# Uradni list C 379/2022

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 379 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 653. oktober 2022 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 379

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 653. oktober 2022

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | III   Pripravljalni akti |
| | EVROPSKA CENTRALNA BANKA |
| 2022/C 379/01 | Mnenje Evropske centralne banke z dne 9. avgusta 2022 o predlogu direktive v zvezi z ureditvami prenosa, upravljanjem likvidnostnega tveganja, nadzorniškim poročanjem, zagotavljanjem storitev depozitarjev in storitev skrbništva ter dajanjem posojil s strani alternativnih investicijskih skladov (CON/2022/26) | 1 |

Vsebina

Stran

III   Pripravljalni akti

EVROPSKA CENTRALNA BANKA

2022/C 379/01

Mnenje Evropske centralne banke z dne 9. avgusta 2022 o predlogu direktive v zvezi z ureditvami prenosa, upravljanjem likvidnostnega tveganja, nadzorniškim poročanjem, zagotavljanjem storitev depozitarjev in storitev skrbništva ter dajanjem posojil s strani alternativnih investicijskih skladov (CON/2022/26)

1

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 379/02 | Menjalni tečaji eura — 30. september 2022 | 6 |
| 2022/C 379/03 | Povzetek sklepov Evropske komisije o avtorizacijah za dajanje v promet in uporabo in/ali za uporabo snovi iz Priloge XIV k Uredbi (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH)
  (Objavljeno v skladu s členom 64(9) Uredbe (ES) št. 1907/2006
  )

   (
  1
  ) | 7 |
| 2022/C 379/04 | Povzetek sklepov Evropske komisije o avtorizacijah za dajanje v promet in uporabo in/ali za uporabo snovi iz Priloge XIV k Uredbi (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH)
  (objavljeno v skladu s členom 64(9) Uredbe (ES) št. 1907/2006
  )

   (
  1
  ) | 8 |
| 2022/C 379/05 | Upravna komisija Evropskih skupnosti za socialno varnost delavcev migrantov – Menjalni tečaj za valute v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 574/72 | 9 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2022/C 379/02

Menjalni tečaji eura — 30. september 2022

6

2022/C 379/03

Povzetek sklepov Evropske komisije o avtorizacijah za dajanje v promet in uporabo in/ali za uporabo snovi iz Priloge XIV k Uredbi (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH)
  (Objavljeno v skladu s členom 64(9) Uredbe (ES) št. 1907/2006
  )

   (
  1
  )

(Objavljeno v skladu s členom 64(9) Uredbe (ES) št. 1907/2006

)

1

7

2022/C 379/04

Povzetek sklepov Evropske komisije o avtorizacijah za dajanje v promet in uporabo in/ali za uporabo snovi iz Priloge XIV k Uredbi (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH)
  (objavljeno v skladu s členom 64(9) Uredbe (ES) št. 1907/2006
  )

   (
  1
  )

(objavljeno v skladu s členom 64(9) Uredbe (ES) št. 1907/2006

)

1

8

2022/C 379/05

Upravna komisija Evropskih skupnosti za socialno varnost delavcev migrantov – Menjalni tečaj za valute v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 574/72

9

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 379/06 | Obvestilo o bližnjem izteku nekaterih protidampinških ukrepov | 11 |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 379/07 | maiPredhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10901 – OAKTREE / ARES / VECTOR / NEOVIA) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 12 |
| 2022/C 379/08 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10712 – APOLLO MANAGEMENT / TENNECO) (
  1
  ) | 14 |
| 2022/C 379/09 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10763 – NORDEA / TOPDANMARK LIV HOLDING) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 15 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 379/10 | Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 17 |
| 2022/C 379/11 | Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 29 |
| 2022/C 379/12 | Objava vloge za spremembo specifikacije za ime v vinskem sektorju v skladu s členom 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta | 41 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE

Evropska komisija

2022/C 379/06

Obvestilo o bližnjem izteku nekaterih protidampinških ukrepov

11

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2022/C 379/07

maiPredhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10901 – OAKTREE / ARES / VECTOR / NEOVIA) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

12

2022/C 379/08

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10712 – APOLLO MANAGEMENT / TENNECO) (
  1
  )

1

14

2022/C 379/09

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10763 – NORDEA / TOPDANMARK LIV HOLDING) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

15

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2022/C 379/10

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

17

2022/C 379/11

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

29

2022/C 379/12

Objava vloge za spremembo specifikacije za ime v vinskem sektorju v skladu s členom 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

41

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

III Pripravljalni akti

EVROPSKA CENTRALNA BANKA

| 3.10.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 379/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 379/1

---

MNENJE EVROPSKE CENTRALNE BANKE

z dne 9. avgusta 2022

o predlogu direktive v zvezi z ureditvami prenosa, upravljanjem likvidnostnega tveganja, nadzorniškim poročanjem, zagotavljanjem storitev depozitarjev in storitev skrbništva ter dajanjem posojil s strani alternativnih investicijskih skladov

(CON/2022/26)

(2022/C 379/01)

Uvod in pravna podlaga

Evropska komisija je 25. novembra 2021 objavila sveženj pravnih aktov v podporo uniji kapitalskih trgov, vključno s predlogom direktive o spremembi direktiv 2011/61/EU in 2009/65/ES v zvezi z ureditvami prenosa, upravljanjem likvidnostnega tveganja, nadzorniškim poročanjem, zagotavljanjem storitev depozitarjev in storitev skrbništva ter dajanjem posojil s strani alternativnih investicijskih skladov (1) (v nadaljnjem besedilu: predlagana direktiva).

Evropska centralna banka (ECB) se je odločila, da o predlagani direktivi poda mnenje na lastno pobudo. Pristojnost ECB, da poda mnenje, izhaja iz členov 127(4) in 282(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije, saj predlagana direktiva vsebuje določbe, ki vplivajo na temeljno nalogo Evropskega sistema centralnih bank (ESCB), da opredeli in izvaja denarno politiko Unije, v skladu s členom 127(2) Pogodbe, na nalogo ESCB, da prispeva k nemotenemu vodenju politik pristojnih organov glede stabilnosti finančnega sistema, v skladu s členom 127(5) Pogodbe ter na naloge ECB, ki se nanašajo na zbiranje statističnih informacij, v skladu s členom 5 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke.

V skladu s prvim stavkom člena 17.5 Poslovnika Evropske centralne banke je to mnenje sprejel Svet ECB.

