portfelliinvesteeringute valdkonnas. Apollo omandas hiljuti ainukontrolli ettevõtja MAFTEC Co. Ltd. („MAFTEC“) üle. MAFTEC tegutseb polükristalliliste alumiiniumoksiidkiududest (PCW) tekkide ja mattide tootmise ja tarne valdkonnas. PCW tekke kasutatakse mitmesugustes kõrge temperatuuriga keskkondades tulekindluse tagamiseks. PCW tekke saab töödelda PCW mattideks, mida kasutatakse autode katalüüsmuundurite puhul substraadi hoidjatena;

| — | Tenneco: mootorsõidukite osade üleilmne tarnija. Tenneco kasutab PCW matte katalüüsmuundurite ja järeltöötlussüsteemide tootmisel. |
| --- | --- |

—

Tenneco: mootorsõidukite osade üleilmne tarnija. Tenneco kasutab PCW matte katalüüsmuundurite ja järeltöötlussüsteemide tootmisel.

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.10712 – APOLLO MANAGEMENT / TENNECO

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

---

| 3.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 379/15 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 379/15

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.10763 – NORDEA / TOPDANMARK LIV HOLDING)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 379/09)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Nordea Bank Abp („Nordea“, Soome), |
| --- | --- |

—

Nordea Bank Abp („Nordea“, Soome),

| — | Topdanmark Liv Holding A/S („Topdanmark Liv Holding“, Taani), mis kuulub gruppi Topdanmark A/S (Taani), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Sampo plc (Soome). |
| --- | --- |

—

Topdanmark Liv Holding A/S („Topdanmark Liv Holding“, Taani), mis kuulub gruppi Topdanmark A/S (Taani), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Sampo plc (Soome).

Nordea omandab Topdanmark Liv Holdingu üle täieliku ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | Nordea: Soome pank, mis pakub mitmesuguseid finantsteenuseid, sh jaepangandus, äripangandus, investeerimispangandus, kapitaliturgude teenused, varade valitsemine ja kindlustus, peamiselt Põhjamaades; |
| --- | --- |

—

Nordea: Soome pank, mis pakub mitmesuguseid finantsteenuseid, sh jaepangandus, äripangandus, investeerimispangandus, kapitaliturgude teenused, varade valitsemine ja kindlustus, peamiselt Põhjamaades;

| — | Topdanmark Liv Holding: Taanis elukindlustus- ja pensionisektoris tegutseva ettevõtja Topdanmark Livsforsikring A/S valdusettevõtja. |
| --- | --- |

—

Topdanmark Liv Holding: Taanis elukindlustus- ja pensionisektoris tegutseva ettevõtja Topdanmark Livsforsikring A/S valdusettevõtja.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.10763 – NORDEA / TOPDANMARK LIV HOLDING

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 3.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 379/17 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 379/17

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2022/C 379/10)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Alsace grand cru Steinert“

PDO-FR-A0344-AM02

Teate esitamise kuupäev: 20.7.2022

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJENDUSED

1.   Lisateave

Tootespetsifikaadi I peatüki II osa punkti 1 lisatakse järgmised kasutatavad nimetused: „Sylvaner“ ja „Pinot noir“ ning nendega seotud viinamarjasordid, vastavalt: „Sylvaner B“ ja „Pinot noir N“

Lisatud on kasutatav nimetus „Sylvaner“, millega parandatakse tootespetsifikaadi esimeses versioonis sisalduv viga. Kõnealuse esimese versiooni I peatüki X osa punkti 1 alapunktis b on täpsustatud, et lubatud viinamarjasortidest „võib valmistada veine, mida turustatakse vastavate nimetuste all“, kuid vastav kasutuses olev nimetus ei olnud esitatud võimalike kasutatavate nimetuste nimekirjas. Riigisisese otsusega, mis on varasem tootespetsifikaadi esimese versiooni heakskiitmisest, lisati viinamarjasort „Sylvaner B“ päritolunimetusega veinide „Alsace grand cru Zotzenberg“ valmistamiseks lubatud viinamarjasortide hulka, võttes arvesse kohalikke tavasid ja nende veinide tuntust.

Kasutatav nimetus „Pinot noir“ lisati tootespetsifikaati, kuna rahuldati esitatud taotlus punaste vaiksete veinide tunnustamiseks riiklikul tasandil teatud päritolunimetuste „Alsace grand cru“ jaoks. See punase veini tunnustamise taotlus tugineb nimetuste „Alsace grand cru“ tootmiseks ettenähtud kasvatusaladelt saadud viinamarjasordist „Pinot noir N“ valmistatud veinide ajaloole, tuntusele ja omadustele. Viinamarjasort „Pinot noir N“ on ainus viinamarjasort, mida on lubatud kasutada nende punaste veinide valmistamiseks.

Tootespetsifikaadi I peatüki II osa punkti 1 on väikeste marjadega muskaatviinamarjasortide puhul, mida kasutatakse nimetust „Muscat“ kandva veini valmistamiseks, lisatud nimetustesse sõnad „blancs“ (valged) ja „roses“ (roosad), et parandada viga tootespetsifikaadi eelmises versioonis.

Need muudatused ei too kaasa koonddokumendi muutmist.

2.   Tooteliigid

Tootespetsifikaadi I peatüki III osa teksti on muudetud täpsustamaks, et selles tootespetsifikaadis osutatud kontrollitud päritolunimetused ei hõlma enam üksnes valgeid vaikseid veine.

Konkreetselt on nimetatud kontrollitud päritolunimetused „Alsace grand cru“, mis tähistavad valgeid ja punaseid vaikseid veine („Alsace grand cru Hengst“, „Alsace grand cru Kirchberg de Barr“).

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

3.   Geograafiline piirkond

Tootespetsifikaadi I peatüki IV osa punkti 1 on lisatud lõik, mis viitab geograafilise piirkonna riikliku päritolunimetuste instituudi (INAO) pädeva komitee poolse kinnitamise kuupäevadele ning milles näidatakse, et võrdlusalus, mille põhjal määratletakse piirkond sellisel kujul, nagu seda tootespetsifikaadis kirjeldatakse, on 2021. aasta ametlik geograafiline kood. See teave annab piirkonna määratlusele õigusliku aluse.

Viite lisamine 2021. aasta geograafilisele koodile tingib kommuunide nimekirja ajakohastamise. Sellega seoses on välja jäetud Kientzheimi ja Sigolsheimi kommuunid, kuna nende territoorium on nüüdseks ühendatud Kaysersberg Vignoble’i kommuuniga.

Need redaktsioonilised muudatused ei muuda geograafilise piirkonna ulatust.

Punkti 1 on samuti lisatud järgmine teave:

„Geograafilist piirkonda hõlmavate kartograafiliste dokumentidega on võimalik tutvuda riikliku päritolunimetuste instituudi (INAO) veebisaidi vahendusel.

Määratletud piirkonda ainult osaliselt kuuluvate kommuunide omavalitsusse on esitatud kaart, kus määratakse kindlaks geograafilise tootmispiirkonna piir.“

Muudatuse tõttu muudetakse koonddokumendi punkti 6.

4.   Piiritletud kasvatusala

Piiritletud kasvatusala

Tootespetsifikaadi I peatüki IV osa punktis 2 on tehtud järgmised muudatused:

| — | esimesse lõiku on selles sisalduva vea parandamiseks lisatud teave „6. ja 7. september 2006“, mis vastab kuupäevadele, millal pädev riiklik komitee kinnitas piiritletud kasvatusala; |
| --- | --- |

—

esimesse lõiku on selles sisalduva vea parandamiseks lisatud teave „6. ja 7. september 2006“, mis vastab kuupäevadele, millal pädev riiklik komitee kinnitas piiritletud kasvatusala;

| — | teise lõigu sõnastust on muudetud, et võtta arvesse IV osa punktis 1 tehtud muudatusi kommuunide nimedes; |
| --- | --- |

—

teise lõigu sõnastust on muudetud, et võtta arvesse IV osa punktis 1 tehtud muudatusi kommuunide nimedes;

| — | tabeli veergu „Kommuunid“ on ajakohastatud, nii et see vastab IV osa punktis 1 esitatud kommuunide nimedele. |
| --- | --- |

—

tabeli veergu „Kommuunid“ on ajakohastatud, nii et see vastab IV osa punktis 1 esitatud kommuunide nimedele.

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

5.   Vahetus läheduses asuv piirkond

Vahetus läheduses asuv piirkond

Tootespetsifikaadi I peatüki IV osa punkti 3 on muudetud, näitamaks et võrdlusalus, mille põhjal määratletakse piirkond sellisel kujul, nagu seda tootespetsifikaadis kirjeldatakse, on 2021. aasta geograafiline kood. See teave annab piirkonna määratlusele õigusliku aluse.

Viite lisamine 2021. aasta geograafilisele koodile tingib kommuunide nimekirja ajakohastamise. Sellega seoses jäetakse välja Kaysersbergi kommuun ja lisatakse Kaysersberg Vignoble’i kommuun, märkides, et selle kommuuni puhul võetakse arvesse ainult Kaysersbergi delegeeritud kommuuni territooriumi.

Need redaktsioonilised muudatused ei muuda vahetus läheduses asuva piirkonna ulatust.

Muudatuse tõttu muudetakse koonddokumendi punkti 9.

6.   Viinamarjasordid

Viinamarjasordid

Tootespetsifikaadi I peatüki V osa punkti 1 alapunkti a on lisatud sõnarühmad „– valgete veinide puhul:“ ja „– punaste veinide puhul: viinamarjasort ‛Pinot noir N“, kuna rahuldati esitatud taotlus punaste vaiksete veinide tunnustamiseks riiklikul tasandil teatud päritolunimetuste „Alsace grand cru“ jaoks. Viinamarjasort „Pinot noir N“ on ainus viinamarjasort, mida on lubatud kasutada nende punaste veinide valmistamiseks. Samuti on see ainus viinamarjasort, millest on lubatud valmistada päritolunimetust „Alsace“ kandvat punast veini.

V osa punkti 1 alapunktidesse a ja b ning V osa punkti 2 alapunkti b on väikeste marjadega muskaatviinamarjasortide puhul lisatud nimetustesse sõnad „blancs“ (valged) ja „roses“ (roosad), et parandada tootespetsifikaadi eelmises versioonis sisalduv viga.

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

7.   Istutustihedus

Istutustihedus

Tootespetsifikaadi I peatüki VI osa punkti 1 alapunkti a on lisatud sõnarühmad: „Valge veini valmistamiseks“ ja „Punase veini valmistamiseks“, et eristada minimaalseid istutustihedusi sõltuvalt veini värvusest. Esitatud on istutustihedused nimetuste jaoks, mille puhul on võimalik valmistada punaseid veine.

Need täiendused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

Tootespetsifikaadi I peatüki VI osa punkti 1 alapunktis a on täpsustatud kuupäev, mil kohaldatakse eeskirja, mis võimaldab kohandada istutustihedust väljajuurimise teel: „25. oktoober 2011“, asendades sõnastuse „alates käesoleva tootespetsifikaadi heakskiitmise kuupäevast“.

Muudatuse tõttu tuleb muuta koonddokumendi punkti 5.

8.   Viinapuude lõikamise eeskirjad

Viinapuude lõikamise eeskirjad

Tootespetsifikaadi I peatüki VI osa punkti 1 alapunktis b on valgete veinide puhul välja jäetud nõue, mis käsitleb pungade arvu kasvupinna ruutmeetri kohta, kuna see on eri viinamarjasortide puhul erinev, ning on sätestatud ühtne eeskiri, mille kohaselt võib ühel tüvel olla 18 punga.

See muudatus võimaldab ühtlustada Alsace’i piirkonna päritolunimetuste tootespetsifikaate ja hõlbustab kontrollitoiminguid.

Muudetakse koonddokumendi punkti 5.

Lause algusesse lisatakse sõnad „Valgete veinide puhul“, kuna rahuldati esitatud taotlus punaste vaiksete veinide tunnustamiseks riiklikul tasandil teatud päritolunimetuste „Alsace grand cru“ jaoks.

Lisatud on viinapuude lõikamise eeskiri punaste veinide jaoks, lubatud on kuni 14 punga tüve kohta. See arv on väiksem kui valgete veinide tootmise puhul lubatud arv. See eeskiri võimaldab tagada sidususe lubatud saagikuse ja kvaliteetviinamarjade tootmisega.

Viimatinimetatud muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

9.   Viinapuude toestamist ja lehestiku kõrgust käsitlevad eeskirjad

Viinapuude toestamist ja lehestiku kõrgust käsitlevad eeskirjad

Tootespetsifikaadi I peatüki VI osa punkti 1 alapunktis c on välja jäetud nõue, mis käsitleb võrsete toetustraadi maksimaalset kõrgust ning muudetud on toestatud lehestiku kõrguse mõõtmise viisi.

Need muudatused võimaldavad viinapuu kasvamise käigus tuvastada vastavust lehestiku kõrgust käsitlevale nõudele, mida varasemalt võis tuvastada ainult kohustusliku meetodi abil.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

10.   Kasvatusala maksimaalne keskmine koormus

Kasvatusala maksimaalne keskmine koormus

Tootespetsifikaadi I peatüki VI osa punkti 1 alapunktis d on vähendatud kasvatusala maksimaalset keskmist koormust valgete veinide puhul, viies selle 10 000 kilogrammilt hektari kohta 8 500 kilogrammini hektari kohta, mis on vastavuses saagikuse nõude vähendamisega nende veinide puhul.

Määrati kindlaks vastav väärtus punaste veinide jaoks, mis on madalam kui valgete veinide puhul ja mis vastab saagikuse näitajatele nende veinide puhul.

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

11.   Viinamarjade küpsusaste ja minimaalne naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides

Viinamarjade küpsusaste ja minimaalne naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides

Tootespetsifikaadi I peatüki VII osa punkti 2 alapunktis a esitatud tabelit on muudetud, et võtta arvesse taotlust punaste vaiksete veinide tunnustamiseks riiklikul tasandil teatud päritolunimetuste „Alsace grand cru“ jaoks.

Nende nimetusega „Alsace grand cru“ punaste veinide jaoks on määratud kindlaks viinamarjade minimaalne suhkrusisaldus koristamisel ning nende veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides

See teave ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

Valgete veinide puhul on viinamarjade minimaalset suhkrusisaldust suurendatud 2 või 3 grammi võrra veinivirde liitri kohta, et võtta arvesse sama 1 mahuprotsendi suurust erinevust minimaalse naturaalse alkoholisisaldusega mahuprotsentides, mis on esitatud tootespetsifikaadi eelmises versioonis. Nimetuse kaitse- ja haldusasutus otsustas suhkru alkoholiks muutumise arvutuses kasutada valgete veinide puhul väärtust 17 grammi suhkrut alkoholisisalduse 1 mahuprotsendi kohta, samas kui esialgses tootespetsifikaadis kasutati väärtust 16,83. Seda väärtust 17 soovitas riikliku päritolunimetuste instituudi (INAO) pädev komitee tootespetsifikaadi esimese versiooni koostamise ajal.

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

12.   Saagikus

Saagikus

Tootespetsifikaadi I peatüki VIII osa punktides 1 ja 2 on vähendatud saagikuse ja maksimaalse kogusaagikuse väärtusi, et võimaldada kvaliteedi paremat kontrolli seoses valgete veinide ja märget „Vendanges tardives“ (hiline saagikoristus) kandvate valgete veinidega, vastavalt Alsace’i piirkonna nimetuste hierarhilisele korraldusele.

Koonddokumendi punkti 5 muudetakse seoses maksimaalse saagikuse väärtustega (maksimaalne kogusaagikus).

Ilma lisamärketa veinide puhul on lisatud sõnad „Valged veinid“, kuna rahuldati taotlus punaste vaiksete veinide tunnustamiseks riiklikul tasandil teatud päritolunimetuste „Alsace grand cru“ jaoks.

Punaste veinide saagikuse ja maksimaalse kogusaagikuse väärtused määrati kindlaks vastavalt Alsace’i piirkonna nimetuste hierarhilisele korraldusele, seega on need väärtused nende „grand cru“ nimetuste puhul madalamad.

Viimatinimetatud muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

13.   Õun- ja piimhappeline fermentatsioon ja fermenteeritavate suhkrute sisaldus punaste veinide puhul

Õun- ja piimhappeline fermentatsioon ja fermenteeritavate suhkrute sisaldus punaste veinide puhul

Tootespetsifikaadi I peatüki IX osa punkti 1 alapunktis c on täpsustatud, et punaste veinide puhul peab õun- ja piimhappeline fermentatsioon olema lõppenud.

Selle nõude kontrollimiseks on kindlaks määratud, et villimise etapil võib veini õunhappe sisaldus olla kuni 0,4 grammi liitri kohta.

IX osa punkti 1 alapunktis d on määratletud fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus, mis võib pärast fermentatsiooni olla kuni 2 grammi liitri kohta.

Koonddokumenti ei muudeta.

14.   Keeld suurendada punaste veinide puhul minimaalset naturaalset alkoholisisaldust mahuprotsentides

Keeld suurendada punaste veinide puhul minimaalset naturaalset alkoholisisaldust mahuprotsentides

Tootespetsifikaadi I peatüki IX osa punkti 1 alapunktis c on täpsustatud, et punaste veinide puhul ei ole lubatud veinide rikastamine. See veini valmistamise etapil kohaldatav piirang on vastavuses viinamarja tootmiseks kasutatavate kasvatusalade piiritlemise, minimaalse istutustiheduse, viinapuude lõikamise eeskirjade ja saagikuse madalate väärtustega.

Koonddokumenti ei muudeta.

15.   Veinikeldri mahutavus

Veinikeldri mahutavus

Tootespetsifikaadi I peatüki IX osa punkti 1 alapunktis g on vähendatud veinikeldrite mahutavuse arvutamiseks kasutatavat koefitsienti.

Suhe eelmise aasta saagi koguse ja veinikeldrite mahutavuse vahel ei pea olema nii suur.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

16.   Veini valmimise ja tarbijale turustamise kuupäev punaste veinide puhul

Veini valmimise ja tarbijale turustamise kuupäev punaste veinide puhul

Tootespetsifikaadi I peatüki IX osa punktis 2 on määratletud veini laagerdumise minimaalne aeg punaste veinide jaoks, mis peab kestma kuni saagikoristusele järgneva aasta 1. oktoobrini. Viinamarjasordist „Pinot noir N“ valmistatud veinid neil aladel peavad saama laagerduda nõutava minimaalse aja kestel, et tagada nende omaduste nõuetekohane avaldumine.

I peatüki IX osa punkti 5 alapunktis a on märgitud, et pärast laagerdumisetapi lõppemist võib punaseid veine tarbijale turustada alles alates saagikoristusele järgneva aasta 1. oktoobrist.

Need muudatused ei too kaasa koonddokumendi muutmist.

17.   Villitud partiide kontrollimine

Villitud partiide kontrollimine

Tootespetsifikaadi I peatüki IX osa punkti 3 alapunktis b on välja jäetud nõue säilitada kontrollpudeleid villitud partiide kontrollimiseks.

Tegemist on eeskirjaga, mis on üle viidud kontrollikava käigus rakendatavate kontrollimeetmete hulka.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

18.   Villitud veini ladustamine

Villitud veini ladustamine

Tootespetsifikaadi I peatüki IX osa punktis 4 on täpsustatud villitud veini ladustamiskoha omadusi.

See võimaldab ettevõtjatel seda eeskirja paremini kohaldada ja lihtsustab kontrollimist.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

19.   Inimtegurid, mis toetavad seost geograafilise piirkonnaga

Inimtegurid, mis toetavad seost geograafilise piirkonnaga

Tootespetsifikaadi I peatüki X osa punkti 1 alapunkti b teksti on muudetud, et võtta arvesse päritolunimetustega punaste vaiksete veinide „Alsace grand cru Hengst“ ja „Alsace grand cru Kirchberg de Barr“ tunnustamist:

| — | kontrollitud päritolunimetuse „Alsace grand cru Hengst“ kohta on lisatud järgmine teave: punaste veinide tunnustamine 2022. aastal, lubatud on kasutada ainult viinamarjasorti „Pinot noir N“, minimaalne istutustihedus punase veini tootmiseks on 5 500 tüve hektari kohta, veine ei ole lubatud rikastada, veinid peavad laagerduma vähemalt 10 kuud; |
| --- | --- |

—

kontrollitud päritolunimetuse „Alsace grand cru Hengst“ kohta on lisatud järgmine teave: punaste veinide tunnustamine 2022. aastal, lubatud on kasutada ainult viinamarjasorti „Pinot noir N“, minimaalne istutustihedus punase veini tootmiseks on 5 500 tüve hektari kohta, veine ei ole lubatud rikastada, veinid peavad laagerduma vähemalt 10 kuud;

| — | kontrollitud päritolunimetuse „Alsace grand cru Kirchberg de Barr“ kohta on lisatud järgmine teave: punaste veinide tunnustamine 2022. aastal, lubatud on kasutada ainult viinamarjasorti „Pinot noir N“, minimaalne istutustihedus punase veini tootmiseks on 5 000 tüve hektari kohta, veine ei ole lubatud rikastada, veinid peavad laagerduma vähemalt 10 kuud; |
| --- | --- |

—

kontrollitud päritolunimetuse „Alsace grand cru Kirchberg de Barr“ kohta on lisatud järgmine teave: punaste veinide tunnustamine 2022. aastal, lubatud on kasutada ainult viinamarjasorti „Pinot noir N“, minimaalne istutustihedus punase veini tootmiseks on 5 000 tüve hektari kohta, veine ei ole lubatud rikastada, veinid peavad laagerduma vähemalt 10 kuud;

X osa punkti 1 alapunktis b on välja jäetud teave selle kohta, et nende kahe päritolunimetuse tunnistamine hõlmab üksnes valgeid veine, vajaduse korral on teksti parema arusaadavuse huvides lisatud sõnad „valgete veinide puhul“.

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

Väikeste marjadega muskaatviinamarjasortide puhul on lisatud nimetustesse sõnad „blancs“ (valged) ja „roses“ (roosad), et parandada tootespetsifikaadi eelmises versioonis sisalduv viga. Need täiendused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

20.   Veini(de) kirjeldus

Veini(de) kirjeldus

Tootespetsifikaadi I peatüki X osa punkti 2 on lisatud valgete veinide visuaalse aspekti kirjeldus, et neid veine paremini iseloomustada.

Kirjeldatud veinide kahe esimese tüübi puhul: „Need kaht tüüpi veinid on intensiivse väljapeetud värvusega, mis võib ulatuda kuldkollaseni.“

Kirjeldatud veinide kahe viimase tüübi puhul: „Need kaht tüüpi veinid on intensiivse väljapeetud värvusega, mis võib ulatuda merevaigukollaseni.“

Muudetakse koonddokumendi punkti 4.

Punaste veinide puhul on lisatud peamiste organoleptiliste omaduste kirjeldus päritolunimetuste „Alsace grand cru Hengst“ ja „Alsace grand cru Kirchberg de Barr“ jaoks.

Need kirjeldused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

21.   Seos geograafilise piirkonnaga

Seos geograafilise piirkonnaga

Tootespetsifikaadi I peatüki X osa punktis 3 on päritolunimetuse „Alsace grand cru Hengst“ puhul tegureid, mis mõjutavad seost geograafilise piirkonnaga ja veinide omadusi, mida on võimalik kohaldada kõnealuse nimetusega punaste veinide suhtes, täiendatud punaseid veine puudutava eriomase teabega.

Koonddokumenti ei muudeta.

22.   Üleminekumeetmed

Üleminekumeetmed

Tootespetsifikaadi I peatüki XI osa punktis 2 on kooskõlas I peatüki VI osas tehtud muudatustega välja jäetud võrseid toestava traadi maksimaalne kõrgus ning vähendatud on maksimaalset pungade arvu tüve kohta.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

23.   Kohustuslik märge valgete veinide suhkrusisalduse kohta veini märgistusel ja muudel teabekandjatel

Kohustuslik märge valgete veinide suhkrusisalduse kohta veini märgistusel ja muudel teabekandjatel

Tootespetsifikaadi I peatüki XII osa punkti 2 alapunkti d on lisatud uus tekst, millega asendatakse ja muudetakse kohustuslikuks seni vabatahtlik märge suhkrusisalduse kohta vastavalt sätestatule Euroopa määruses 2019-33.

See teave võimaldab tarbijal saada paremini aru veini tüübist.

Seda uut eeskirja ei kohaldata traditsiooniliste märgetega „vendanges tardives“ (hiline saagikoristus) ja „sélection de grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest) varustatud veinide puhul.

Muudetakse koonddokumendi punkti 9.

Algsest alapunktist d saab XII osa punkti 2 alapunkt e.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

24.   Kasvatusala kasutamise eeldeklaratsioon

Kasvatusala kasutamise eeldeklaratsioon

Tootespetsifikaadi II peatüki I osa punkti 1 on lisatud täpsustus eeskirjadesse, mis käsitlevad kasvatusala kasutamise eeldeklaratsiooni, mille ettevõtja esitab päritolunimetuste „Alsace grand cru“ kaitse- ja haldusasutusele juhul, kui ta loobub selle nimetuse tootmisest.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

KOONDDOKUMENT

1.   Nimetus(ed)

Nimetus(ed)

Alsace grand cru Steinert

2.   Geograafilise tähise tüüp

Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | ein |
| --- | --- |

1.

ein

4.   Veini(de) kirjeldus

Veini(de) kirjeldus

1.

LÜHIKIRJELDUS

Tegemist on vaiksete valgete veinidega.

Veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides on 12,5 % viinamarjasortide „Gewurztraminer Rs“ ja „Pinot gris G“ puhul ning 11 % muude viinamarjasortide puhul. Pärast rikastamist ei tohi veinide alkoholisisaldus ületada 15 mahuprotsenti viinamarjasortide „Gewurztraminer Rs“ja „Pinot gris G“ puhul ning 14 mahuprotsenti muude viinamarjasortide puhul.

Muud analüütilised omadused vastavad liidu õigusnormidega sätestatud väärtustele.

Tegemist on väga hästi säilivate valgete veinidega, mida iseloomustab värskus, mis põhineb domineerival viinhappest tuleneval happesusel koos kõrge küpsusastmega viinamarjade kasutamisega. Nimetusele võib lisada kasutatavaid nimetusi, kui veinid on valmistatud üksnes viinamarjasortidest, mis on määratud kasutamiseks asjaomase nimetuse all. Tegemist on tugevate ja rikkalike maitseomadustega ning tugeva ja paljude nüanssidega lõhnaomadustega veinidega. Veinidel on pikk järelmaitse, mis muutub aja jooksul rikkalikumaks.

Eristatakse järgmisi veine: kuivad, mineraalsed veinid; aromaatsed, puuviljalised, rasked, rikkaliku maitsega veinid. Need kaht tüüpi veinid on intensiivse väljapeetud värvusega, mis võib ulatuda kuldkollaseni.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | milliekvivalentides liitri kohta |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

milliekvivalentides liitri kohta

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

2.   Märkega „Vendanges tardives“ (hiline saagikoristus) varustatud päritolunimetusega veinid

Märkega „Vendanges tardives“ (hiline saagikoristus) varustatud päritolunimetusega veinid

LÜHIKIRJELDUS

Veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides on 16 % viinamarjasortide „Gewurztraminer Rs“ ja „Pinot gris G“ puhul ning 14,5 % muude viinamarjasortide puhul.

Muud analüütilised omadused vastavad liidu õigusnormidega sätestatud väärtustele.

Märkega „vendanges tardives“ varustatud veinidel on sageli väga eksootilised lõhna- ja maitseomadused, mis meenutavad kuumtöödeldud puuvilju ja millel on värske järelmaitse. Nende kontsentratsioon on kõrgem ning lõhn ja maitse püsivamad. Need veinid on intensiivse väljapeetud värvusega, mis võib ulatuda merevaigukollaseni.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | milliekvivalentides liitri kohta |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

milliekvivalentides liitri kohta

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

3.   Märkega „sélection de grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest) varustatud päritolunimetusega veinid

Märkega „sélection de grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest) varustatud päritolunimetusega veinid

LÜHIKIRJELDUS

Veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides on 18,2 % viinamarjasortide „Gewurztraminer Rs“ ja „Pinot gris G“ puhul ning 16,4 % muude viinamarjasortide puhul.

Muud analüütilised omadused vastavad liidu õigusnormidega sätestatud väärtustele.

Märkega „sélection de grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest) varustatud veinid on kontsentreeritumad, tugevama maitsega, neil on sageli puuviljade viljaliha lõhna- ja maitseomadused. Nende kontsentratsioon on kõrgem ning lõhn ja maitse püsivamad. Need veinid on intensiivse väljapeetud värvusega, mis võib ulatuda merevaigukollaseni.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | milliekvivalentides liitri kohta |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

milliekvivalentides liitri kohta

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

Veinivalmistustavad

5.1.   Veinivalmistuse eritavad

Veinivalmistuse eritavad

1.   Kasvatusviisid: istutustihedus

Kasvatusviisid: istutustihedus

Viljelustavad

Viinapuude minimaalne istutustihedus on 4 500 taime hektari kohta.

Viinapuude ridade maksimaalne vahekaugus on 2 meetrit.

Viinapuude vahekaugus reas jääb vahemikku 0,75–1,50 m.

Alates 25. oktoobrist 2011 ei või ridade väljajuurimisel kasvatusalal jääda viinapuude ridade vahe suuremaks kui 3 meetrit.

2.   Kasvatusviisid: viinapuude lõikamise eeskirjad

Kasvatusviisid: viinapuude lõikamise eeskirjad

Viljelustavad

Viinapuud lõigatakse ühe- või kaheõlalise Guyot’ vormi järgi, jättes iga tüve kohta kuni 18 punga.

3.   Saagikoristus

Saagikoristus

Viljelustavad

Veinid valmistatakse käsitsi korjatud viinamarjadest.

4.   Minimaalse naturaalse alkoholisisalduse mahuprotsentides suurendamine

Minimaalse naturaalse alkoholisisalduse mahuprotsentides suurendamine

Veinivalmistuse eritavad

Minimaalset naturaalset alkoholisisaldust mahuprotsentides ei või suurendada rohkem kui:

| | 0,5 mahuprotsendi võrra veinide puhul, mis on valmistatud viinamarjasortidest „Gewurztraminer B“ ja „Pinot gris G“, |
| --- | --- |

0,5 mahuprotsendi võrra veinide puhul, mis on valmistatud viinamarjasortidest „Gewurztraminer B“ ja „Pinot gris G“,

| | 1,5 mahuprotsendi võrra muudest viinamarjasortidest valmistatud veinide puhul. |
| --- | --- |

1,5 mahuprotsendi võrra muudest viinamarjasortidest valmistatud veinide puhul.

Veinide puhul, millele võib lisada märke „vendanges tardives“ (hiline saagikoristus) või „sélection de grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest), ei ole lubatud kasutada rikastamist.