Splošne pripombe

1.   Cilji predlagane direktive

| 1.1. | ECB pozdravlja glavne cilje predlagane direktive, da se zapolnijo regulativne vrzeli pri delovanju Direktive 2011/61/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) (v nadaljnjem besedilu: direktiva o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov ali direktiva o UAIS), zagotovi skladen nadzorni pristop k tveganjem, ki jih alternativni investicijski skladi (AIS) pomenijo za finančni sistem, ter zagotovi visoka raven zaščite vlagateljev in hkrati olajša povezovanje AIS na finančni trg EU. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ECB prav tako podpira splošni cilj predlagane direktive, da se bolje uskladijo zahteve direktive o UAIS in Direktive 2009/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3) (v nadaljnjem besedilu: direktiva o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje ali direktiva o KNPVP) glede vprašanj, ki so enako pomembna za obe direktivi, kot so ureditve prenosa in skrbniške storitve. Vendar se to mnenje osredotoča na predlagane spremembe direktive o UAIS. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Kakor je podrobneje pojasnjeno v nadaljevanju, bi bilo po mnenju ECB dobro, če bi predlagana direktiva zajemala tudi vprašanja, ki v direktivi o UAIS niso obravnavana, kot so operacionalizacija in razvoj makrobonitetnih orodij za uporabo ex ante kot sredstvo za zmanjševanje tveganj, ki jih AIS pomenijo za finančni sistem, ter zagotavljanje, da so ECB in drugim zadevnim centralnim bankam ESCB na voljo podrobni podatki o posameznih AIS. |
| --- | --- |

1.3.

Posebne pripombe

2.   Orodja za upravljanje likvidnosti in makrobonitetna orodja

| 2.1. | ECB na splošno pozdravlja cilj predlagane direktive, da se uskladijo obveznosti upraviteljev AIS (UAIS) glede upravljanja likvidnostnih tveganj, zlasti uvedbe vrst orodij za upravljanje likvidnosti, ki bi bila na voljo UAIS odprtih AIS za upravljanje likvidnostnih tveganj teh skladov, kot so visoke ravni odkupov s strani vlagateljev v kratkem času in odkupi, ki so osredotočeni na določen segment skladov. Vendar pa bi moral biti cilj predlagane direktive tudi omejiti likvidnostno neskladje med sredstvi in obveznostmi AIS, in sicer z ukrepi, ki bi bili usmerjeni posebej na sredstva ali obveznosti. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Določbe predlagane direktive v zvezi z orodji za upravljanje likvidnosti (4) so skromne. V tej zvezi predlagana direktiva zahteva, da UAIS odprtih AIS izberejo vsaj en ustrezen instrument za upravljanje likvidnosti s sezama, določenega v Prilogi II k predlagani direktivi, za morebitno uporabo v korist vlagateljev v AIS (5). V izrednih okoliščinah predlagana direktiva dovoljuje tudi začasno prekinitev ponovnega odkupa ali izplačila enot AIS, če je to utemeljeno z upoštevanjem interesov vlagateljev v AIS (6). Predlagana direktiva torej določa skupni niz izbirnih orodij za upravljanje likvidnosti, ki jih lahko uporabljajo UAIS odprtih AIS, bi se pa sposobnost teh AIS za obvladovanje likvidnostnih tveganj okrepila, če bi bili UAIS dolžni izbrati vsaj nekaj od naštetih orodij in ne zgolj enega. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Predlagana direktiva zahteva, da Komisija v 60 mesecih od začetka veljavnosti predlagane direktive začne pregled delovanja pravil iz direktive o UAIS (7). ECB predlagani pregled podpira, zlasti v delu, ki se nanaša na ustreznost zahtev za UAIS, ki upravljajo AIS, iz katerih se dajejo posojila, in sicer zaradi možnih tveganj za finančno stabilnost v tem sektorju, ki vztrajno raste. Vendar pa bi bilo treba predlagani pregled razširiti, da bi zajel dva dodatna vidika. Prvič, pregled bi moral zajemati razvoj makrobonitetnih orodij za upravljanje likvidnostnega tveganja, zlasti uporabo orodij za vnaprejšnje upravljanje likvidnosti, s katerimi se obravnava likvidnostno neskladje. Nekatera makrobonitetna orodja (8) je mogoče prilagoditi posebnim tveganjem za finančno stabilnost, ki se lahko pojavijo v sektorju AIS, in jih je mogoče izvajati še pred nastankom stresnega dogodka. Drugič, pregled bi moral posebej zajemati to, kako UAIS odprtih AIS s finančnim vzvodom določajo omejitve finančnega vzvoda in kako pristojni organi v skladu z direktivo o UAIS (9) uporabljajo svoja nadzorniška pooblastila v zvezi s takimi omejitvami finančnega vzvoda. Komisija bi morala pri ocenjevanju vidikov upravljanja AIS v državah članicah upoštevati tudi razvoj ustreznih mednarodnih standardov. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Poročanje

| 3.1. | S predlagano direktivo se želi odpraviti podvojene zahteve za poročanje po zakonodaji Unije in nacionalni zakonodaji, vključno z nekaterimi statističnimi uredbami, ki jih je sprejela ECB (10), da se izboljša učinkovitost in zmanjšajo upravna bremena za UAIS (11). Zato predlagana direktiva pooblašča Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA), da Komisiji predloži poročilo za razvoj integriranega zbiranja nadzorniških podatkov, ki bi se med drugim osredotočilo na to, kako zmanjšati podvajanja in nedoslednosti med okviri poročanja v sektorju upravljanja premoženja in drugih sektorjih finančne industrije. Predlaga se, da ESMA pri pripravi tega poročila med drugim tesno sodeluje z ECB (12). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | ECB je pri pripravi tega poročila za razvoj integriranega zbiranja nadzorniških podatkov pripravljena sodelovati z ESMA, da se zagotovi skladnost z drugimi zahtevami za poročanje investicijskih skladov. Vendar ECB poudarja, da integracija osnovne infrastrukture za poročanje ne sme ovirati ali drugače posegati v pristojnost ECB, da sprejema statistične uredbe za svoje namene ali da še naprej vključuje celoten sklop ustreznih zahtev za statistično poročanje v ustrezne uredbe ECB, kot sta uredbi o zbiranju statističnih podatkov o imetjih vrednostnih papirjev ter o sredstvih in obveznostih investicijskih skladov (13). |
| --- | --- |

3.2.

4.   Dostop ESCB do podrobnih podatkov o sektorju AIS

| 4.1. | ECB ugotavlja, da člen 25(2) direktive o UAIS od pristojnih organov (14) matične države članice UAIS zahteva zagotavljanje, da se vse informacije, zbrane v skladu s členom 24 direktive o UAIS o vseh UAIS, ki jih nadzorujejo, in informacije, zbrane v skladu s členom 7 direktive o UAIS (v nadaljnjem besedilu: podatki o posameznih AIS), dajo na voljo pristojnim organom drugih zadevnih držav članic, ESMA in ESRB po postopku iz člena 50 direktive o UAIS o sodelovanju pri nadzoru. Vendar predlagana direktiva ne prinaša nobene večje spremembe glede vrst podatkov o posameznih AIS, ki jih pristojni organi v skladu s 24 členom direktive o UAIS zahtevajo od UAIS, ki jih nadzorujejo, niti glede drugih organov, ki jim morajo pristojni organi te podatke dati na voljo (15). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Predlagana direktiva bi morala zahtevati, da ESMA, ki zdaj od pristojnih organov prejema podatke o posameznih AIS, te podatke da na voljo tudi ECB in drugim zadevnim centralnim bankam ESCB, da jim omogoči izpolnjevanje njihovih nalog, vključno s tistimi po Pogodbi glede opredelitve in izvajanja denarne politike ter prispevanja k stabilnosti finančnega sistema. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Prvič, v zvezi s temeljno nalogo ESCB, da opredeli in izvaja denarno politiko, ter njegovim poglavitnim ciljem, da zagotavlja stabilnost cen, je treba opozoriti, da AIS prevzemajo pozicije na trgu vrednostnih papirjev, še zlasti pri produktih s stalnim donosom (16). Njihove pozicije imajo kot del njihove investicijske strategije pogosto finančni vzvod (17), vključno z uporabo izvedenih finančnih instrumentov. Take strategije lahko okrepijo gibanja na trgih državnih obveznic (18) in s tem vplivajo na transmisijo denarne politike v gospodarstvo, saj donosi državnih obveznic delujejo kot referenčna stopnja za pogoje financiranja podjetij in gospodinjstev. Takšni medsebojni vplivi z denarno politiko so še posebej pomembni v sedanjem času „normalizacije“ denarne politike, in sicer zaradi dveh razlogov. Prvi razlog je zgoraj navedena možnost, da naložbene strategije AIS okrepijo gibanja pri donosih državnih obveznic, s čimer povzročajo neupravičeno zaostrovanje pogojev financiranja zasebnega sektorja. Drugi pa je, da lahko AIS uporabljajo tudi naložbene strategije, pri katerih kupujejo določene državne obveznice euroobmočja in hkrati prodajajo druge državne obveznice euroobmočja, kar lahko prispeva k razlikam med donosi državnih obveznic euroobmočja. Pomembnost takih učinkov krepitve gibanj na trgih državnih obveznic je bila zaznana med pandemijo COVID-19 (19) in se bo verjetno še povečala, saj sektor AIS še naprej raste (20). AIS tudi vse bolj prispevajo k financiranju realnega gospodarstva, saj predstavljajo pomembne vlagatelje v vrednostne papirje, ki jih izdajajo podjetja. V tej zvezi je bilo pri pregledu strategije ECB (21) ugotovljeno, da so spreminjajoče finančne strukture, na primer povečanje finančnega posredništva preko nebančnega sektorja, spremenile transmisijo denarne politike. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Drugič, dostop do podatkov o posameznih AIS bi centralnim bankam ESCB omogočil učinkovito izvajanje naloge, da prispevajo k stabilnosti finančnega sistema. Tveganja za finančno stabilnost, ki jih predstavljajo AIS, so se razkrila med nedavnim pretresom na trgih marca 2020, ko so se mnogi AIS soočili s hudim likvidnostnim stresom, ki je bil posledica znatnih odlivov in težav pri prodaji sredstev na trgih, kjer je bilo sekundarnega trgovanja malo ali ga sploh ni bilo. AIS so se na ta pritisk na likvidnost odzvali z obsežno prodajo sredstev in kopičenjem gotovine, številni pa so celo začasno prekinili izplačila. Takšno ravnanje AIS je povzročilo dodaten pritisk na vrednotenje sredstev in likvidnost na trgu, ki je prispeval k zaostrovanju pogojev za financiranje v realnem gospodarstvu in se je nazadnje sprostil šele z izrednimi ukrepi politike centralnih bank (22). Dogodki iz marca 2020 izpostavljajo, kako medsebojno prepletena sta poglavitni cilj ESCB v zvezi s stabilnostjo cen in njegova naloga, da prispeva k finančni stabilnosti, pri čemer je eno pogoj za uspešnost drugega. Kot je navedeno v pregledu strategije ECB, obstaja glede na tveganja za stabilnost cen, ki jih ustvarjajo finančne krize, jasen konceptualni razlog, da ECB pri svojih odločitvah glede denarne politike upošteva vidike finančne stabilnosti (23). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Treba je izpostaviti, da ESCB že ima dostop do različnih nizov podatkov o nebančnih subjektih, ki jih zbirajo pristojni organi in repozitoriji sklenjenih poslov po uredbah Unije (24), s čimer se priznava potreba ESCB po dostopu do teh nizov podatkov za namene izvajanja denarne politike in pooblastil v zvezi s finančno stabilnostjo. Po mnenju ECB so takšne zakonodajne rešitve – pri katerih ima več organov dostop do istih nizov podatkov – učinkovite za izmenjavo podatkov med ustreznimi organi, saj preprečujejo podvajanje zahtev za poročanje, znižujejo stroške zbiranja podatkov in lajšajo preverjanje kakovosti podatkov. Prav tako podpirajo sodelovanje med organi, s čimer se olajšuje izpolnjevanje njihovih pooblastil. Poleg tega se v nizih podatkov, ki se poročajo v skladu z Uredbo (EU) 2015/2365 Evropskega parlamenta in Sveta (25) (v nadaljnjem besedilu: uredba o poslih financiranja z vrednostnimi papirji) in Uredbo (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (26) (v nadaljnjem besedilu: uredba o infrastrukturi evropskega trga), beležijo posamezni posli z izvedenimi finančnimi instrumenti in posli financiranja z vrednostnimi papirji; to so posli, ki se izvršujejo na trgih, na katerih so AIS pomembni akterji. Za razumevanje lastnosti tveganj pri posameznih AIS (npr. finančni vzvod, likvidnostno neskladje, medsebojna povezanost in baza vlagateljev) ter obsega, do katerega te lastnosti (in njihova heterogenost) usmerjajo dejavnost AIS na zgoraj navedenih trgih, morajo biti vsi zadevni organi sposobni podatke o finančnih poslih povezati z bilancami stanja pomembnih akterjev na trgu. Vse večja prisotnost in dejavnost AIS na teh trgih ima vse večji vpliv na transmisijski mehanizem denarne politike in na tveganja za finančno stabilnost, pri čemer mora ESCB oboje oceniti, da bi lahko učinkovito izpolnjeval poglavitni cilj v zvezi s stabilnostjo cen in nalogo, da prispeva k finančni stabilnosti. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Zaradi pomanjkanja lastnega dostopa do podatkov o posameznih AIS se ECB trenutno opira na komercialne vire, ki nudijo drage, nepopolne in nepregledne podatke. V nasprotju z zavezujočo naravo poročanja podatkov po regulativnem okviru se AIS lahko sami odločajo, ali bodo poročali podatke za vključitev v komercialne nize podatkov, kar daje ESCB nepopoln in potencialno izkrivljen pregled nad trgom. To ima za posledico slabše poučene odločitve na področju denarne politike in ocene finančne stabilnosti. Poleg tega je preverjanje kakovosti komercialnih nizov podatkov zahtevno. ECB bi lahko načeloma spremenila svoje zadevne uredbe, ki se nanašajo na statistično poročanje (27), da bi zbirala enake ali zelo podobne podatke, kot se zbirajo na podlagi direktive o UAIS. Vendar bi bilo to v nasprotju s ciljem predlagane direktive, da se odpravijo podvojene zahteve za poročanje po zakonodaji Unije in nacionalni zakonodaji (28). Opozoriti je treba tudi na to, da mora ECB pri izvajanju naloge zbiranja statističnih podatkov po členu 5.1 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke upoštevati določena načela, ki vključujejo čim manjše breme za poročevalske enote (29). Poleg stroškov za poročevalske enote bi podvajanje zahtev za poročanje v zvezi z določenimi vrstami podatkov, ki niso vključene v sedanje zahteve za statistično poročanje, povzročilo tudi velike stroške za centralne banke ESCB in ECB. Na drugi strani bi bili v praksi stroški dostopa ECB do podatkov po direktivi o UAIS bistveno nižji, saj so podatki že zdaj na voljo v podatkovnih zbirkah in sistemih ECB zaradi statistične in druge podpore, ki jo ECB nudi ESRB (30), čeprav zaposleni v ECB in centralnih bankah ESRB do teh podatkov nimajo dostopa (31). |
| --- | --- |

4.6.