5.   Veini valmistamine

Veini valmistamine

Veinide valmistamisel kohaldatav piirang

Puutükkide kasutamine on keelatud.

6.   Veini laagerdumine

Veini laagerdumine

Veinivalmistuse eritavad

Veinid peavad laagerduma vähemalt saagikoristusele järgneva aasta 1. juulini.

Veinid, millele võib lisada märke „vendanges tardives“(hiline saagikoristus) või „sélection de grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest), peavad laagerduma vähemalt saagikoristusele järgneva teise aasta 1. juulini.

5.2.   Maksimaalne saagikus

Maksimaalne saagikus

1.   Päritolunimetusega veinid koos märkega „vendanges tardives“ (hiline saagikoristus) või ilma selleta

Päritolunimetusega veinid koos märkega „vendanges tardives“ (hiline saagikoristus) või ilma selleta

60 hektoliitrit hektari kohta

2.   Päritolunimetusega veinid märkega „sélection de grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest)

Päritolunimetusega veinid märkega „sélection de grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest)

48 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarjade korjamine ja pressimine ning veini valmistamine ja laagerdumine toimub järgmiste kommuunide territooriumil 2021. aasta ametliku geograafilise koodi alusel:

| — | Haut-Rhini departemang: Täielikult hõlmatud kommuunid: Ammerschwihr, Beblenheim, Bennwihr, Bergheim, Bergholtz, Eguisheim, Gueberschwihr, Guebwiller, Hattstatt, Hunawihr, Ingersheim, Katzenthal, Mittelwihr, Niedermorschwihr, Orschwihr, Pfaffenheim, Ribeauvillé, Riquewihr, Rodern, Rouffach, Saint-Hippolyte, Soultzmatt, Thann, Turckheim, Vieux-Thann, Voegtlinshoffen, Westhalten, Wettolsheim, Wintzenheim, Wuenheim, Zellenberg. |
| --- | --- |

—

Haut-Rhini departemang: Täielikult hõlmatud kommuunid: Ammerschwihr, Beblenheim, Bennwihr, Bergheim, Bergholtz, Eguisheim, Gueberschwihr, Guebwiller, Hattstatt, Hunawihr, Ingersheim, Katzenthal, Mittelwihr, Niedermorschwihr, Orschwihr, Pfaffenheim, Ribeauvillé, Riquewihr, Rodern, Rouffach, Saint-Hippolyte, Soultzmatt, Thann, Turckheim, Vieux-Thann, Voegtlinshoffen, Westhalten, Wettolsheim, Wintzenheim, Wuenheim, Zellenberg.

Osaliselt hõlmatud kommuunid: Kaysersberg Vignoble, üksnes Kientzheimi ja Sigolsheimi delegeeritud kommuunide territooriumi ulatuses.

| — | Bas-Rhini departemang: Andlau, Barr, Bergbieten, Blienschwiller, Dahlenheim, Dambach-la-Ville, Eichhoffen, Kintzheim, Marlenheim, Mittelbergheim, Molsheim, Nothalten, Scharrachbergheim-Irmstett, Wolxheim. |
| --- | --- |

—

Bas-Rhini departemang: Andlau, Barr, Bergbieten, Blienschwiller, Dahlenheim, Dambach-la-Ville, Eichhoffen, Kintzheim, Marlenheim, Mittelbergheim, Molsheim, Nothalten, Scharrachbergheim-Irmstett, Wolxheim.

Määratletud piirkonda ainult osaliselt kuuluvate kommuunide omavalitsusse on esitatud kaart, kus määratakse kindlaks geograafilise tootmispiirkonna piir.

Geograafilist piirkonda hõlmavate kartograafiliste dokumentidega on võimalik tutvuda riikliku päritolunimetuste instituudi (INAO) veebisaidi vahendusel.

7.   Veiniviinamarjasort / veiniviinamarjasordid

Veiniviinamarjasort / veiniviinamarjasordid

Gewurztraminer Rs

Muscat Ottonel B – Muscat, Moscato

Muscat à petits grains blancs B – Muscat, Moscato

Muscat à petits grains roses Rs – Muscat, Moscato

Pinot gris G

Riesling B

8.   Seos(t)e kirjeldus

Seos(t)e kirjeldus

Tuginedes Alsace’i viinamarjaistandusi iseloomustavatele soodsatele ilmastikuoludele, kasutatakse kontrollitud päritolunimetusega veini „Alsace grand cru Steinert“ puhul üht parimatest asukohtadest. Veinikasvatusala asub maalilisel Alsace’i piirkonna maastikul, seal on võimalik valmistada väljendusrikkaid veine, millel on iseloomulikud omadused ja kordumatu isikupära.

Pigem kuiva kohaliku kliimaga kasvualalt saadakse tugevama, julgema ja jõulisema maitsega ning keskmise happesusega veine. Lõhna- ja maitseomadusi iseloomustab peamiselt puuvilja- ja lillelisus vürtsikate ja mentooli nüanssidega.

Sügisperioodi väga head ilmastikutingimused, mis soodustavad suhkru kontsentratsiooni suurenemist enne koristust ja väärishallituse väljakujunemist, võimaldavad valmistada veini üleküpsenud viinamarjadest.

Tootespetsifikaadis määratletud laagerdumine võimaldab veine täiustada.

Kohaldades rangeid tootmiseeskirju, nagu viinapuude suure lehepinna hoidmine ja käsitsi toimuv saagikoristus, säilitavad Alsace’i piirkonna viinamarjakasvatajad rikkaliku maitse ja pika säilivusaja poolest hinnatud veinide eristatavad omadused.

Tegemist on selle piirkonna eriti kvaliteetsete veinidega. Tegemist on veinidega, mida hinnatakse kõrgemalt kui veine, millel on kontrollitud päritolunimetus „Alsace“.

1958. aastal kirjutatud Médard Barthi teoses „Der Rebbau des Elsass und die Absatzgebieten seiner Weine“ käsitletakse selle ala ja Habsburgide dünastia sünnipaiga Muri kloostri vahelist seost alates 1058. aastast.

9.   Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Vahetus läheduses asuv piirkond, mis on määratletud viinamarjade pressimise, veini valmistamise ja valmimise erandina, hõlmab järgmiste kommuunide territooriumi vastavalt 2021. aasta ametlikule geograafilisele koodile:

| — | Haut-Rhini departemang: Täielikult hõlmatud kommuunid: Bergholtz-Zell, Berrwiller, Buhl, Cernay, Colmar, Gundolsheim, Hartmanswiller, Herrlisheim, Houssen, Husseren-les-Châteaux, Jungholtz, Leimbach, Obermorschwihr, Osenbach, Ostheim, Rorschwihr, Soultz, Steinbach, Uffholtz, Walbach, Wattwiller, Wihr-au-Val, Zimmerbach. |
| --- | --- |

—

Haut-Rhini departemang: Täielikult hõlmatud kommuunid: Bergholtz-Zell, Berrwiller, Buhl, Cernay, Colmar, Gundolsheim, Hartmanswiller, Herrlisheim, Houssen, Husseren-les-Châteaux, Jungholtz, Leimbach, Obermorschwihr, Osenbach, Ostheim, Rorschwihr, Soultz, Steinbach, Uffholtz, Walbach, Wattwiller, Wihr-au-Val, Zimmerbach.

Osaliselt hõlmatud kommuunid: Kaysersberg Vignoble, üksnes Kaysersbergi delegeeritud kommuuni territooriumi ulatuses.

| — | Bas-Rhini departemang: Albé, Avolsheim, Balbronn, Bernardswiller, Bernardvillé, Bischoffsheim, Boersch, Bourgheim, Châtenois, Cleebourg, Dachstein, Dangolsheim, Dieffenthal, Dorlisheim, Epfig, Ergersheim, Ernolsheim-Bruche, Fessenheim-le-Bas, Flexbourg, Furdenheim, Gertwiller, Gimbrett-Berstett, Goxwiller, Heiligenstein, Itterswiller, Kienheim, Kirchheim, Kuttolsheim, Mittelhausen, Mutzig, Nordheim, Oberhoffen-les-Wissenbourg, Obernai, Odratzheim, Orschwiller, Osthoffen, Ottrott, Petersbach, Reichsfeld, Riedseltz, Rosenwiller, Rosheim, Rott, Saint-Nabor, Saint-Pierre, Scherwiller, Seebach, Soultz-les-Bains, Steinseltz, Stotzheim, Strasbourg, Traenheim, Villé, Wangen, Westhoffen, Wissembourg, Zellwiller. |
| --- | --- |

—

Bas-Rhini departemang: Albé, Avolsheim, Balbronn, Bernardswiller, Bernardvillé, Bischoffsheim, Boersch, Bourgheim, Châtenois, Cleebourg, Dachstein, Dangolsheim, Dieffenthal, Dorlisheim, Epfig, Ergersheim, Ernolsheim-Bruche, Fessenheim-le-Bas, Flexbourg, Furdenheim, Gertwiller, Gimbrett-Berstett, Goxwiller, Heiligenstein, Itterswiller, Kienheim, Kirchheim, Kuttolsheim, Mittelhausen, Mutzig, Nordheim, Oberhoffen-les-Wissenbourg, Obernai, Odratzheim, Orschwiller, Osthoffen, Ottrott, Petersbach, Reichsfeld, Riedseltz, Rosenwiller, Rosheim, Rott, Saint-Nabor, Saint-Pierre, Scherwiller, Seebach, Soultz-les-Bains, Steinseltz, Stotzheim, Strasbourg, Traenheim, Villé, Wangen, Westhoffen, Wissembourg, Zellwiller.

Pakendamine geograafilises piirkonnas

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

pakendamine määratletud geograafilises piirkonnas

Tingimuse kirjeldus

Veinid villitakse „Vin du Rhin“ tüüpi pudelitesse, mis vastavad 20. mai 1955. aasta dekreedi nr 55-673, 13. mai 1959. aasta määruse ja 19. märtsi 1963. aasta dekreedi sätetele, muud tüüpi pudelite kasutamine ei ole lubatud.

Alates 5. juulist 1972 peavad veinid olema pudelitesse villitud Bas-Rhini ja Haut-Rhini departemangudes, kasutades „Vin du Rhin“ tüüpi pudeleid, mida on kirjeldatud 1955. aasta dekreedis.

Aastakäigu märkimine

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Aastakäigu teave tuleb esitada koos nimetusega ning see peab olema saagi- ja varude deklaratsioonidel, saatedokumentidel, kuulutustes, teabeprospektidel, etikettidel, arvetel ning mis tahes pakenditel.

Kasutusnimetus

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kontrollitud päritolunimetusele võib lisada ühe kasutusel olevatest nimetustest, kui veinid on valmistatud üksnes viinamarjasortidest, mis on määratud kasutamiseks asjaomase nimetuse all.

Kahe või enama kasutatava nimetuse esitamine samal etiketil ei ole lubatud.

Kõnealused kasutusel olevad nimetused on järgmised:

Gewurztraminer,

Muscat,

Muscat Ottonel,

Pinot gris,

Riesling.

Traditsioonilised märked „vendanges tardives“ (hiline saagikoristus) ja „sélection de grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest)

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Veinide puhul, millele võib lisada märke „vendanges tardives“ (hiline saagikoristus) või „sélection de grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest), tuleb ära näidata:

| — | aastakäik, |
| --- | --- |

—

aastakäik,

| — | üks kasutusnimetus. |
| --- | --- |

—

üks kasutusnimetus.

Märge suhkrusisalduse kohta

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Valgeid veine, millele on käesoleva tootespetsifikaadi järgi antud üks 51st kontrollitud päritolunimetusest „Alsace Grand Cru – asukoht“, välja arvatud märkega „Vendanges Tardives“ (hiline saagikoristus) või „Sélection de Grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest) varustatud veinid, ja mida esitletakse selle nimetuse all, ei saa avalikult pakkuda, transportida, müügiks pakkuda ega müüa, kui reklaamides, etikettidel, arvetel või mis tahes pakenditel puudub selgelt nähtavate tähtedega märge suhkrusisalduse kohta, nagu on määratletud Euroopa õigusaktides.

Link tootespetsifikaadile

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-4cec3ff9-abd4-4253-a1db-245ddd809faa

---

(1)  ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.

1

---

| 3.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 379/29 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 379/29

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni aasta delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2022/C 379/11)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni aasta delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Alsace grand cru Zotzenberg“

PDO-FR-A0916-AM02

Teate esitamise kuupäev: 20.7.2022

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJENDUSED

1.   Lisateave

Tootespetsifikaadi I peatüki II osa punkti 1 lisatakse järgmised kasutatavad nimetused: „Sylvaner“ ja „Pinot noir“ ning nendega seotud viinamarjasordid, vastavalt: „Sylvaner B“ ja „Pinot noir N“.

Lisatud on kasutatav nimetus „Sylvaner“, millega parandatakse tootespetsifikaadi esimeses versioonis sisalduv viga. Kõnealuse esimese versiooni I peatüki X osa punkti 1 alapunktis b on täpsustatud, et lubatud viinamarjasortidest „võib valmistada veine, mida turustatakse vastavate nimetuste all“, kuid vastav kasutuses olev nimetus ei olnud esitatud võimalike kasutatavate nimetuste nimekirjas. Riigisisese otsusega, mis on välja antud enne tootespetsifikaadi esimese redaktsiooni heakskiitmist, lisati viinamarjasort „Sylvaner B“ päritolunimetusega „Alsace grand cru Zotzenberg“ veinide valmistamisel lubatud viinamarjasortide hulka, võttes arvesse kohalikke tavasid ja nende veinide tuntust.

Muudatuse tõttu tuleb muuta koonddokumendi punkti 9.

Kasutatav nimetus „Pinot noir“ lisati tootespetsifikaati, kuna rahuldati esitatud taotlus punaste vaiksete veinide tunnustamiseks riiklikul tasandil teatud päritolunimetuste „Alsace grand cru“ jaoks. Viinamarjasort „Pinot noir N“ on ainus viinamarjasort, mida on lubatud kasutada nende punaste veinide valmistamiseks.

Tootespetsifikaadi I peatüki II osa punkti 1 on väikeste marjadega muskaatviinamarjasortide puhul, mida kasutatakse nimetust „Muscat“ kandva veini valmistamiseks, lisatud nimetustesse sõnad „blancs“ (valged) ja „roses“ (roosad), et parandada viga tootespetsifikaadi eelmises versioonis.

Need kaks viimast muudatust ei too kaasa koonddokumendi muutmist.

2.   Toote liik

Tootespetsifikaadi I peatüki III osa teksti on muudetud täpsustamaks, et selles tootespetsifikaadis osutatud kontrollitud päritolunimetused ei hõlma enam üksnes valgeid vaikseid veine.

Nimetatud on kontrollitud päritolunimetus „Alsace grand cru“, mis tähistab valgeid ja punaseid vaikseid veine („Alsace grand cru Hengst“, „Alsace grand cru Kirchberg de Barr“).

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

3.   Geograafiline piirkond

Tootespetsifikaadi I peatüki IV osa punkti 1 on lisatud lõik, milles on viidatud kuupäevale, mil riikliku päritolunimetuste instituudi (INAO) pädev komitee geograafilise piirkonna kinnitas, ning milles on näidatud, et võrdlusalus, mille põhjal määratletakse piirkond sellisel kujul, nagu seda tootespetsifikaadis kirjeldatakse, on 2021. aasta ametlik geograafiline kood. See teave annab piirkonna määratlusele õigusliku aluse.

Seega on ametlikule tekstile, millega päritolunimetus on määratletud, lisatud kinnitamise kuupäevad.