Kadar ECB priporoča, da se predlagana direktiva spremeni, so konkretni predlogi sprememb besedila s pripadajočimi pojasnili navedeni v ločenem tehničnem delovnem dokumentu. Tehnični delovni dokument je dostopen v angleščini na spletni strani EUR-Lex.

V Frankfurtu na Majni, 9. avgusta 2022

Predsednica ECB

Christine LAGARDE

---

(1)  Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv 2011/61/EU in 2009/65/ES v zvezi z ureditvami prenosa, upravljanjem likvidnostnega tveganja, nadzorniškim poročanjem, zagotavljanjem storitev depozitarjev in storitev skrbništva ter dajanjem posojil s strani alternativnih investicijskih skladov, COM(2021) 721 final.

1

(2)  Direktiva 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2011 o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov in spremembah direktiv 2003/41/ES in 2009/65/ES ter uredb (ES) št. 1060/2009 in (EU) št. 1095/2010 (UL L 174, 1.7.2011, str. 1).

2

(3)  Direktiva 2009/65/ES Evropskega parlamenta z dne 13. julija 2009 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) (UL L 302, 17.11.2009, str. 32).

3

(4)  Glej člen 1, točka 6, predlagane direktive, ki v člen 16 direktive o UAIS vstavlja odstavke 2a do 2h, in Prilogo II k predlagani direktivi, ki nadomešča Prilogo V k direktivi o UAIS. Glej tudi člen 2, točka 4, predlagane direktive v zvezi z enako spremembo Direktive 2009/65/ES.

4

(5)  Člen 1, točka 6, predlagane direktive (ki v člen 16 direktive o UAIS vstavlja odstavek 2b).

5

(6)  Člen 1, točka 6, predlagane direktive (ki v člen 16 direktive o UAIS vstavlja odstavek 2c).

6

(7)  Člen 1, točka 21, predlagane direktive (ki v direktivo o UAIS vstavlja člen 69b).

7

(8)  Ta bi zajemala orodja, kot so nadzorniška določitev omejitev finančnega vzvoda (člen 25 direktive o UAIS, ki vsebuje pooblastilo pristojnega nacionalnega organa za določitev omejitev finančnega vzvoda AIS), začasna prekinitev izplačil v javnem interesu (člen 46(2), ki vsebuje pooblastilo pristojnega nacionalnega organa, da v javnem interesu začasno prekine izplačila) ali morebitne druge omejitve, kot so kapitalski blažilniki in razmerja med vrednostjo kredita in vrednostjo zastavljenega premoženja (LTV).

8

(9)  Glej člen 25(3) direktive o UAIS, ki med drugimi pooblastili vsebuje tudi pooblastilo pristojnega organa matične države članice UAIS, da določi omejitve glede ravni finančnega vzvoda, ki ga UAIS lahko uporabi pri svojem upravljanju AIS.

9

(10)  Uredba (EU) št. 1011/2012 Evropske centralne banke z dne 17. oktobra 2012 o statistiki imetij vrednostnih papirjev (ECB/2012/24) (UL L 305, 1.11.2012, str. 6) in Uredba (EU) št. 1073/2013 Evropske centralne banke z dne 18. oktobra 2013 o statistiki sredstev in obveznosti investicijskih skladov (ECB/2013/38) (UL L 297, 7.11.2013, str. 73).

10

(11)  Uvodna izjava 16 predlagane direktive.

11

(12)  Uvodna izjava 16 in člen 1, točka 21, predlagane direktive (ki v direktivo o UAIS vstavlja člen 69b). Glej tudi člen 2, točka 5, predlagane direktive (ki v direktivo o KNPVP vstavlja člen 20b).

12

(13)  Glej opombo 10.

13

(14)  Člen 4(1)(f) direktive o UAIS pristojne organe opredeljuje kot organe, ki so z zakonom ali drugim predpisom pooblaščeni za nadzor UAIS.

14

(15)  Glej zlasti člen 24(2) direktive o UAIS. Člen 1(10) predlagane direktive (ki spreminja člen 24 direktive o UAIS) zahteva, da UAIS redno poročajo pristojnim organom svoje matične države članice o trgih in instrumentih, s katerimi trgujejo v imenu AIS, ki jih upravljajo. Navedeni člen pooblašča ESMA, da pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, v katerih določi podrobnosti, o katerih je treba poročati. Člen 2(5)(1) predlagane direktive (ki uvaja nov člen 20a direktive o KNPVP) je enaka določba glede KNPVP.

15

(16)  EU alternative investment funds - 2022 statistical report, dostopno na spletni strani ESMA na naslovu www.esma.europa.eu.

16

EU alternative investment funds - 2022 statistical report

(17)  Člen 4(1)(v) direktive o UAIS opredeljuje „finančni vzvod“ kot vsako metodo, s katero UAIS poveča izpostavljenost AIS, ki ga upravlja, in sicer preko izposojanja denarja ali vrednostnih papirjev, ali pa finančni vzvod, ki zajema pozicije izvedenih finančnih instrumentov ali kako drugače.

17

(18)  Glej na primer Odbor za finančno stabilnost. Holistic review of the March market turmoil, november 2020, in literatura, ki je tam navedena: https://www.fsb.org/wp-content/uploads/P171120-2.pdf (stran 30 in nasl.).

18

Holistic review of the March market turmoil

(19)  Glej članek Odbora za finančno stabilnost, naveden v opombi 18.

19

(20)  Kot se na primer meri glede na sredstva v njihovem upravljanju – glej poročilo ESMA iz opombe 16. Glej tudi ECB Occasional Paper Series, Non-bank financial intermediation in the euro area: implications for monetary policy transmission and key vulnerabilities, december 2021, strani 4 in 5, dostopno na spletni strani ECB na naslovu www.ecb.europa.eu.

20

ECB Occasional Paper Series, Non-bank financial intermediation in the euro area: implications for monetary policy transmission and key vulnerabilities

(21)  Glej pregled strategije ECB 2022, dostopen na naslovu:

21

https://www.ecb.europa.eu/home/search/review/html/ecb.strategyreview_monpol_strategy_overview.en.html.

(22)  Glej na primer oddelek 5.2 poročila ECB Financial Stability Review iz maja 2021, dostopno na spletni strani ECB na naslovu: www.ecb.europa.eu.

22

Financial Stability Review

(23)  Glej pregled strategije ECB 2022; glej tudi Financial Stability Review ECB iz novembra 2021, razdelek z naslovom „The role of financial stability in the ECB’s new monetary policy strategy“.

23

Financial Stability Review

(24)  Glej člen 81(3)(g) Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (UL L 201, 27.7.2012, str. 1) in člen 12(2)(f) Uredbe (EU) 2015/2365 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2015 o preglednosti poslov financiranja z vrednostnimi papirji in ponovne uporabe ter spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 337, 23.12.2015, str. 1).

24

(25)  Uredba (EU) 2015/2365 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2015 o preglednosti poslov financiranja z vrednostnimi papirji in ponovne uporabe ter spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 337, 23.12.2015, str. 1).

25

(26)  Uredba (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (UL L 201, 27.7.2012, str. 1).

26

(27)  To sta predvsem Uredba (EU) št. 1011/2012 Evropske centralne banke z dne 17. oktobra 2012 o statistiki imetij vrednostnih papirjev (ECB/2012/24) (UL L 305, 1.11.2012, str. 6) in Uredba (EU) št. 1073/2013 Evropske centralne banke z dne 18. oktobra 2013 o statistiki sredstev in obveznosti investicijskih skladov (ECB/2013/38) (UL L 297, 7.11.2013, str. 73).

27

(28)  ECB proučuje, kako bi lahko z uredbami ECB celoviteje izpolnili potrebe ECB po podatkih na tem področju, ne da bi povzročili dodatno breme poročanja za UAIS.

28

(29)  Člen 3a Uredbe Sveta (ES) št. 2533/98 z dne 23. novembra 1998 o zbiranju statističnih informacij s strani Evropske centralne banke (UL L 318, 27.11.1998, str. 8).

29

(30)  Glej uvodno izjavo 10 Uredbe (EU) št. 1092/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o makrobonitetnem nadzoru nad finančnim sistemom Evropske unije in ustanovitvi Evropskega odbora za sistemska tveganja (UL L 331, 15.12.2010, str. 1).

30

(31)  Tj. podatki Evropski centralni banki niso na voljo za druge namene kot zgolj na namen statistične podpore ESRB.

31

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 3.10.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 379/6 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 379/6

---

Menjalni tečaji eura (1)

30. september 2022

(2022/C 379/02)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 0,9748 |
| JPY | japonski jen | 141,01 |
| DKK | danska krona | 7,4365 |
| GBP | funt šterling | 0,88300 |
| SEK | švedska krona | 10,8993 |
| CHF | švicarski frank | 0,9561 |
| ISK | islandska krona | 140,90 |
| NOK | norveška krona | 10,5838 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 24,549 |
| HUF | madžarski forint | 422,18 |
| PLN | poljski zlot | 4,8483 |
| RON | romunski leu | 4,9490 |
| TRY | turška lira | 18,0841 |
| AUD | avstralski dolar | 1,5076 |
| CAD | kanadski dolar | 1,3401 |
| HKD | hongkonški dolar | 7,6521 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7177 |
| SGD | singapurski dolar | 1,4001 |
| KRW | južnokorejski won | 1 400,69 |
| ZAR | južnoafriški rand | 17,5353 |
| CNY | kitajski juan | 6,9368 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,5240 |
| IDR | indonezijska rupija | 14 863,26 |
| MYR | malezijski ringit | 4,5201 |
| PHP | filipinski peso | 57,276 |
| RUB | ruski rubelj | |
| THB | tajski bat | 36,823 |
| BRL | brazilski real | 5,2584 |
| MXN | mehiški peso | 19,6393 |
| INR | indijska rupija | 79,4250 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

0,9748

JPY

japonski jen

141,01

DKK

danska krona

7,4365

GBP

funt šterling

0,88300

SEK

švedska krona

10,8993

CHF

švicarski frank

0,9561

ISK

islandska krona

140,90

NOK

norveška krona

10,5838

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

24,549

HUF

madžarski forint

422,18

PLN

poljski zlot

4,8483

RON

romunski leu

4,9490

TRY

turška lira

18,0841

AUD

avstralski dolar

1,5076

CAD

kanadski dolar

1,3401

HKD

hongkonški dolar

7,6521

NZD

novozelandski dolar

1,7177

SGD

singapurski dolar

1,4001

KRW

južnokorejski won

1 400,69

ZAR

južnoafriški rand

17,5353

CNY

kitajski juan

6,9368

HRK

hrvaška kuna

7,5240

IDR

indonezijska rupija

14 863,26

MYR

malezijski ringit

4,5201

PHP

filipinski peso

57,276

RUB

ruski rubelj

THB

tajski bat

36,823

BRL

brazilski real

5,2584

MXN

mehiški peso

19,6393

INR

indijska rupija

79,4250

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 3.10.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 379/7 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 379/7

---

Povzetek sklepov Evropske komisije o avtorizacijah za dajanje v promet in uporabo in/ali za uporabo snovi iz Priloge XIV k Uredbi (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH)

(Objavljeno v skladu s členom 64(9) Uredbe (ES) št. 1907/2006 (1)
  )

(Besedilo velja za EGP)

(2022/C 379/03)

Sklep o dodelitvi avtorizacije

| Sklic na sklep (2) | Datum sprejetja sklepa | Ime snovi | Imetnik(i) avtorizacije | Številka avtorizacije | Dovoljena uporaba | Potek roka za preverjanje | Razlogi za sklep |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| C(2022) 6861 | 30. septembra 2022 | 4-(1,1,3,3-tetrametilbutil)fenol, etoksiliran
  (4-terc-OPnEO)
  Št. ES: –, Št. CAS: – | LETI Pharma, S.L.U., C/Sol, 5 P. Ind. de Tres Cantos, 28760, Tres Cantos, Madrid, Španija | REACH/22/30/0 | V vodnih pufrih med proizvodnim postopkom aktivne farmacevtske sestavine (Protein Q) veterinarskega cepiva Letifend®. | 31. december 2030 | V skladu s členom 60(4) Uredbe (ES) št. 1907/2006 socialno-ekonomske koristi prevladajo nad tveganjem za zdravje ljudi in okolje zaradi uporabe snovi in na voljo ni nobene ustrezne alternativne snovi ali tehnologije. |

Sklic na sklep (2)

Datum sprejetja sklepa

Ime snovi

Imetnik(i) avtorizacije

Številka avtorizacije

Dovoljena uporaba

Potek roka za preverjanje

Razlogi za sklep

C(2022) 6861

30. septembra 2022

4-(1,1,3,3-tetrametilbutil)fenol, etoksiliran

(4-terc-OPnEO)

Št. ES: –, Št. CAS: –

LETI Pharma, S.L.U., C/Sol, 5 P. Ind. de Tres Cantos, 28760, Tres Cantos, Madrid, Španija

REACH/22/30/0

V vodnih pufrih med proizvodnim postopkom aktivne farmacevtske sestavine (Protein Q) veterinarskega cepiva Letifend®.

31. december 2030

V skladu s členom 60(4) Uredbe (ES) št. 1907/2006 socialno-ekonomske koristi prevladajo nad tveganjem za zdravje ljudi in okolje zaradi uporabe snovi in na voljo ni nobene ustrezne alternativne snovi ali tehnologije.

---

(1)  UL L 396, 30.12.2006, str. 1.

(2)  Sklep je dostopen na spletišču Evropske komisije na naslovu: Avtorizacija (europa.eu).