Viite lisamine 2021. aasta geograafilisele koodile tingib kommuunide nimekirja ajakohastamise. Sellega seoses on välja jäetud Kientzheimi ja Sigolsheimi kommuunid, kuna nende territoorium on nüüdseks ühendatud Kaysersberg Vignoble’i kommuuniga.

Need redaktsioonilised muudatused ei muuda geograafilise piirkonna ulatust.

Punkti 1 on samuti lisatud järgmine teave:

„Geograafilist piirkonda hõlmavate kartograafiliste dokumentidega on võimalik tutvuda riikliku päritolunimetuste instituudi (INAO) veebisaidi vahendusel.

Määratletud piirkonda ainult osaliselt kuuluvate kommuunide omavalitsusse on esitatud kaart, kus määratakse kindlaks geograafilise tootmispiirkonna piir.“

Muudatuse tõttu tuleb muuta koonddokumendi punkti 6.

4.   Piiritletud kasvatusala

Tootespetsifikaadi I peatüki IV osa punktis 2 on tehtud järgmised muudatused:

| — | esimest lõiku on parandatud ja sellesse on lisatud teave „6. ja 7. september 2006“ ehk kuupäevad, millal pädev riiklik komitee kinnitas piiritletud kasvatusala; |
| --- | --- |

—

esimest lõiku on parandatud ja sellesse on lisatud teave „6. ja 7. september 2006“ ehk kuupäevad, millal pädev riiklik komitee kinnitas piiritletud kasvatusala;

| — | teise lõigu sõnastust on muudetud, et võtta arvesse IV osa punktis 1 tehtud muudatusi kommuunide nimedes; |
| --- | --- |

—

teise lõigu sõnastust on muudetud, et võtta arvesse IV osa punktis 1 tehtud muudatusi kommuunide nimedes;

| — | tabeli veergu „Kommuunid“ on ajakohastatud, nii et see vastab IV osa punktis 1 esitatud kommuunide nimedele. |
| --- | --- |

—

tabeli veergu „Kommuunid“ on ajakohastatud, nii et see vastab IV osa punktis 1 esitatud kommuunide nimedele.

| — | Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet. |
| --- | --- |

—

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

5.   Vahetus läheduses asuv piirkond

Tootespetsifikaadi I peatüki IV osa punkti 3 on muudetud, näitamaks, et võrdlusalus, mille põhjal määratletakse piirkonna piirid sellisel kujul, nagu seda piirkonda tootespetsifikaadis kirjeldatakse, on 2021. aasta geograafiline kood. See teave annab piirkonna määratlusele õigusliku aluse.

Viite lisamine 2021. aasta geograafilisele koodile tingib kommuunide nimekirja ajakohastamise. Sellega seoses jäetakse välja Kaysersbergi kommuun ja lisatakse Kaysersberg Vignoble’i kommuun, märkides, et selle kommuuni puhul võetakse arvesse ainult Kaysersbergi delegeeritud kommuuni territooriumi.

Need redaktsioonilised muudatused ei muuda vahetus läheduses asuva piirkonna ulatust.

Muudatuse tõttu tuleb muuta koonddokumendi punkti 9.

6.   Viinamarjasordid

Tootespetsifikaadi I peatüki V osa punkti 1 alapunkti a on lisatud sõnarühmad „– valgete veinide puhul:“ ja „– punaste veinide puhul: viinamarjasort ‛Pinot noir N“, kuna rahuldati esitatud taotlus punaste vaiksete veinide tunnustamiseks riiklikul tasandil teatud päritolunimetuste „Alsace grand cru“ jaoks. Viinamarjasort „Pinot noir N“ on ainus viinamarjasort, mida on lubatud kasutada nende punaste veinide valmistamiseks. Samuti on see ainus viinamarjasort, millest on lubatud valmistada päritolunimetust „Alsace“ kandvat punast veini.

V osa punkti 1 alapunktidesse a, b ja e ning V osa punkti 2 alapunkti b on väikeste marjadega muskaatviinamarjasortide puhul lisatud nimetustesse sõnad „blancs“ (valged) ja „roses“ (roosad), et parandada tootespetsifikaadi eelmises versioonis sisalduv viga.

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

7.   Istutustihedus

Tootespetsifikaadi I peatüki VI osa punkti 1 alapunkti a on lisatud sõnarühmad: „Valge veini valmistamiseks“ ja „Punase veini valmistamiseks“, et eristada minimaalseid istutustihedusi olenevalt veini värvusest. Esitatud on istutustihedused nimetuste jaoks, mille puhul on võimalik valmistada punaseid veine.

Tootespetsifikaadi I peatüki VI osa punkti 1 alapunktis a on täpsustatud kuupäev, mil kohaldatakse eeskirja, mis võimaldab kohandada istutustihedust väljajuurimise teel: „25. oktoober 2011“, millega asendatakse tekst „alates käesoleva tootespetsifikaadi heakskiitmise kuupäevast“.

Muudatuse tõttu tuleb muuta koonddokumendi punkti 5.

8.   Viinapuude lõikamise eeskirjad

Tootespetsifikaadi I peatüki VI osa punkti 1 alapunktis b on valgete veinide puhul välja jäetud nõue, mis käsitleb pungade arvu kasvupinna ruutmeetri kohta, kuna see oli eri viinamarjasortide puhul erinev, ning on sätestatud ühtne eeskiri, mille kohaselt võib ühel tüvel olla 18 punga.

See muudatus võimaldab ühtlustada Alsace’i piirkonna päritolunimetuste tootespetsifikaate ja hõlbustab kontrollitoiminguid.

Muudetakse koonddokumendi punkti 5.

Lause algusesse lisatakse sõnad „Valgete veinide puhul“, kuna rahuldati esitatud taotlus punaste vaiksete veinide tunnustamiseks riiklikul tasandil teatud päritolunimetuste „Alsace grand cru“ jaoks.

Lisatud on viinapuude lõikamise eeskiri punaste veinide jaoks, lubatud on kuni 14 punga tüve kohta. See arv on väiksem kui valgete veinide tootmise puhul lubatud arv. See eeskiri võimaldab tagada sidususe lubatud saagikuse ja kvaliteetviinamarjade tootmisega.

Viimased muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

9.   Viinapuude toestamist ja lehestiku kõrgust käsitlevad eeskirjad

Tootespetsifikaadi I peatüki VI osa punkti 1 alapunktis c on välja jäetud nõue, mis käsitleb võrsete toetustraadi maksimaalset kõrgust ning muudetud on toestatud lehestiku kõrguse mõõtmise viisi.

Need muudatused võimaldavad viinapuu kasvamise käigus tuvastada vastavust lehestiku kõrgust käsitlevale nõudele, mida varasemalt võis tuvastada ainult kohustusliku meetodi abil.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

10.   Kasvatusala maksimaalne keskmine koormus

Tootespetsifikaadi I peatüki VI osa punkti 1 alapunktis d on vähendatud kasvatusala maksimaalset keskmist koormust valgete veinide puhul, viies selle 10 000 kilogrammilt hektari kohta 8 500 kilogrammini hektari kohta, mis on vastavuses saagikuse nõude vähendamisega nende veinide puhul.

Määrati kindlaks vastav väärtus punaste veinide jaoks, mis on madalam kui valgete veinide puhul ja mis vastab saagikuse näitajatele nende veinide puhul.

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

11.   Viinamarjade küpsus

Tootespetsifikaadi I peatüki VII osa punkti 2 alapunktis a esitatud tabelit on muudetud, et võtta arvesse taotlust punaste vaiksete veinide tunnustamiseks riiklikul tasandil teatud päritolunimetuste „Alsace grand cru“ jaoks.

Nende nimetusega „Alsace grand cru“ punaste veinide jaoks on määratud kindlaks viinamarjade minimaalne suhkrusisaldus koristamisel ning nende veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides

See teave ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

Valgete veinide puhul on viinamarjade minimaalset suhkrusisaldust suurendatud 2 või 3 grammi võrra veinivirde liitri kohta, et võtta arvesse sama 1 mahuprotsendi suurust erinevust minimaalse naturaalse alkoholisisaldusega mahuprotsentides, mis on esitatud tootespetsifikaadi eelmises versioonis. Nimetuse kaitse- ja haldusasutus otsustas suhkru alkoholiks muutumise arvutuses kasutada valgete veinide puhul väärtust 17 grammi suhkrut alkoholisisalduse 1 mahuprotsendi kohta, samas kui esialgses tootespetsifikaadis kasutati väärtust 16,83. Seda väärtust 17 soovitas riikliku päritolunimetuste instituudi (INAO) pädev komitee tootespetsifikaadi esimese versiooni koostamise ajal.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

12.   Saagikus

Tootespetsifikaadi I peatüki VIII osa punktides 1 ja 2 on vähendatud saagikuse ja maksimaalse kogusaagikuse väärtusi, et kvaliteeti oleks võimalik paremini kontrollida seoses valgete veinide ja märget „Vendanges tardives“ (hiline saagikoristus) kandvate valgete veinidega vastavalt Alsace’i piirkonna nimetuste hierarhilisele korraldusele.

Ilma lisamärketa veinide puhul on lisatud sõnad „Valged veinid“, kuna rahuldati taotlus punaste vaiksete veinide tunnustamiseks riiklikul tasandil teatud päritolunimetuste „Alsace grand cru“ jaoks.

Punaste veinide saagikuse ja maksimaalse kogusaagikuse väärtused määrati kindlaks vastavalt Alsace’i piirkonna nimetuste hierarhilisele korraldusele, seega on need väärtused nende „grand cru“ nimetuste puhul madalamad.

Koonddokumendi punkti 5 muudetakse seoses maksimaalse saagikuse väärtustega (maksimaalne kogusaagikus).

13.   Malolaktiline kääritamine, fermenteeritavate suhkrute sisaldus

Tootespetsifikaadi I peatüki IX osa punkti 1 alapunktis c on täpsustatud, et punaste veinide puhul peab õun- ja piimhappeline fermentatsioon olema lõppenud.

Selle nõude kontrollimiseks on kindlaks määratud, et villimise etapil võib veini õunhappe sisaldus olla kuni 0,4 grammi liitri kohta.

IX osa punkti 1 alapunktis d on määratletud fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus, mis võib pärast fermentatsiooni olla kuni 2 grammi liitri kohta.

Koonddokumenti ei muudeta.

14.   Keeld suurendada punaste veinide puhul minimaalset naturaalset alkoholisisaldust mahuprotsentides

Tootespetsifikaadi I peatüki IX osa punkti 1 alapunktis c on täpsustatud, et punaste veinide puhul ei ole lubatud veinide rikastamine. See veini valmistamise etapil kohaldatav piirang on vastavuses viinamarja tootmiseks kasutatavate kasvatusalade piiritlemise, minimaalse istutustiheduse, viinapuude lõikamise eeskirjade ja saagikuse madalate väärtustega.

Koonddokumenti ei muudeta.

15.   Veinikeldri mahutavus

Tootespetsifikaadi I peatüki IX osa punkti 1 alapunktis g on vähendatud veinikeldrite mahutavuse arvutamiseks kasutatavat koefitsienti.

Suhe eelmise aasta saagi koguse ja veinikeldrite mahutavuse vahel ei pea olema nii suur.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

16.   Veini valmimise ja tarbijale turustamise kuupäev punaste veinide puhul

Tootespetsifikaadi I peatüki IX osa punktis 2 on määratletud veini laagerdumise minimaalne aeg punaste veinide jaoks, mis peab kestma kuni saagikoristusele järgneva aasta 1. oktoobrini. Viinamarjasordist „Pinot noir N“ neil aladel valmistatud veinid peavad saama laagerduda nõutava minimaalse aja kestel, et nende omadused avalduksid nõuetekohaselt.

I peatüki IX osa punkti 5 alapunktis a on märgitud, et pärast laagerdumisetapi lõppemist võib punaseid veine tarbijale turustada alles alates saagikoristusele järgneva aasta 1. oktoobrist.

Need muudatused ei too kaasa koonddokumendi muutmist.

17.   Villitud partiide kontrollimine

Tootespetsifikaadi I peatüki IX osa punkti 3 alapunktist b on välja jäetud nõue säilitada kontrollpudeleid villitud partiide kontrollimiseks.

Tegemist on eeskirjaga, mis on üle viidud kontrollikava käigus rakendatavate kontrollimeetmete hulka.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

18.   Villitud veini ladustamine

Tootespetsifikaadi I peatüki IX osa punktis 4 on täpsustatud villitud veini ladustamiskoha omadusi.

See võimaldab ettevõtjatel seda eeskirja paremini kohaldada ja lihtsustab kontrollimist.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

19.   Inimtegurid, mis toetavad seost geograafilise piirkonnaga

Tootespetsifikaadi I peatüki X osa punkti 1 alapunkti b teksti on muudetud, et võtta arvesse päritolunimetustega punaste vaiksete veinide „Alsace grand cru Hengst“ ja „Alsace grand cru Kirchberg de Barr“ tunnustamist:

| — | kontrollitud päritolunimetuse „Alsace grand cru Hengst“ kohta on lisatud järgmine teave: punaste veinide tunnustamine 2022. aastal, lubatud on kasutada ainult viinamarjasorti „Pinot noir N“, minimaalne istutustihedus punase veini tootmiseks on 5 500 tüve hektari kohta, veine ei ole lubatud rikastada, veinid peavad laagerduma vähemalt 10 kuud; |
| --- | --- |

—

kontrollitud päritolunimetuse „Alsace grand cru Hengst“ kohta on lisatud järgmine teave: punaste veinide tunnustamine 2022. aastal, lubatud on kasutada ainult viinamarjasorti „Pinot noir N“, minimaalne istutustihedus punase veini tootmiseks on 5 500 tüve hektari kohta, veine ei ole lubatud rikastada, veinid peavad laagerduma vähemalt 10 kuud;

| — | kontrollitud päritolunimetuse „Alsace grand cru Kirchberg de Barr“ kohta on lisatud järgmine teave: punaste veinide tunnustamine 2022. aastal, lubatud on kasutada ainult viinamarjasorti „Pinot noir N“, minimaalne istutustihedus punase veini tootmiseks on 5 000 tüve hektari kohta, veine ei ole lubatud rikastada, veinid peavad laagerduma vähemalt 10 kuud; |
| --- | --- |

—

kontrollitud päritolunimetuse „Alsace grand cru Kirchberg de Barr“ kohta on lisatud järgmine teave: punaste veinide tunnustamine 2022. aastal, lubatud on kasutada ainult viinamarjasorti „Pinot noir N“, minimaalne istutustihedus punase veini tootmiseks on 5 000 tüve hektari kohta, veine ei ole lubatud rikastada, veinid peavad laagerduma vähemalt 10 kuud;

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

X osa punkti 1 alapunktis b on välja jäetud teave selle kohta, et nende kahe päritolunimetuse tunnistamine hõlmab üksnes valgeid veine, vajaduse korral on teksti parema arusaadavuse huvides lisatud sõnad „valgete veinide puhul“.

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

X osa punkti 1 alapunktis b on väikeste marjadega muskaatviinamarjasortide puhul lisatud nimetustesse sõnad „blancs“ (valged) ja „roses“ (roosad), et parandada tootespetsifikaadi eelmises versioonis sisalduv viga. Need täiendused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

20.   Veini(de) kirjeldus

Tootespetsifikaadi I peatüki X osa punkti 2 on lisatud valgete veinide visuaalse aspekti kirjeldus, et neid veine paremini iseloomustada.

Kirjeldatud veinide kahe esimese tüübi puhul: „Need kaht tüüpi veinid on intensiivse väljapeetud värvusega, mis võib ulatuda kuldkollaseni.“

Kirjeldatud veinide kahe viimase tüübi puhul: „Need kaht tüüpi veinid on intensiivse väljapeetud värvusega, mis võib ulatuda merevaigukollaseni.“

Muudetakse koonddokumendi punkti 4.

I peatüki X osa punktis 2 on punaste veinide puhul lisatud peamiste organoleptiliste omaduste kirjeldus päritolunimetuste „Alsace grand cru Hengst“ ja „Alsace grand cru Kirchberg de Barr“ kohta.

See lisatud teave ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

21.   Seos geograafilise piirkonnaga

Päritolunimetuse „Alsace grand cru Hengst“ spetsifikaadi I peatüki X osa punkti 3 on lisatud järgmine lause: „See mergli-lubjakivipinnas koos ainulaadse mikrokliimaga võimaldab viinamarjadel, millest valmistatakse siidiselt tanniinseid kvaliteetseid punaseid veine, saavutada täiusliku küpsuse.“

See teave täiendab varasemat teavet geograafilise päritolu ja veinide omaduste vahelise seose kohta, mida võib kohaldada ka kõnealuse nimetusega punaste veinide puhul.

Koonddokumenti see lisatud teave ei muuda.

22.   Üleminekumeetmed

Tootespetsifikaadi I peatüki XI osa punktis 2 on kooskõlas I peatüki VI osas tehtud muudatustega välja jäetud võrseid toestava traadi maksimaalne kõrgus ning vähendatud on maksimaalset pungade arvu tüve kohta.

Muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

23.   Kohustuslik märge valgete veinide suhkrusisalduse kohta veini märgistusel ja muudel teabekandjatel

Tootespetsifikaadi I peatüki XII osa punkti 2 alapunkti d on lisatud uus tekst, millega asendatakse ja muudetakse kohustuslikuks seni vabatahtlik märge suhkrusisalduse kohta vastavalt sätestatule Euroopa määruses 2019-33.

See teave võimaldab tarbijal saada paremini aru veini tüübist.

Seda uut eeskirja ei kohaldata traditsiooniliste märgetega „vendanges tardives“ (hiline saagikoristus) ja „sélection de grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest) varustatud veinide puhul.

Muudetakse koonddokumendi punkti 9.

Algsest alapunktist d saab XII osa punkti 2 alapunkt e.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

24.   Kasvatusala kasutamise eeldeklaratsioon

Tootespetsifikaadi II peatüki I osa punkti 1 on lisatud täpsustus sätetesse, mis käsitlevad kasvatusala kasutamise eeldeklaratsiooni, mille ettevõtja esitab päritolunimetuse „Alsace grand cru“ kaitsmise ja haldamise asutusele juhul, kui ta loobub selle nimetuse tootmisest.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

25.   Traditsioonilised märked „vendanges tardives“ (hiline saagikoristus) ja „sélection de grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest) ning kasutusel olev nimetus

Koonddokumendi punkt 9 „Lisatingimused“:

| — | pealkirja „Kasutusel olev nimetus“ on parandatud, et võtta arvesse kasutusel oleva nimetuse „Sylvaner“ lisamist ja muskaatviinamarjasortide kasutusel olevate nimetuste väljajätmist, kuna need sordid ei ole päritolunimetuse „Alsace grand cru Zotzenberg“ puhul lubatud. Selle väljajätmisega parandatakse hooletusviga tootespetsifikaadi eelmises redaktsioonis; |
| --- | --- |

—

pealkirja „Kasutusel olev nimetus“ on parandatud, et võtta arvesse kasutusel oleva nimetuse „Sylvaner“ lisamist ja muskaatviinamarjasortide kasutusel olevate nimetuste väljajätmist, kuna need sordid ei ole päritolunimetuse „Alsace grand cru Zotzenberg“ puhul lubatud. Selle väljajätmisega parandatakse hooletusviga tootespetsifikaadi eelmises redaktsioonis;

| — | pealkirja „Traditsioonilised märked“ on muudetud, et täpsustada kasutusel olevaid nimetusi, mida on lubatud kasutada märgete „vendanges tardives“ (hiline saagikoristus) ja „sélection de grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest) korral, kasutusel oleva nimetuse „Sylvaner“ lisamise tõttu rubriiki „Kasutusel olev nimetus“. |
| --- | --- |

—

pealkirja „Traditsioonilised märked“ on muudetud, et täpsustada kasutusel olevaid nimetusi, mida on lubatud kasutada märgete „vendanges tardives“ (hiline saagikoristus) ja „sélection de grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest) korral, kasutusel oleva nimetuse „Sylvaner“ lisamise tõttu rubriiki „Kasutusel olev nimetus“.

Sort „Sylvaner B“ ei ole nende traditsiooniliste märgetega veinide tootmisel lubatud.

KOONDDOKUMENT

1.   Nimetus(ed)

Alsace grand cru Zotzenberg

2.   Geograafilise tähise tüüp:

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

4.   Veini(de) kirjeldus

1.

LÜHIKIRJELDUS

Tegemist on vaiksete valgete veinidega.

Veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides on 12,5 % viinamarjasortide „Gewurztraminer Rs“ ja „Pinot gris G“ puhul ning 11 % muude viinamarjasortide puhul. Pärast rikastamist ei tohi veinide alkoholisisaldus ületada 15 mahuprotsenti viinamarjasortide „Gewurztraminer Rs“ ja „Pinot gris G“ puhul ning 14 mahuprotsenti muude viinamarjasortide puhul.

Muud analüütilised omadused vastavad liidu õigusnormidega sätestatud väärtustele.

Tegemist on väga hästi säilivate valgete veinidega, mida iseloomustab värskus, mis põhineb domineerival viinhappest tuleneval happesusel koos kõrge küpsusastmega viinamarjade kasutamisega. Nimetusele võib lisada kasutusel olevaid nimetusi, kui veinid on valmistatud üksnes viinamarjasortidest, mis on määratud kasutamiseks asjaomase nimetuse all. Tegemist on tugevate ja rikkalike maitseomadustega ning tugeva ja paljude nüanssidega lõhnaomadustega veinidega. Veinidel on pikk järelmaitse, mis muutub aja jooksul rikkalikumaks. Eristatakse järgmisi veine: kuivad, mineraalsed veinid; aromaatsed, puuviljalised, rasked, rikkaliku maitsega veinid. Need kaht tüüpi veinid on intensiivse väljapeetud värvusega, mis võib ulatuda kuldkollaseni.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | milliekvivalentides liitri kohta |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

milliekvivalentides liitri kohta

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

2.   Märkega „Vendanges tardives“ (hiline saagikoristus) varustatud päritolunimetusega veinid

LÜHIKIRJELDUS

Veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides on 16 % viinamarjasortide „Gewurztraminer Rs“ ja „Pinot gris G“ puhul ning 14,5 % muude viinamarjasortide puhul.

Muud analüütilised omadused vastavad liidu õigusnormidega sätestatud väärtustele.

Märkega „vendanges tardives“ varustatud veinidel on sageli väga eksootilised lõhna- ja maitseomadused, mis meenutavad kuumtöödeldud puuvilju ja millel on värske järelmaitse. Nende kontsentratsioon on kõrgem ning lõhn ja maitse püsivamad. Need veinid on intensiivse väljapeetud värvusega, mis võib ulatuda merevaigukollaseni.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | milliekvivalentides liitri kohta |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

milliekvivalentides liitri kohta

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

3.   Märkega „sélection de grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest) varustatud päritolunimetusega veinid

LÜHIKIRJELDUS

Veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides on 18,2 % viinamarjasortide „Gewurztraminer Rs“ ja „Pinot gris G“ puhul ning 16,4 % muude viinamarjasortide puhul.

Muud analüütilised omadused vastavad liidu õigusnormidega sätestatud väärtustele.

Märkega „sélection de grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest) varustatud veinid on kontsentreeritumad, tugevama maitsega, neil on sageli puuviljade viljaliha lõhna- ja maitseomadused. Nende kontsentratsioon on kõrgem ning lõhn ja maitse püsivamad. Need veinid on intensiivse väljapeetud värvusega, mis võib ulatuda merevaigukollaseni.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | milliekvivalentides liitri kohta |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

milliekvivalentides liitri kohta

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

5.1.   Veinivalmistuse eritavad

1.   Kasvatusviisid: istutustihedus

Viljelustavad

Viinapuude minimaalne istutustihedus on 4 500 taime hektari kohta.

Viinapuude ridade maksimaalne vahekaugus on 2 meetrit.

Viinapuude vahekaugus reas jääb vahemikku 0,75–1,50 m.

Alates 25. oktoobrist 2011 ei või ridade väljajuurimisel kasvatusalal jääda viinapuude ridade vahe suuremaks kui 3 meetrit.

2.   Kasvatusviisid: viinapuude lõikamise eeskirjad

Viljelustavad

Viinapuud lõigatakse ühe- või kaheõlalise Guyot’ vormi järgi, jättes iga tüve kohta kuni 18 punga.

3.   Saagikoristus

Viljelustavad

Veinid valmistatakse käsitsi korjatud viinamarjadest.

4.   Minimaalse naturaalse alkoholisisalduse mahuprotsentides suurendamine

Veinivalmistuse eritavad

Minimaalse keskmise naturaalse alkoholisisalduse suurendamine ei tohi sortidest „Gewurztraminer B“ ja „Pinot gris G“ valmistatud veinide puhul ületada 0,5 mahuprotsenti ja muudest sortidest valmistatud veinide puhul 1,5 mahuprotsenti.

Veinide puhul, millele võib lisada märke „vendanges tardives“ (hiline saagikoristus) või „sélection de grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest), ei ole lubatud kasutada rikastamist.

5.   Veini valmistamine

Veinide valmistamisel kohaldatav piirang

Puutükkide kasutamine on keelatud.

6.   Veini laagerdumine

Veinivalmistuse eritavad

Veinid peavad laagerduma vähemalt saagikoristusele järgneva aasta 1. juunini.

Veinid, millele võib lisada märke „vendanges tardives“ (hiline saagikoristus) või „sélection de grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest), peavad laagerduma vähemalt saagikoristusele järgneva teise aasta 1. juunini.

5.2.   Maksimaalne saagikus

| 1. | Nimetus, mida täiendatakse märkega „vendanges tardives“ (hiline saagikoristus) või mitte
  60 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

1.

Nimetus, mida täiendatakse märkega „vendanges tardives“ (hiline saagikoristus) või mitte

60 hektoliitrit hektari kohta

| 2. | Nimetus, mida täiendatakse märkega „sélection de grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest)
  48 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

2.

Nimetus, mida täiendatakse märkega „sélection de grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest)

48 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarjade korjamine ja pressimine ning veini valmistamine ja laagerdumine toimub järgmiste kommuunide territooriumil 2021. aasta ametliku geograafilise koodi alusel:

| — | Haut-Rhini departemang: Täielikult hõlmatud kommuunid: Ammerschwihr, Beblenheim, Bennwihr, Bergheim, Bergholtz, Eguisheim, Gueberschwihr, Guebwiller, Hattstatt, Hunawihr, Ingersheim, Katzenthal, Mittelwihr, Niedermorschwihr, Orschwihr, Pfaffenheim, Ribeauvillé, Riquewihr, Rodern, Rouffach, Saint-Hippolyte, Soultzmatt, Thann, Turckheim, Vieux-Thann, Voegtlinshoffen, Westhalten, Wettolsheim, Wintzenheim, Wuenheim, Zellenberg.
  Osaliselt hõlmatud kommuunid: Kaysersberg Vignoble, üksnes Kientzheimi ja Sigolsheimi delegeeritud kommuunide territooriumi ulatuses. |
| --- | --- |

—

Haut-Rhini departemang: Täielikult hõlmatud kommuunid: Ammerschwihr, Beblenheim, Bennwihr, Bergheim, Bergholtz, Eguisheim, Gueberschwihr, Guebwiller, Hattstatt, Hunawihr, Ingersheim, Katzenthal, Mittelwihr, Niedermorschwihr, Orschwihr, Pfaffenheim, Ribeauvillé, Riquewihr, Rodern, Rouffach, Saint-Hippolyte, Soultzmatt, Thann, Turckheim, Vieux-Thann, Voegtlinshoffen, Westhalten, Wettolsheim, Wintzenheim, Wuenheim, Zellenberg.

Osaliselt hõlmatud kommuunid: Kaysersberg Vignoble, üksnes Kientzheimi ja Sigolsheimi delegeeritud kommuunide territooriumi ulatuses.

| — | Bas-Rhini departemang: Andlau, Barr, Bergbieten, Blienschwiller, Dahlenheim, Dambach-la-Ville, Eichhoffen, Kintzheim, Marlenheim, Mittelbergheim, Molsheim, Nothalten, Scharrachbergheim-Irmstett, Wolxheim.
  Määratletud piirkonda ainult osaliselt kuuluvate kommuunide omavalitsusse on esitatud kaart, kus määratakse kindlaks geograafilise tootmispiirkonna piir.
  Geograafilist piirkonda hõlmavate kartograafiliste dokumentidega on võimalik tutvuda riikliku päritolunimetuste instituudi (INAO) veebisaidi vahendusel. |
| --- | --- |

—

Bas-Rhini departemang: Andlau, Barr, Bergbieten, Blienschwiller, Dahlenheim, Dambach-la-Ville, Eichhoffen, Kintzheim, Marlenheim, Mittelbergheim, Molsheim, Nothalten, Scharrachbergheim-Irmstett, Wolxheim.

Määratletud piirkonda ainult osaliselt kuuluvate kommuunide omavalitsusse on esitatud kaart, kus määratakse kindlaks geograafilise tootmispiirkonna piir.

Geograafilist piirkonda hõlmavate kartograafiliste dokumentidega on võimalik tutvuda riikliku päritolunimetuste instituudi (INAO) veebisaidi vahendusel.

7.   Veiniviinamarjasort / veiniviinamarjasordid

Gewurztraminer Rs

Pinot gris G

Riesling B

Sylvaner B

8.   Seos(t)e kirjeldus

Arvestades Alsace’i viinamarjaistandusi iseloomustavaid soodsaid ilmastikuolusid, kasutatakse kontrollitud päritolunimetusega „Alsace grand cru Zotzenberg“ veini puhul üht parimatest asukohtadest. Veinikasvatusala asub maalilisel Alsace’i piirkonna maastikul, seal on võimalik valmistada väljendusrikkaid veine, millel on iseloomulikud omadused ja kordumatu isikupära.

Tihe mergel võimaldab toota intensiivseid ja rikkaliku buketiga veine, mis on elegantselt soolased ja väga peene aroomiga.

Sügisperioodi väga head ilmastikutingimused, mis soodustavad suhkru kontsentratsiooni suurenemist enne koristust ja väärishallituse väljakujunemist, võimaldavad valmistada veini üleküpsenud viinamarjadest.

Tootespetsifikaadis määratletud laagerdumine võimaldab veine täiustada.

Kohaldades rangeid tootmiseeskirju, nagu viinapuude suure lehepinna hoidmine ja käsitsi toimuv saagikoristus, säilitavad Alsace’i piirkonna viinamarjakasvatajad rikkaliku maitse ja pika säilivusaja poolest hinnatud veinide eristatavad omadused.

Tegemist on selle piirkonna eriti kvaliteetsete veinidega. Tegemist on veinidega, mida hinnatakse kõrgemalt kui veine, millel on kontrollitud päritolunimetus „Alsace“.

Seda tänapäeval tunnustatud paika on kiidetud juba Médard Barthi 1958. aastal kirjutatud teoses „Der Rebbau des Elsass und die Absatzgebieten seiner Weine“.