---

| 3.10.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 379/8 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 379/8

---

Povzetek sklepov Evropske komisije o avtorizacijah za dajanje v promet in uporabo in/ali za uporabo snovi iz Priloge XIV k Uredbi (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH)

(objavljeno v skladu s členom 64(9) Uredbe (ES) št. 1907/2006 (1)
  )

(Besedilo velja za EGP)

(2022/C 379/04)

Sklep o dodelitvi avtorizacije

| Sklic na sklep
   (2) | Datum sprejetja sklepa | Ime snovi | Imetnik(i) avtorizacije | Številka avtorizacije | Dovoljena uporaba | Potek roka za preverjanje | Razlogi za sklep |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| C(2022) 6886 | 30. septembra 2022 | 4-(1,1,3,3-tetrametilbutil)fenol, etoksiliran
  (4-terc-OPnEO)
  Št. ES: –, Št. CAS: – | Vetter Pharma-Fertigung GmbH & Co. KG, Schützenstrasse 87, 88212 Ravensburg, Nemčija | REACH/22/29/0 | Kot emulgator pri silikonizaciji steklenih vsebnikov (brizgalk in kartuš), ki se uporabljajo kot primarna ovojnina za zdravila več farmacevtskih družb, navedenih v zaupnem dodatku 1 k analizi alternativ, vključeni v vlogo. | 4. januar 2026 | V skladu s členom 60(4) Uredbe (ES) št. 1907/2006 socialno-ekonomske koristi prevladajo nad tveganjem za zdravje ljudi in okolje zaradi uporabe snovi in na voljo ni nobene ustrezne alternativne snovi ali tehnologije. |

Sklic na sklep
   (2)

Datum sprejetja sklepa

Ime snovi

Imetnik(i) avtorizacije

Številka avtorizacije

Dovoljena uporaba

Potek roka za preverjanje

Razlogi za sklep

C(2022) 6886

30. septembra 2022

4-(1,1,3,3-tetrametilbutil)fenol, etoksiliran

(4-terc-OPnEO)

Št. ES: –, Št. CAS: –

Vetter Pharma-Fertigung GmbH & Co. KG, Schützenstrasse 87, 88212 Ravensburg, Nemčija

REACH/22/29/0

Kot emulgator pri silikonizaciji steklenih vsebnikov (brizgalk in kartuš), ki se uporabljajo kot primarna ovojnina za zdravila več farmacevtskih družb, navedenih v zaupnem dodatku 1 k analizi alternativ, vključeni v vlogo.

4. januar 2026

V skladu s členom 60(4) Uredbe (ES) št. 1907/2006 socialno-ekonomske koristi prevladajo nad tveganjem za zdravje ljudi in okolje zaradi uporabe snovi in na voljo ni nobene ustrezne alternativne snovi ali tehnologije.

---

(1)  UL L 396, 30.12.2006, str. 1.

(2)  Sklep je dostopen na spletišču Evropske komisije na naslovu: Avtorizacija (europa.eu).

---

| 3.10.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 379/9 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 379/9

---

UPRAVNA KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI ZA SOCIALNO VARNOST DELAVCEV MIGRANTOV

Menjalni tečaj za valute v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 574/72

(2022/C 379/05)

Člen 107 (1), (2) in (4) Uredbe (EGS) št. 574/72

Referenčno obdobje: Julij 2022

Obdobje veljavnosti: Oktober, november in december 2022

| juil-22 | EUR | BGN | CZK | DKK | HRK | HUF | PLN |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 EUR = | 1 | 1,95580 | 24,5939 | 7,44263 | 7,51850 | 404,098 | 4,76824 |
| 1 BGN = | 0,511300 | 1 | 12,5748 | 3,80541 | 3,84421 | 206,615 | 2,43800 |
| 1 CZK = | 0,0406606 | 0,0795239 | 1 | 0,302621 | 0,305706 | 16,4308 | 0,193879 |
| 1 DKK = | 0,134361 | 0,262784 | 3,30446 | 1 | 1,01019 | 54,2950 | 0,640667 |
| 1 HRK = | 0,133005 | 0,260132 | 3,27111 | 0,989909 | 1 | 53,7471 | 0,634201 |
| 1 HUF = | 0,00247465 | 0,00483992 | 0,0608612 | 0,018418 | 0,0186057 | 1 | 0,0117997 |
| 1 PLN = | 0,209721 | 0,410172 | 5,15784 | 1,56087 | 1,57679 | 84,7477 | 1 |
| 1 RON = | 0,202446 | 0,395945 | 4,97894 | 1,50673 | 1,52209 | 81,8081 | 0,965313 |
| 1 SEK = | 0,094561 | 0,184943 | 2,32563 | 0,703784 | 0,710959 | 38,2120 | 0,450891 |
| 1 GBP = | 1,17709 | 2,30215 | 28,9492 | 8,76064 | 8,8499 | 475,659 | 5,61265 |
| 1 NOK = | 0,098210 | 0,192079 | 2,41536 | 0,730939 | 0,738390 | 39,6863 | 0,468288 |
| 1 ISK = | 0,00719156 | 0,0140653 | 0,176868 | 0,0535241 | 0,0540697 | 2,90609 | 0,034291 |
| 1 CHF = | 1,012570 | 1,98039 | 24,9030 | 7,53618 | 7,61301 | 409,177 | 4,82818 |