9.   Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Vahetus läheduses asuv piirkond, mis on määratletud viinamarjade pressimise, veini valmistamise ja valmimise erandina, hõlmab järgmiste kommuunide territooriumi vastavalt 2021. aasta ametlikule geograafilisele koodile:

| — | Haut-Rhini departemang: Täielikult hõlmatud kommuunid: Bergholtz-Zell, Berrwiller, Buhl, Cernay, Colmar, Gundolsheim, Hartmanswiller, Herrlisheim, Houssen, Husseren-les-Châteaux, Jungholtz, Leimbach, Obermorschwihr, Osenbach, Ostheim, Rorschwihr, Soultz, Steinbach, Uffholtz, Walbach, Wattwiller, Wihr-au-Val, Zimmerbach.
  Osaliselt hõlmatud kommuunid: Kaysersberg Vignoble, üksnes Kaysersbergi delegeeritud kommuuni territooriumi ulatuses. |
| --- | --- |

—

Haut-Rhini departemang: Täielikult hõlmatud kommuunid: Bergholtz-Zell, Berrwiller, Buhl, Cernay, Colmar, Gundolsheim, Hartmanswiller, Herrlisheim, Houssen, Husseren-les-Châteaux, Jungholtz, Leimbach, Obermorschwihr, Osenbach, Ostheim, Rorschwihr, Soultz, Steinbach, Uffholtz, Walbach, Wattwiller, Wihr-au-Val, Zimmerbach.

Osaliselt hõlmatud kommuunid: Kaysersberg Vignoble, üksnes Kaysersbergi delegeeritud kommuuni territooriumi ulatuses.

| — | Bas-Rhini departemang: Albé, Avolsheim, Balbronn, Bernardswiller, Bernardvillé, Bischoffsheim, Boersch, Bourgheim, Châtenois, Cleebourg, Dachstein, Dangolsheim, Dieffenthal, Dorlisheim, Epfig, Ergersheim, Ernolsheim- Bruche, Fessenheim-le-Bas, Flexbourg, Furdenheim, Gertwiller, Gimbrett-Berstett, Goxwiller, Heiligenstein, Itterswiller, Kienheim, Kirchheim, Kuttolsheim, Mittelhausen, Mutzig, Nordheim, Oberhoffen-les-Wissenbourg, Obernai, Odratzheim, Orschwiller, Osthoffen, Ottrott, Petersbach, Reichsfeld, Riedseltz, Rosenwiller, Rosheim, Rott, Saint-Nabor, Saint-Pierre, Scherwiller, Seebach, Soultz-les-Bains, Steinseltz, Stotzheim, Strasbourg, Traenheim, Villé, Wangen, Westhoffen, Wissembourg, Zellwiller. |
| --- | --- |

—

Bas-Rhini departemang: Albé, Avolsheim, Balbronn, Bernardswiller, Bernardvillé, Bischoffsheim, Boersch, Bourgheim, Châtenois, Cleebourg, Dachstein, Dangolsheim, Dieffenthal, Dorlisheim, Epfig, Ergersheim, Ernolsheim- Bruche, Fessenheim-le-Bas, Flexbourg, Furdenheim, Gertwiller, Gimbrett-Berstett, Goxwiller, Heiligenstein, Itterswiller, Kienheim, Kirchheim, Kuttolsheim, Mittelhausen, Mutzig, Nordheim, Oberhoffen-les-Wissenbourg, Obernai, Odratzheim, Orschwiller, Osthoffen, Ottrott, Petersbach, Reichsfeld, Riedseltz, Rosenwiller, Rosheim, Rott, Saint-Nabor, Saint-Pierre, Scherwiller, Seebach, Soultz-les-Bains, Steinseltz, Stotzheim, Strasbourg, Traenheim, Villé, Wangen, Westhoffen, Wissembourg, Zellwiller.

Pakendamine geograafilises piirkonnas

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

pakendamine määratletud geograafilises piirkonnas

Tingimuse kirjeldus

Veinid villitakse „Vin du Rhini“ tüüpi pudelitesse, mis vastavad 20. mai 1955. aasta dekreedi nr 55-673, 13. mai 1959. aasta määruse ja 19. märtsi 1963. aasta dekreedi sätetele, ning muud tüüpi pudeleid ei ole lubatud kasutada. Alates 5. juulist 1972 peavad veinid olema pudelitesse villitud Bas-Rhini ja Haut-Rhini departemangus, kasutades „Vin du Rhini“ tüüpi pudeleid, mida on kirjeldatud 1955. aasta dekreedis.

Aastakäigu märkimine

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Aastakäigu teave tuleb esitada koos nimetusega ning see peab olema saagi- ja varude deklaratsioonidel, saatedokumentidel, kuulutustes, teabeprospektidel, etikettidel, arvetel ning mis tahes pakenditel.

Kasutusnimetus

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kontrollitud päritolunimetusele võib lisada ühe kasutusel olevatest nimetustest, kui veinid on valmistatud üksnes viinamarjasortidest, mis on määratud kasutamiseks asjaomase nimetuse all.

Kahe või enama kasutatava nimetuse esitamine samal etiketil ei ole lubatud.

Kõnealused kasutusel olevad nimetused on järgmised:

Gewurztraminer,

Pinot gris,

Riesling,

Sylvaner.

Traditsioonilised märked „vendanges tardives“ (hiline saagikoristus) ja „sélection de grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest)

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Veinide puhul, millele võib lisada märke „vendanges tardives“ (hiline saagikoristus) või „sélection de grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest), tuleb ära näidata:

| — | aastakäik, |
| --- | --- |

—

aastakäik,

| — | üks järgmistest kasutusel olevatest nimetustest: Gewurztraminer, Pinot gris, Riesling. |
| --- | --- |

—

üks järgmistest kasutusel olevatest nimetustest: Gewurztraminer, Pinot gris, Riesling.

Märge suhkrusisalduse kohta

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Valgeid veine, millele on käesoleva tootespetsifikaadi järgi antud üks 51st kontrollitud päritolunimetusest „Alsace Grand Cru – asukoht“, välja arvatud märkega „vendanges tardives“ (hiline saagikoristus) või „sélection de grains nobles“ (tehtud väärishallitusega marjadest) varustatud veinid, ja mida esitletakse selle nimetuse all, ei saa avalikult pakkuda, transportida, müügiks pakkuda ega müüa, kui reklaamides, etikettidel, arvetel või mis tahes pakenditel puudub selgelt nähtavate tähtedega märge suhkrusisalduse kohta, nagu on määratletud Euroopa õigusaktides.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-4cec3ff9-abd4-4253-a1db-245ddd809faa

---

(1)  ELT L 9, 11.1.2019, lk. 2.

---

| 3.10.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 379/41 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 379/41

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 105 osutatud veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi muutmise taotluse avaldamine

(2022/C 379/12)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 (1) artiklile 98 annab käesoleva dokumendi avaldamine õiguse esitada muutmistaotluse suhtes vastuväiteid kahe kuu jooksul alates dokumendi avaldamise kuupäevast.

TOOTESPETSIFIKAADI MUUTMISE TAOTLUS

„Colli Bolognesi Classico Pignoletto“

PDO-IT-A0284-AM02

Taotluse esitamise kuupäev: 28.8.2014

1.   Muudatuse suhtes kohaldatavad eeskirjad

Määruse (EL) nr 1308/2013 artikkel 105 – oluline muudatus

2.   Muudatuse kirjeldus ja põhjendused

2.1.   Kaitstud päritolunimetuse „Colli Bolognesi Classico Pignoletto“ muutmine nimetuseks „Colli Bolognesi Pignoletto“

Kaitstud päritolunimetus „Colli Bolognesi Classico Pignoletto“ muudetakse nimetuseks „Colli Bolognesi Pignoletto“ ja jäetakse välja sõna „Classico“.

Nimetuse muutmine on tingitud kahest tootespetsifikaadi muudatusest, millest esimene hõlmab uute tootekategooriate lisamist (vahuvein ja kvaliteetvahuvein), mille puhul traditsiooniline mõiste „Classico“ ei ole lubatud. Kooskõlas konkreetsete siseriiklike ja Euroopa Liidu õigusaktidega ning selle kaitstud traditsioonilise nimetuse määratlusega ei või mõistet „Classico“ kasutada vanimas päritolupiirkonnas toodetud vahuveinide puhul, vaid üksnes muude toodete puhul. Teine ja esimesega seotud põhjus on tootmispiirkonna laiendamine, mida kirjeldatakse allpool. Muudatusega laiendatakse vanimat päritolupiirkonda, kus valmistatavatele toodetele võib omistada traditsioonilist nimetust „Classico“, teistele sarnaste mulla-, ilmastiku- ja kasvatustingimustega piirkondadele, kuid mis vastavalt selle traditsioonilise nimetuse määratlusele ei saa selle kasutamisest kasu.

Traditsioonilist nimetust „Classico“ võib kasutada üksnes selle kategooriasse „vein“ kuuluva tooteliigi puhul, mis on toodetud selleks eesmärgiks ette nähtud algses piirkonnas. Seetõttu oli vaja nimetust muuta, jättes välja mõiste „Classico“.

Nimetuse muutmine puudutab tervet tootespetsifikaati ja koonddokumenti kõikjal, kus nimetus esineb.

2.2.   Uute viinamarjasaaduste kategooriate lisamine

Kategooriale „vein“ on lisatud tootekategooriad „poolvahuvein“, „vahuvein“ ja „kvaliteetvahuvein“.

Endine kaitstud päritolunimetus „Colli Bolognesi Classico Pignoletto“, mille puhul on lubatud kasutada spetsiaalset itaaliakeelset nimetust „Denominazione di Origine Controllata e Garantita“ („kontrollitud ja tagatud päritolunimetus“ või DOCG), on ette nähtud üksnes kategooria „vein“ puhul. Kirjanduslike allikate kohaselt on peamise viinamarjasordi „Pignoletto“ viinamarju ajalooliselt kasvatatud siiski suuremal alal ja see tootmispiirkond kattub osaliselt teiste tunnustatud nimetuste tootmise piirkonnaga. Nendest viinamarjadest on traditsiooniliselt toodetud ja toodetakse ka tänapäeval nimetust „Pignoletto“ kandvaid muud tüüpi veine. Seetõttu on lisaks kategooriale „vein“, mis kuulus algselt ainukesena kaitstud päritolunimetuse „Colli Bolognesi Classico Pignoletto“ alla, lisatud täiendavaid tootekategooriaid.

Täiendavad kategooriad on poolvahuvein, vahuvein ja kvaliteetvahuvein. Seetõttu on veinitüüpide täielik nimekiri uusi kategooriaid arvesse võttes järgmine: kategooria „vein“, Superiore tüüp; kategooria „vein“, Classico Superiore tüüp; kategooria „poolvahuvein“; kategooria „vahuvein“; kategooria „kvaliteetvahuvein“. Samuti juhime tähelepanu sellele, et kategooria „vein“ tüübil Superiore, mille puhul kasutatakse uues tootespetsifikaadis nimetust „Classico“, jäävad tootmis- ja kvaliteedinäitajad võrreldes endise tootespetsifikatsiooniga muutumatuks. Lisatud veinitüüpe (katergooria „poolvahuvein“, „vahuvein“ ja „kvaliteetvahuvein“) on määratletud piirkonnas traditsiooniliselt toodetud ja need on loodud tänu tootjate ja tarbijate positiivsele hinnangule. Lisaks on traditsiooniline nimetus „Superiore“ omistatud kategooria „vein“ toodetele („Colli Bolognesi Pignoletto“ ja „Colli Bolognesi Pignoletto Classico“), millel on vastavalt siseriiklikes õigusaktides selle nimetuse jaoks kehtestatud eriti rangetele tootmistingimustele väga head kvaliteediomadused.

Muudatus puudutab tervet tootespetsifikaati ja koonddokumendi osi, milles uutele veinikategooriatele viidatakse ja neid reguleeritakse (eeskätt punktid 1.3 ja 1.4).

2.3.   Kasutatud sortide kombinatsiooni laiendamine

Kirjeldatud on uute veinitüüpide puhul kasutatavate viinamarjasortide kombinatsiooni, eeskätt viidatakse täiendavatele viinamarjasortidele, arvestades, et kõigi tootekategooriate põhiline viinamarjasort on „Pignoletto“, mida tuntakse ka nimetuse „Grechetto Gentile“ all. Need täiendavad sordid, mis võivad veinide tootmisel moodustada maksimaalselt 15 %, hõlmavad teisi mittearomaatseid valgeid Emilia-Romagna piirkonnas kasvatamiseks sobivaid viinamarjasorte. Viinamarjasordid „Pinot Nero“ ja „Pinot Grigio“, ehkki need on teist värvi, võivad samuti olla 15 % ulatuses esindatud. Nimetatud viinamarjasorte, mida tuleb kasutada valge veini valmistamisel, peetakse tänu nende eriomadustele eriti sobivaks poolvahuveinide ja vahuveinide tootmiseks.

Muudatus puudutab tootespetsifikaadi artiklit 2 ega too kaasa ühtegi muudatust koonddokumendis.

2.4.   Tootmispiirkonna laiendamine

Eelmise tootespetsifikaadiga võrreldes tugineb tootmispiirkonna laiendamine asjaolule, et viinamarjasorti „Pignoletto“ on ajalooliselt kasvatatud ning sellest on sarnastes füüsikalistes ja ilmastikutingimustes veini valmistatud ja villitud laiematel aladel, mis asuvad Bologna ja Modena provintsi naaberpiirkondades.

Lisaks sellele, kuna kõnealuse kaitstud päritolunimetuse tootmispiirkonda kuuluva viie omavalitsuse (Bazzano, Castello di Serravalle, Crespellano, Monteveglio ja Savigno) ühinemise tulemusena moodustati 2014. aastal uus Valsamoggia omavalitsus, on vastavalt muudetud tootmispiirkonna kirjeldust ja selle piire.

Tootmispiirkonna laiendamine on põhjendatud sellega, et terves kindlaksmääratud piirkonnas on sarnased mulla- ja ilmastikutingimused, mis on eriti soodsad viinamarjasordist „Pignoletto“ veinide tootmiseks. Käesolev muudatus koondab seega kaitstud päritolunimetuse „Colli Bolognesi Pignoletto“ ühte tootespetsifikaati kõik sellest viinamarjasordist saadavad veinitüübid; kõnealuses mägises piirkonnas on neil veinidel kõrgeim kvaliteet ja seetõttu võib paljudel neist olla traditsiooniline Itaalia nimetus „Denominazione di Origine Controllata e Garantita“. Seoses sellega kasutatakse nimetust „Classico“ üksnes kategooria „vein“ jaoks, mis on pärit kõige vanemast tootmispiirkonnast, nagu on määratletud traditsioonilise itaaliakeelse nimetusega. Lisaks on muudatuse eesmärk vältida tarbijate ja tootjate võimalikku segadusse ajamist, sest see aitab neil õigesti tuvastada veini, mille puhul on lubatud kasutada nimetust „Pignoletto“ ja mille kõik tüübid valmistatakse viinamarjasordist „Pignoletto“, andes seeläbi selgemalt mõista, et see on mitmekülgne kõigi traditsiooniliselt toodetud tüüpide puhul.

Muudatus puudutab tootespetsifikaadi artiklit 3 ja koonddokumendi osa 1.6 (määratletud geograafiline piirkond) ja osa 1.8 (seos geograafilise piirkonnaga).