juil-22

EUR

BGN

CZK

DKK

HRK

HUF

PLN

1 EUR =

1

1,95580

24,5939

7,44263

7,51850

404,098

4,76824

1 BGN =

0,511300

1

12,5748

3,80541

3,84421

206,615

2,43800

1 CZK =

0,0406606

0,0795239

1

0,302621

0,305706

16,4308

0,193879

1 DKK =

0,134361

0,262784

3,30446

1

1,01019

54,2950

0,640667

1 HRK =

0,133005

0,260132

3,27111

0,989909

1

53,7471

0,634201

1 HUF =

0,00247465

0,00483992

0,0608612

0,018418

0,0186057

1

0,0117997

1 PLN =

0,209721

0,410172

5,15784

1,56087

1,57679

84,7477

1

1 RON =

0,202446

0,395945

4,97894

1,50673

1,52209

81,8081

0,965313

1 SEK =

0,094561

0,184943

2,32563

0,703784

0,710959

38,2120

0,450891

1 GBP =

1,17709

2,30215

28,9492

8,76064

8,8499

475,659

5,61265

1 NOK =

0,098210

0,192079

2,41536

0,730939

0,738390

39,6863

0,468288

1 ISK =

0,00719156

0,0140653

0,176868

0,0535241

0,0540697

2,90609

0,034291

1 CHF =

1,012570

1,98039

24,9030

7,53618

7,61301

409,177

4,82818

| juil-22 | RON | SEK | GBP | NOK | ISK | CHF |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 EUR = | 4,93958 | 10,57516 | 0,849553 | 10,18229 | 139,052 | 0,98759 |
| 1 BGN = | 2,52561 | 5,40707 | 0,434376 | 5,20620 | 71,0972 | 0,504952 |
| 1 CZK = | 0,200846 | 0,429992 | 0,034543 | 0,414017 | 5,65393 | 0,0401558 |
| 1 DKK = | 0,663688 | 1,42089 | 0,114147 | 1,36810 | 18,6832 | 0,132693 |
| 1 HRK = | 0,656990 | 1,40655 | 0,1129950 | 1,35430 | 18,4946 | 0,131354 |
| 1 HUF = | 0,0122237 | 0,0261698 | 0,00210235 | 0,0251976 | 0,344105 | 0,00244393 |
| 1 PLN = | 1,035933 | 2,21783 | 0,178169 | 2,13544 | 29,1621 | 0,207117 |
| 1 RON = | 1 | 2,14090 | 0,171989 | 2,06137 | 28,1505 | 0,199933 |
| 1 SEK = | 0,467093 | 1 | 0,0803348 | 0,96285 | 13,1489 | 0,093387 |
| 1 GBP = | 5,81433 | 12,4479 | 1 | 11,9855 | 163,677 | 1,16248 |
| 1 NOK = | 0,485115 | 1,038584 | 0,0834344 | 1 | 13,6563 | 0,096991 |
| 1 ISK = | 0,035523 | 0,076052 | 0,00610961 | 0,0732265 | 1 | 0,00710228 |
| 1 CHF = | 5,00167 | 10,70809 | 0,860232 | 10,31028 | 140,800 | 1 |

juil-22

RON

SEK

GBP

NOK

ISK

CHF

1 EUR =

4,93958

10,57516

0,849553

10,18229

139,052

0,98759

1 BGN =

2,52561

5,40707

0,434376

5,20620

71,0972

0,504952

1 CZK =

0,200846

0,429992

0,034543

0,414017

5,65393

0,0401558

1 DKK =

0,663688

1,42089

0,114147

1,36810

18,6832

0,132693

1 HRK =

0,656990

1,40655

0,1129950

1,35430

18,4946

0,131354

1 HUF =

0,0122237

0,0261698

0,00210235

0,0251976

0,344105

0,00244393

1 PLN =

1,035933

2,21783

0,178169

2,13544

29,1621

0,207117

1 RON =

1

2,14090

0,171989

2,06137

28,1505

0,199933

1 SEK =

0,467093

1

0,0803348

0,96285

13,1489

0,093387

1 GBP =

5,81433

12,4479

1

11,9855

163,677

1,16248

1 NOK =

0,485115

1,038584

0,0834344

1

13,6563

0,096991

1 ISK =

0,035523

0,076052

0,00610961

0,0732265

1

0,00710228

1 CHF =

5,00167

10,70809

0,860232

10,31028

140,800

1

Vir: ECB

Opomba: vsi navzkrižni tečaji, ki zadevajo ISK, se izračunajo na podlagi podatkov o tečaju ISK/EUR Centralne banke Islandije.

| Sklic: juil-22 | 1 EUR v nacionalni valuti | 1 enota nacionalne valute v EUR |
| --- | --- | --- |
| BGN | 1,95580 | 0,51130 |
| CZK | 24,59386 | 0,04066 |
| DKK | 7,44263 | 0,13436 |
| HRK | 7,51850 | 0,13301 |
| HUF | 404,09762 | 0,00247 |
| PLN | 4,76824 | 0,20972 |
| RON | 4,93958 | 0,20245 |
| SEK | 10,57516 | 0,09456 |
| GBP | 0,84955 | 1,17709 |
| NOK | 10,18229 | 0,09821 |
| ISK | 139,05190 | 0,00719 |
| CHF | 0,98759 | 1,01257 |

Sklic: juil-22

1 EUR v nacionalni valuti

1 enota nacionalne valute v EUR

BGN

1,95580

0,51130

CZK

24,59386

0,04066

DKK

7,44263

0,13436

HRK

7,51850

0,13301

HUF

404,09762

0,00247

PLN

4,76824

0,20972

RON

4,93958

0,20245

SEK

10,57516

0,09456

GBP

0,84955

1,17709

NOK

10,18229

0,09821

ISK

139,05190

0,00719

CHF

0,98759

1,01257

Vir: ECB

Opomba: tečaji ISK/EUR temeljijo na podatkih Centralne banke Islandije.

| 1. | Uredba (EGS) št. 574/72 določa, da količnik pretvorbe zneska v valuto, ki je izražena v drugi valuti, Komisija izračuna na podlagi mesečnega poprečja količnikov konverzije valut med referenčnim obdobjem iz 2. odstavka, ki jih objavi Evropska centralna banka. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Referenčna obdobja so:






  — | mesec januar za menjalne tečaje, veljavne od 1. aprila naprej, |
| --- | --- | --- |

2.

—

mesec januar za menjalne tečaje, veljavne od 1. aprila naprej,

| — | mesec april za menjalne tečaje, veljavne od 1. julija naprej, |
| --- | --- |

—

mesec april za menjalne tečaje, veljavne od 1. julija naprej,

| — | mesec julij za menjalne tečaje, veljavne od 1. oktobra naprej, |
| --- | --- |

—

mesec julij za menjalne tečaje, veljavne od 1. oktobra naprej,

| — | mesec oktober za menjalne tečaje, veljavne od 1. januarja naprej.
  Menjalni tečaji za valute so objavljeni v drugem Uradnem listu Evropske unije (serije C) v mesecu februarju, maju, avgustu in novembru. |
| --- | --- |

—

mesec oktober za menjalne tečaje, veljavne od 1. januarja naprej.

Menjalni tečaji za valute so objavljeni v drugem Uradnem listu Evropske unije (serije C) v mesecu februarju, maju, avgustu in novembru.

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE

Evropska komisija

| 3.10.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 379/11 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 379/11

---

Obvestilo o bližnjem izteku nekaterih protidampinških ukrepov

(2022/C 379/06)

1.

V skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (1), Evropska komisija obvešča, da se bodo spodaj navedeni protidampinški ukrepi iztekli na datum iz razpredelnice, razen če bo uveden pregled v skladu z naslednjim postopkom.

2.   Postopek

Postopek

Proizvajalci Unije lahko vložijo pisni zahtevek za pregled. Ta zahtevek mora vsebovati zadostne dokaze, da bi se damping in škoda zaradi izteka ukrepov verjetno nadaljevala ali ponovila. Če se Komisija odloči za pregled zadevnih ukrepov, se uvoznikom, izvoznikom, predstavnikom države izvoznice in proizvajalcem Unije omogoči, da podrobneje razložijo, spodbijajo ali komentirajo zadeve, opisane v zahtevku za pregled.

3.   Rok

Rok

Proizvajalci Unije lahko na podlagi navedenega kadar koli po objavi tega obvestila vložijo pisni zahtevek za pregled, ki ga mora Evropska komisija (naslov: European Commission, Directorate-General for Trade (Unit G-1), CHAR 4/39, 1049 Bruxelles/Brussel, Belgique/België (2)) prejeti vsaj tri mesece pred datumom iz razpredelnice.

2

| 4. | To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2016/1036.