2.5.   Viinamarjakasvatuse eeskirjade kohandamine

Lisatud on täiendavate veinitüüpide valmistamise eeskirjad ja mõnevõrra on ajakohastatud viljelusmeetodeid. Sellega seoses on viinapuude kujundamismeetoditena lubatud üksnes spaleermeetod ning kujundamine „kardinana“ (curtain – külgsuunas kasvav üksik- või topeltnöörpuu) ning keelatud on nn kiirte (ray) meetod. Uute veinitüüpide tootmiseeskirjade kehtestamiseks on lisatud ka vastavad tootmisparameetrid (viinamarjade saagikus hektari kohta).

Muudatus puudutab tootespetsifikaadi artiklit 4 ja koonddokumendi punkti 1.5.2.

2.6.   Veinivalmistamisstandardite ajakohastamine

Viinamarjasaaduste eri kategooriate valmistamist ja töötlemist puudutavaid sätteid on kooskõlas ELi kehtivate õigusaktidega selguse huvides muudetud; samuti on muudetud asjakohaseid erandeid nende toimingute tegemiseks tootmispiirkonna vahetus läheduses või naabruses asetsevates haldusüksustes.

Neid sätteid on ajakohastatud, et võtta arvesse uute veinitüüpide lisamist tootespetsifikaati. Eeskätt võib poolvahuveini, vahuveini ja kvaliteetvahuveini töödelda lisaks tervele kindlaksmääratud tootmispiirkonnale ka vahetus läheduses (terves Bologna kommuunis) ja naabruses asuvas haldusüksuses (terve Castelvetro di Modena kommuun).

Muudatus puudutab tootespetsifikaadi artiklit 5 ja koonddokumendi punkti 1.9 (Lisatingimused – Määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand).

2.7.   Keemiliste, füüsikaliste ja organoleptiliste omaduste lisamine uutele veinitüüpidele ning muudatused Classico tüübi minimaalses üldhappesisalduses

Kirjeldatud on tootespetsifikaati lisatud uute veinitüüpide keemilisi, füüsikalisi ja organoleptilisi omadusi. Lisaks on tüübi „Classico“ minimaalset üldhappesust vähendatud 4,5 grammilt liitri kohta 4 grammile liitri kohta.

Kaitstud päritolunimetusega veini „Colli Bolognesi“ uute veinitüüpide keemilisi ja organoleptilisi omadusi on üksikasjalikult kirjeldatud, võttes aluseks tootespetsifikaadis olevad kirjeldused ning muutes need lillede ja puuviljade tajutavate aroomide osas täpsemaks. Lisaks peeti vajalikuks vähendada tüübi „Classico“ minimaalset üldhappesust 4 grammile liitri kohta, kuna viimasel kümnendil registreeritud kliimamuutused on põhjustanud kõrgeid temperatuure, mis teatavasti soodustavad üldhappesuse vähenemist. See muudatus tuleneb ka tootespetsifikaadis sätestatud kohustusest, mille kohaselt peab viinamarjade väikseim naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides olema 12 %.

Muudatus puudutab tootespetsifikaadi artiklit 6 ja koonddokumendi punkti 1.4 (Veinide kirjeldus).

2.8.   Märgistamise ja esitlemise eeskirjade ajakohastamine

Lisatud on muudatused, mis puudutavad uute tootekategooriate (poolvahuvein, vahuvein ja kvaliteetvahuvein) märgistamist ja esitlemist. Lisaks on kooskõlas siseriiklike õigusaktidega asjakohases poolvahuveini kategoorias lisatud kohustuslik märgistamiseeskiri märke „teine käärimine pudelis“ jaoks, et teavitada tarbijaid võimalikust hägususest, mis on tingitud teisel käärimisel tekkivatest jääkidest.

Muudatus puudutab tootespetsifikaadi artikleid 7 ja 8 ning koonddokumendi punkti 1.9 (Lisatingimused – täiendavad märgistamissätted).

2.9.   Geograafilise piirkonnaga seose ajakohastamine

Seose kirjeldust on muudetud üksikasjalikuma kirjelduse lisamisega keskkonna- ja inimtegurite kohta, mis tingivad veinide erilised omadused hõlmatud toodete mitmesugustes kategooriates. Eeskätt on seose kirjeldust ajakohastatud selleks, et võtta arvesse uute tootekategooriate (poolvahuvein, vahuvein ja kvaliteetvahuvein) lisamist ja tootmispiirkonna laiendamist. Lisaks on üksikasjalikumalt kirjeldatud veinide konkreetseid omadusi, vältides üldmõisteid ja täpsustades iga tootekategooria puhul selle seost geograafilise piirkonnaga (sh looduslikud ja inimtegurid).

Muudatus puudutab tootespetsifikaadi artiklit 9 ja koonddokumendi punkti 1.8 (Seos geograafilise piirkonnaga).

2.10.   Pakendamine määratletud piirkonnas

Redaktsioonilise muudatusena lisatakse nüüd koonddokumendi asjakohasesse ossa 1.9 kohustus villida veini määratletud geograafilises piirkonnas, mis oli juba lisatud varasemasse tootespetsifikaati, kuid mis jäeti ekslikult koonddokumendist välja.

KOONDDOKUMENT

1.   Toote nimetus

Colli Bolognesi Pignoletto

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

| 4. | Vahuvein |
| --- | --- |

4.

Vahuvein

| 5. | Kvaliteetvahuvein |
| --- | --- |

5.

Kvaliteetvahuvein

| 8. | Poolvahuvein |
| --- | --- |

8.

Poolvahuvein

4.   Veini(de) kirjeldus

„Colli Bolognesi Pignoletto“ Superiore (kategooria „vein“)

värvus: keskmise intensiivsusega õlgkollane, vahel roheka varjundiga või sügav õlgkollane;

lõhn: peen, valgete lillede (maikelluke, jasmiin) nootide ja küpsete kollaste viljade (pirnid ja õunad, vahel ka ananass) nootidega;

maitse: kuiv kuni poolkuiv, harmooniline, mandli ja tsitruse nootidega, vahel kergelt mõrkjas;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11,5 mahuprotsenti;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 15 g/l.

Analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad siseriiklikes ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

„Colli Bolognesi Pignoletto“ Classico Superiore (kategooria „vein“)

värvus: erineva intensiivsusega õlgkollane, samuti sügav õlgkollane, vahel roheka varjundiga;

lõhn: intensiivne, peen, valgete lillede (maikelluke, jasmiin) ja küpsete kollaste viljade (pirnid ja õunad, vahel ka ananass) nootidega;

maitse: kuiv, soe, harmooniline, mandlite ja tsitruse, vahel ka vanilli nootidega;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 12,5 mahuprotsenti;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 16 g/l.

Analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad siseriiklikes ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

„Colli Bolognesi Pignoletto“, kategooria „poolvahuvein“

Vaht: tihe ja kiiresti hajuv;

värvus: õlgkollane;

lõhn: veidi aromaatne, valgete lillede (viirpuu) ja kergelt küpsete kollaste viljade (pirnid ja õunad) nootidega;

maitse: kuiv, harmooniline, värske, happeline tsitruselise järelmaitsega, vahel kergelt mõrkjas;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11 mahuprotsenti;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 15 g/l.

Analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad siseriiklikes ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

„Colli Bolognesi Pignoletto“, kategooria „vahuvein“ ja „kvaliteetvahuvein“

Vaht: õrn, püsiv;

värvus: erineva intensiivsusega õlgkollane, samuti sügav õlgkollane;

lõhn: veidi aromaatne, peen, valgete lillede õite (viirpuu, maikelluke, jasmiin) ja kergelt küpsete kollaste viljade (pirnid ja õunad) noodid, intensiivsem kategooria „kvaliteetvahuvein“ puhul;

maitse: aromaatne, harmooniline, värske, happeline tsitruselise järelmaitsega, brut nature kuni väga kuiv;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11 mahuprotsenti;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 13 g/l.

Analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad siseriiklikes ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

a.   Peamised veinivalmistustavad

Poolvahuveini tootmine – teine käärimine

Veinivalmistamise eritavad

Poolvahuveine toodetakse teise alkoholkäärimise teel, peamiselt autoklaaviga (Charmat’/Martinotti meetod). Kuid teine alkoholkäärimine toimub ka pudelis. Sellisel juhul võib vein käärimisjääkide tõttu olla hägune.

Vahuveini/kvaliteetvahuveini tootmine – teine käärimine

Veinivalmistamise eritavad

Need veinid töödeldakse vahuveinideks teise alkoholkäärimise teel, peamiselt autoklaaviga (Charmat’ meetod). Kuid teine alkoholkäärimine võib vastavalt ELi õigusaktidele toimuda ka pudelis (traditsiooniline meetod).

b.   Maksimaalne saagikus

„Colli Bolognesi Pignoletto“ Classico Superiore (kategooria „vein“)

58,5 hektoliitrit hektari kohta

„Colli Bolognesi Pignoletto“ Superiore (kategooria „vein“)

77 hektoliitrit hektari kohta

„Colli Bolognesi Pignoletto“, kategooria „poolvahuvein“, „vahuveini“ ja „kvaliteetvahuvein“

84 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Kaitstud päritolunimetuse „Colli Bolognesi Pignoletto“ tootmispiirkond hõlmab järgmisi alasid:

Marzabotto, Monte San Pietro, Pianoro, Sasso Marconi, Bologna, Casalecchio di Reno, Monterenzio, San Lazzaro di Savena, Valsamoggia ja Zola Predosa kommuun Bologna provintsis;

Savignano sul Panaro kommuun Modena provintsis.

See kaitstud päritolunimetusega toote „Colli Bolognesi Pignoletto“ Superiore tootmispiirkond, millele on lisatud traditsiooniline nimetus „Classico“, hõlmab järgmisi alasid:

Monte San Pietro, Casalecchio di Reno, Sasso Marconi, Valsamoggia ja Zola Predosa kommuun Bologna provintsis;

Savignano sul Panaro kommuun Modena provintsis.

7.   Peamised veiniviinamarjasordid

Pignoletto B. – Grechetto Gentile

8.   Seos(t)e kirjeldus

8.1.   „Colli Bolognesi Pignoletto“, kategooria „vein“, „poolvahuvein“, „vahuvein“ ja „kvaliteetvahuvein“

Seost väljendavad looduslikud tegurid

Tootmispiirkonna künklik reljeef hõlmab mäejalameid ja mägesid, mis jäävad läänes Val Samoggia, Reno jõe suure oru ning Samoggia ja Lavino jõgede väiksemate orgude vahele ning ulatuvad idas kuni Idice jõeni välja. Orgude põhja-lõuna suund hõlbustab tuulte liikumist ja tagab idas ja kagus viinamarjaistanduste tugeva avatuse päikesele. Seega asuvad viinamarjaistandused tuulises ja päikeselises keskkonnas, mis sobib eriti hästi viinapuude kasvatamiseks.

Piirkonnale on iseloomulik järgmine geoloogiline ehitus:

| | Contrafforti e Rupi (mäestikuharud ja kivirahnud): eriti lai piirkond, mis hõlmab Lavino ja Reno orgu ning mida iseloomustab pinnamood kihiliste kivimite või savikat lubjakivi ja purdkivimeid sisaldavate kihilise struktuuriga rändkividega. |
| --- | --- |

Contrafforti e Rupi (mäestikuharud ja kivirahnud): eriti lai piirkond, mis hõlmab Lavino ja Reno orgu ning mida iseloomustab pinnamood kihiliste kivimite või savikat lubjakivi ja purdkivimeid sisaldavate kihilise struktuuriga rändkividega.

| | I Colli con Frane e Calanchi (mäed maalihete ja jäärakutega): Lavinost vasakul on suured kontrastid mäenõlvadel asuvate laugete haritud maa-alade ning suurte maalihetega jäärakuliste süvendite vahel. Aluskiht koosneb peamiselt „kivistunud savist“, savist koos lubjarikka massi, liivakivi, mergli või kihiliste kivimitega. |
| --- | --- |

I Colli con Frane e Calanchi (mäed maalihete ja jäärakutega): Lavinost vasakul on suured kontrastid mäenõlvadel asuvate laugete haritud maa-alade ning suurte maalihetega jäärakuliste süvendite vahel. Aluskiht koosneb peamiselt „kivistunud savist“, savist koos lubjarikka massi, liivakivi, mergli või kihiliste kivimitega.

| | I Primi Colli (mäejalamid): ala Renost vasakul mägede ja tasandiku vahel. Alal on lauge profiil pikkade oru suunas laskuvate platoodega. Orud on madalad ja sealsetel seljakutel on kollased liivad. |
| --- | --- |

I Primi Colli (mäejalamid): ala Renost vasakul mägede ja tasandiku vahel. Alal on lauge profiil pikkade oru suunas laskuvate platoodega. Orud on madalad ja sealsetel seljakutel on kollased liivad.

| | Piana dei Fiumi Appenninici (Apenniinide jõgede tasandik): orupõhjade ning väiksemate ja suuremate jõgede suudmete ala. Mullad on valdavalt toitainevaesed, koosnedes sageli jämedateralistest osistest. |
| --- | --- |

Piana dei Fiumi Appenninici (Apenniinide jõgede tasandik): orupõhjade ning väiksemate ja suuremate jõgede suudmete ala. Mullad on valdavalt toitainevaesed, koosnedes sageli jämedateralistest osistest.

| | Määratletud geograafilises piirkonnas on viinapuude kasvatamine levinud keskmiselt 50–400 meetri kõrgusel merepinnast, peeneteralise lõimisega erineval määral lubjakivi sisaldavatel muldadel, mida leidub nii üldiselt ebatasastel kivistunud saviga nõlvadel kui ka mäejalamitel, samuti suure muda- ja lubjakivisisaldusega peenmuldadel Colli con Frane e Calanchi ja Primi Colli aladel. Piirkonna kliimale on iseloomulik aastane sademetehulk tasandikul keskmiselt 800 mm kuni 1 200 mm kõrgmägedes ning keskmine temperatuur vahemikus 14–12 °C. Madalates mägedes valitseb mõõdukas veepuudus (kuni 350 mm aastas), mida võib pidada veinitootmise kvaliteedi seisukohast positiivseks teguriks, arvestades, et teatav suvine veepuudusest tingitud stress soodustab suhkru kontsentreerumist ja küpsevates viinamarjades aromaatsete ühendite teket. Merepinnast enam kui 400 meetrit kõrgemal valitseb siiski selgelt positiivne veebilanss. |
| --- | --- |

Määratletud geograafilises piirkonnas on viinapuude kasvatamine levinud keskmiselt 50–400 meetri kõrgusel merepinnast, peeneteralise lõimisega erineval määral lubjakivi sisaldavatel muldadel, mida leidub nii üldiselt ebatasastel kivistunud saviga nõlvadel kui ka mäejalamitel, samuti suure muda- ja lubjakivisisaldusega peenmuldadel Colli con Frane e Calanchi ja Primi Colli aladel. Piirkonna kliimale on iseloomulik aastane sademetehulk tasandikul keskmiselt 800 mm kuni 1 200 mm kõrgmägedes ning keskmine temperatuur vahemikus 14–12 °C. Madalates mägedes valitseb mõõdukas veepuudus (kuni 350 mm aastas), mida võib pidada veinitootmise kvaliteedi seisukohast positiivseks teguriks, arvestades, et teatav suvine veepuudusest tingitud stress soodustab suhkru kontsentreerumist ja küpsevates viinamarjades aromaatsete ühendite teket. Merepinnast enam kui 400 meetrit kõrgemal valitseb siiski selgelt positiivne veebilanss.

| | Termiline profiil jääb vahemikku 4 500–4 900 kraadpäeva madalates mägedes, samas kui 400 meetrist kõrgemal on see alla 4 500. Piirkonna Winkleri indeks on madalamatel aladel maksimaalselt umbes 2 100. |
| --- | --- |

Termiline profiil jääb vahemikku 4 500–4 900 kraadpäeva madalates mägedes, samas kui 400 meetrist kõrgemal on see alla 4 500. Piirkonna Winkleri indeks on madalamatel aladel maksimaalselt umbes 2 100.

| | Seda arvesse võttes on veinide omadused tihedalt seotud keskkonnaga, mida iseloomustab savi- ja lubjarikas muld, suured erinevused öistes ja päevastes temperatuurides, valgustugevus ning piisava sademetehulga ja veestressiga perioodide vaheldumine. Sellised tingimused soodustavad viinapuude ja viinamarjade küpsemist ning tagavad piisava happesuse ja suhkrusisalduse. Lisaks viinamarjasordi „Pignoletto“ teistele kvalitatiivsetele ja organoleptilistele omadustele mõjutavad need tingimused ka veine ennast. |
| --- | --- |

Seda arvesse võttes on veinide omadused tihedalt seotud keskkonnaga, mida iseloomustab savi- ja lubjarikas muld, suured erinevused öistes ja päevastes temperatuurides, valgustugevus ning piisava sademetehulga ja veestressiga perioodide vaheldumine. Sellised tingimused soodustavad viinapuude ja viinamarjade küpsemist ning tagavad piisava happesuse ja suhkrusisalduse. Lisaks viinamarjasordi „Pignoletto“ teistele kvalitatiivsetele ja organoleptilistele omadustele mõjutavad need tingimused ka veine ennast.

| | Eeskätt hõlmab viinamarjaistanduste viinamarjasortide kombinatsioon põhilist viinamarjasorti „Pignoletto“, mida määratletud piirkonnas traditsiooniliselt kasvatatakse. Tootmiseks kasutatakse ka teisi piirkonnas kasvatatavaid teiseseid sorte, nagu näiteks „Pinot Bianco“, „Chardonnay“, „Sauvignon“, „Riesling Italico“ ning „Pinot Grigio“ ja„Pinot Nero“, millest valmistatakse kestade kääritamise teel valget veini. |
| --- | --- |

Eeskätt hõlmab viinamarjaistanduste viinamarjasortide kombinatsioon põhilist viinamarjasorti „Pignoletto“, mida määratletud piirkonnas traditsiooniliselt kasvatatakse. Tootmiseks kasutatakse ka teisi piirkonnas kasvatatavaid teiseseid sorte, nagu näiteks „Pinot Bianco“, „Chardonnay“, „Sauvignon“, „Riesling Italico“ ning „Pinot Grigio“ ja„Pinot Nero“, millest valmistatakse kestade kääritamise teel valget veini.

8.2.   „Colli Bolognesi Pignoletto“, kategooria „vein“, „poolvahuvein“, „vahuvein“ ja „kvaliteetvahuvein“

Seost väljendavad ajaloolised ja inimtegurid

Rooma impeeriumi aegadel olid veinide „Colli Bolognesi Pignoletto“ tootmispiirkondades viinapuude read kinnitatud elavate puude külge, vastavalt tavale, mille olid kasutusele võtnud etruskid ja edasi arendanud gallid. On kindlaid tõendeid, et Bononiast (nüüdne Bologna) lõunas asuv mägine maa anti toonases maailmas peetud sõjaretkede veteranidele, mida nood harisid; selle tõestuseks on vanad veini hoiustamise nõud, mida on leitud mõningatest nüüdses Valsamoggia kommuunis asuvatest paikadest.

Ühes aastast 973 (meie ajaarvamise järgi) pärinevas dokumendis, milles Bologna piiskop Alberto andis Parma piiskopile lisaks kloostrile 30 viinamarjaistandust, viidatakse Monteveglio mägedel kasvatatavatele viinapuudele. Lisaks tõestavad mitmed varakeskajast pärit elulood maapiirkondades tegutsenud munkade püüdeid ja pühendumist veinivalmistamise arendamisele.

14. sajandil kirjeldas Pier de’ Crescenzi kõige olulisemas keskaegses agronoomia käsiraamatus nimega „Liber Ruralium commodorum – raamat XII“ toona joodud valge veini organoleptilisi omadusi; vein oli tuntud oma meeldivuse, elava ja kuldse vahu poolest, mis tõestas, et ajaloolisi traditsioone järgides valmistatud veinide seas oli poolvahuvein juba siis hästi tuntud ja levinud. 16. sajandist on pärit mitu viidet mõistele „uve pignole“ (Pignoletto viinamarjad), mis on tuntud oma oluliste omaduste poolest, ja ka õitsvale kaubandusele. Selle veini ajaloolist olemust kinnitab ka väljaanne „Bullettino Ampelografico“ aastast 1881, milles märgitakse, et Pignoletto veini valmistamiseks kasutatavad viinamarjad kasvavad Bolognast lõunas asuvates mägedes. Nende sarnasus praegusele viinamarjasordile „Pignoletto“ on hämmastav.

Aastate jooksul on teaduse ja tehnoloogia areng aidanud veini „Colli Bolognesi Pignoletto“ valmistamiseks kasutatud traditsioonilised meetodid kokku koondada ja neid täiustada. Neil mägedel aastaid viinamarju kasvatanud inimeste omandatud kogemusi täiendavad tohutud edusammud viinamarjakasvatuses ja agronoomias. Nende tegurite tõttu on viinamarjakasvatajad hakanud kasutama toestust, kaheõlalist nöörpuuvormi ja guyot’ lõikamismeetodit koos lühivõrsete lõikamisega, mis on osutunud kvaliteetsete toodete saamiseks kõige sobilikumaks. Isegi tänapäeval on kasvatusmeetodid, istutusvahemaad ja lõikamise süsteemid traditsioonilised ja loodud selleks, et saavutada viinamarjaistanduste parim ja ratsionaalseim kasutamine nii harimise lihtsustamiseks kui ka lehestiku otstarbekamaks hooldamiseks. Samamoodi on ka veinivalmistustavad need samad, mida selles piirkonnas tootespetsifikaadis nimetatud tüüpi valgete vaiksete veinide, poolvahuveinide või vahuveinide valmistamiseks traditsiooniliselt kasutati. Veinivalmistuse vaatenurgast on sellele piirkonnale alati olnud iseloomulik märkimisväärses mahus valgete veinide tootmine; aastakümnete jooksul on veelgi aktiivsemaks muutunud poolvahuveinide tootmine, sest poolvahuveinid sobivad loomupäraselt hästi kohalike toitudega, mis on rikkalikud ja mõneti suure rasvasisaldusega. Veinivalmistusmeetodid on aga aja jooksul arenenud, ning see tähendab, et iidset teise käärimise traditsiooni on täiendatud nüüdisaegse paagis kääritamise kasutamisega vastavalt Martinotti-Charmat’ meetodile. See on aidanud muuta pärmi valimise ja selitamise protsessi viimastel aastakümnetel tõhusamaks, parandanud veinide lõhnaomadusi ja aidanud saavutada meeldivama lõpptoote.

8.3.   „Colli Bolognesi Pignoletto“, kategooria „vein“

Teave toote geograafilise päritoluga otseselt seotud kvaliteedi või omaduste kohta ning põhjuslik seos geograafilise piirkonnaga.

Kategooriasse „vein“ kuuluva toote „Colli Bolognesi Pignoletto“ keemilised ja organoleptilised omadused on tihedalt seotud keskkonnaga, mida iseloomustab savine, eeskätt lubjarikas muld, mis annab tootele selle märgatava mineraalsuse. Vaikne vein saadakse peamiselt vähemalt 15 aastat vanadelt viinapuudelt, mille viinamarjad on kontsentreeritumad ja kus saagikus hektari kohta on väiksem. Neile orgudele iseloomulikud temperatuurimuutused võimaldavad saavutada tuntavama aroomi, samas kui päeva- ja öötemperatuuride kõikumised küpsemisperioodil ning viinamarjaistanduste optimaalne kokkupuude päikesega aitavad suurendada viinamarjade aroomiomadusi ja eriti hästi suhkrut akumuleerida, mis omakorda mõjutab veinide omadusi. Viinamarjasordi „Pignoletto“ viinamarjade eriliste organoleptiliste omaduste säilitamiseks juhitakse viinamarjade pressimise tsükleid, samuti kääritamise temperatuuri ja kestust nutikalt, et toota kirjeldatud omadustega veine, täiustades seeläbi eespool osutatud keskkonnategurite ja eri inimtegurite koosmõju tulemust, võttes appi kogemused ja teadmised, mida veinisektori ettevõtjad on aegamisi täiustanud.

8.4.   „Colli Bolognesi Pignoletto“, kategooria „poolvahuvein“, „vahuvein“ ja „kvaliteetvahuvein“

Teave toote geograafilise päritoluga otseselt seotud kvaliteedi või omaduste kohta ning põhjuslik seos geograafilise piirkonnaga.

Geograafiline keskkond ja inimtegurid, mis on aegade jooksul mõjutanud viinamarjade veinivalmistamise seisukohast olulisi omadusi ja viinamarjade töötlemismeetodeid, määravad kindlaks poolvahuveinide, vahuveinide ja kvaliteetvahuveinide keemilised, füüsikalised ja organoleptilised omadused.

Kontinentaalne kliima, rikkalikult klibu ja muda sisaldav muld, hea vee ärajuhtimisvõime, vee piisav kättesaadavus ning päeva- ja öötemperatuuride kõikumine, ennekõike kogu suve vältel, võimaldavad kobaratel küpseda ja viinamarjadel säilitada oma aroomi ja happesuse, mis annab veinidele nende iseloomuliku värskuse. Piirkonna mulla- ja ilmastikutingimused muudavad selle sobilikuks mõõduka suhkrusisalduse ja meeldiva happesusega viinamarjade kasvatamiseks. Need veinid pärinevad peamiselt noorematelt ja seega tugevamatelt viinapuudelt, mis on istutatud viljakasse mulda, mis on lõunas päikesele harvem avatud ja mis ei ole seega nii soodne viinamarjade täielikuks küpsemiseks; see tagab suurema happesuse, mis on ideaalne poolvahuveinide, vahuveinide ja kvaliteetvahuveinide jaoks.

Tehnoloogiliste uuenduste tagajärjel on iidne pudelis teise kääritamise meetod, mida kasutati kuni eelmise sajandini, asendatud kääritusanumas kääritamisega (Charmat’ meetod), et toota veine, milles on looduslikust käärimisest tuleneva süsinikdioksiidi tõttu ülerõhk. Teise kääritamise puhul võib poolvahuvein olla käärimisjääkide tõttu hägune. Viimasel ajal on teist kääritamist hakatud taas rohkem kasutama ja seda reklaamitakse sageli uue meetodina, milles on ühendatud kaasaegne tehnoloogia ja piirkonna iidsed traditsioonid. See tõestab, et veinide ainulaadsed omadused tulenevad viinamarjasordi eriliste omaduste ja tootmispiirkonna sünergiast inimeste jõupingutuste ja kogemustega, mille tulemuseks on komplekssed ja meeldivad veinid.

9.   Muud olulised tingimused

Määratletud geograafilises piirkonnas veinivalmistamise ja töötlemisega seonduv erand

Õigusraamistik:

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand.

Tingimuse kirjeldus

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 607/2009 artikli 6 lõike 4 punktides a ja b sätestatud erandiga võib poolvahuveini, vahuveini ja kvaliteetvahuveini töötlemine veinivalmistusprotsessi osana toimuda lisaks kindlaksmääratud tootmispiirkonnale ka vahetus läheduses (terve Bologna kommuun) ja naabruses asuvas haldusüksuses (terve Castelvetro di Modena kommuun).

Sellega võetakse arvesse nende piirkondade tootjate traditsioonilist ja ühendatud tootmist.

Pudelitesse villimine määratletud piirkonnas

Õigusraamistik:

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

pudelitesse villimine määratletud piirkonnas

Tingimuse kirjeldus

Villimine toimub üksnes määratletud piirkonnas, kuna vaja on kaitsta kaitstud päritolunimetusega toote „Colli Bolognesi Pignoletto“ kvaliteeti, tagada selle päritolu ning hoolitseda selle eest, et kontroll oleks õigeaegne, tõhus ja kulutõhus.

Näib, et transportimine ja villimine väljaspool tootmispiirkonda võib kahjustada veini „Colli Bolognesi Pignoletto“ kvaliteeti, kuna vein võib kokku puutuda redoksreaktsioonide, äkiliste temperatuurimuutuste ja mikrobioloogilise saastega, mis võib kahjustada veini füüsikalis-keemilisi (minimaalne koguhappesus, suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus) ja organoleptilisi (värv, lõhn ja maitse) omadusi.

Mida kaugemale veini transporditakse, seda suuremad on riskid.

Seevastu villimine päritolupiirkonnas aitab säilitada toote omadusi ja kvaliteeti, kuna veinisaadetisi ei veeta üldse või veetakse ainult lühikeste vahemaade taha.

Need aspektid koos päritolunimetuse „Colli Bolognesi Pignoletto“ alla kuuluvate veinide tootjate aastate jooksul omandanud kogemuste ning põhjalike tehniliste ja teaduslike teadmistega veinide eriomaduste kohta võimaldavad teostada villimist päritolupiirkonnas parimate tehnoloogiliste ettevaatusabinõude toel, et säilitada kõik tootespetsifikaadis sätestatud veinide füüsikalised, keemilised ja organoleptilised omadused.

Tootmispiirkonnas toimuva villimise teine eesmärk on tagada, et pädev asutus saaks täita oma järelevalveülesandeid maksimaalselt tõhusalt, sujuvalt ja kulutõhusalt. Nende nõuete täitmist ei ole võimalik tagada samal määral väljaspool tootmispiirkonda.

Tootmispiirkonnas saab kontrolliasutus planeerida kontrollimisi tagamaks, et viib kaitstud päritolunimetusega toote „Colli Bolognesi Pignoletto“ villimise ajal kohaldatava kontrollikava alusel läbi õigeaegseid kontrollkäike kõikidesse asjaomastesse ettevõtetesse.

Eesmärk on järjekindlalt tagada, et villitakse ainult kaitstud päritolunimetusega veinide „Colli Bolognesi Pignoletto“ saadetisi. See võimaldab korraldada tõhusamaid kontrolle väheste kuludega tootjate jaoks, et pakkuda tarbijatele maksimaalset veini ehtsuse garantiid.

Lisaks saavad villijad siseriiklike õigusaktide kohaselt ja kehtivate õiguste kaitsmiseks taotleda erandit villimise jätkamiseks oma ruumides, mis asuvad väljaspool määratletud ala; selleks esitavad nad põllumajandus-, toidu- ja metsapoliitika ministeeriumile vastava taotluse ning dokumendid, mis tõestavad, et nad on villinud veine vähemalt kaks aastat viie aasta jooksul (mitte ilmtingimata järjestikustel aastatel) vahetult enne toote „Colli Bolognesi Pignoletto“ tunnustamist kaitstud päritolunimetusena.

Kohustus lisada mõiste „teine käärimine“ poolvahuveini „Colli Bolognesi Pignoletto“ puhul

Õigusraamistik:

siseriiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Mõiste „rifermentazione in bottiglia“ (pudelis järelkäärimine) on kohustuslik toote „Colli Bolognesi Pignoletto“ Frizzante (poolvahuvein) puhul juhul, kui seda järelkääritatakse pudelis.

See säte on kooskõlas siseriikliku õigusega (12. detsembri 2016. aasta seaduse nr 238 artikli 19 lõike 1 punkt f), eeskätt selleks, et teavitada tarbijat veini võimalikust hägususest pudelis olevate kääritamisjääkide tõttu.

Link tootespetsifikaadile

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/14865

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

---