  Izdelek | Države porekla ali izvoza | Ukrepi | Sklic | Iztek veljavnosti (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Oksalna kislina | Indija
  Ljudska republika Kitajska | Protidampinška dajatev | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/931 z dne 28. junija 2018 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz oksalne kisline s poreklom iz Indije in Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta
  (UL L 165, 2.7.2018, str. 13) | 3. julij 2023 |

4.

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2016/1036.

Izdelek

Države porekla ali izvoza

Ukrepi

Sklic

Iztek veljavnosti (3)

3

Oksalna kislina

Indija

Ljudska republika Kitajska

Protidampinška dajatev

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/931 z dne 28. junija 2018 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz oksalne kisline s poreklom iz Indije in Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta

(UL L 165, 2.7.2018, str. 13)

3. julij 2023

---

(1)  UL L 176, 30.6.2016, str. 21.

1

(2)  TRADE-Defence-Complaints@ec.europa.eu

2

(3)  Ukrep se izteče ob polnoči (00:00) na dan, naveden v tem stolpcu.

3

---

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 3.10.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 379/12 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 379/12

---

maiPredhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.10901 – OAKTREE / ARES / VECTOR / NEOVIA)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2022/C 379/07)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednja podjetja:

| — | Oaktree Capital Group, LLC („Oaktree“, Združene države), |
| --- | --- |

—

Oaktree Capital Group, LLC („Oaktree“, Združene države),

| — | Ares Management Corporation („Ares“, Združene države), |
| --- | --- |

—

Ares Management Corporation („Ares“, Združene države),

| — | Vector Capital Management, LP („Vector“, Združene države), |
| --- | --- |

—

Vector Capital Management, LP („Vector“, Združene države),

| — | Neovia Logistics Holdings Ltd („Neovia“, Združene države). |
| --- | --- |

—

Neovia Logistics Holdings Ltd („Neovia“, Združene države).

Podjetja Oaktree, Ares in Vector bodo pridobila v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah skupni nadzor nad podjetjem Neovia.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic.

2.

| — | Oaktree: upravljanje alternativnih in netradicionalnih investicijskih skladov na globalni ravni, |
| --- | --- |

—

Oaktree: upravljanje alternativnih in netradicionalnih investicijskih skladov na globalni ravni,

| — | Ares: upravitelj alternativnih investicijskih skladov na globalni ravni, |
| --- | --- |

—

Ares: upravitelj alternativnih investicijskih skladov na globalni ravni,

| — | Vector: zasebno kapitalsko podjetje, ki se osredotoča na naložbe v tehnologijo in tehnološko podprta podjetja, |
| --- | --- |

—

Vector: zasebno kapitalsko podjetje, ki se osredotoča na naložbe v tehnologijo in tehnološko podprta podjetja,

| — | Neovia: ponudnik storitev logistike in dobavne verige. |
| --- | --- |

—

Neovia: ponudnik storitev logistike in dobavne verige.

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.10901 – OAKTREE / ARES / VECTOR / NEOVIA

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

e-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

faks +32 22964301

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

| 3.10.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 379/14 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 379/14

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.10712 – APOLLO MANAGEMENT / TENNECO)

(Besedilo velja za EGP)

(2022/C 379/08)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednji podjetji:

| — | Apollo Management, L.P. („Apollo“, ZDA), |
| --- | --- |

—

Apollo Management, L.P. („Apollo“, ZDA),

| — | Tenneco Inc. („Tenneco“, ZDA). |
| --- | --- |

—

Tenneco Inc. („Tenneco“, ZDA).

Podjetje Apollo pridobi v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah izključni nadzor nad celotnim podjetjem Tenneco.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic.

2.

| — | Podjetje Apollo je dejavno na področju upravljanja premoženja in portfeljskih naložb na globalni ravni. Pred kratkim je pridobilo izključni nadzor nad podjetjem MAFTEC Co. Ltd. („MAFTEC“). Podjetje MAFTEC je dejavno na področju proizvodnje in dobave podlog iz volne iz polikristalinskih aluminijevih vlaken (PWC). Podloge iz PWC se uporabljajo kot požarna zaščita pri visokih temperaturah. Lahko se nadalje predelajo v podloge, ki se uporabljajo kot podpora substratu v avtomobilskih katalizatorjih. |
| --- | --- |

—

Podjetje Apollo je dejavno na področju upravljanja premoženja in portfeljskih naložb na globalni ravni. Pred kratkim je pridobilo izključni nadzor nad podjetjem MAFTEC Co. Ltd. („MAFTEC“). Podjetje MAFTEC je dejavno na področju proizvodnje in dobave podlog iz volne iz polikristalinskih aluminijevih vlaken (PWC). Podloge iz PWC se uporabljajo kot požarna zaščita pri visokih temperaturah. Lahko se nadalje predelajo v podloge, ki se uporabljajo kot podpora substratu v avtomobilskih katalizatorjih.

| — | Podjetje Tenneco je svetovni dobavitelj sestavnih delov za motorna vozila. Podloge iz PCW uporablja kot vhodni material v proizvodnji katalizatorjev in sistemov za naknadno obdelavo izpušnih plinov. |
| --- | --- |

—

Podjetje Tenneco je svetovni dobavitelj sestavnih delov za motorna vozila. Podloge iz PCW uporablja kot vhodni material v proizvodnji katalizatorjev in sistemov za naknadno obdelavo izpušnih plinov.

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi se za priglašeno koncentracijo lahko uporabljala uredba o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.10712 – APOLLO MANAGEMENT / TENNECO

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

e-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

faks +32 22964301

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

---

| 3.10.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 379/15 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 379/15

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.10763 – NORDEA / TOPDANMARK LIV HOLDING)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2022/C 379/09)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednji podjetji:

| — | Nordea Bank Abp („Nordea“, Finska), |
| --- | --- |

—

Nordea Bank Abp („Nordea“, Finska),

| — | Topdanmark Liv Holding A/S („Topdanmark Liv Holding“, Danska), ki pripada skupini Topdanmark A/S (Danska), ki jo obvladuje Sampo plc (Finska). |
| --- | --- |

—

Topdanmark Liv Holding A/S („Topdanmark Liv Holding“, Danska), ki pripada skupini Topdanmark A/S (Danska), ki jo obvladuje Sampo plc (Finska).

Nordea pridobi v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah izključni nadzor nad celotnim podjetjem Topdanmark Liv Holding.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic.

2.

| — | Nordea je finska banka, ki ponuja vrsto finančnih storitev, vključno z bančnimi storitvami za prebivalstvo, poslovanjem s podjetji, investicijskim bančništvom, storitvami na kapitalskih trgih, upravljanjem premoženja in zavarovanjem, predvsem v nordijskih državah, |
| --- | --- |

—

Nordea je finska banka, ki ponuja vrsto finančnih storitev, vključno z bančnimi storitvami za prebivalstvo, poslovanjem s podjetji, investicijskim bančništvom, storitvami na kapitalskih trgih, upravljanjem premoženja in zavarovanjem, predvsem v nordijskih državah,

| — | Topdanmark Liv Holding je holding podjetja Topdanmark Livsforsikring A/S, ki je dejavno v sektorju življenjskih zavarovanj in pokojninskem sektorju na Danskem. |
| --- | --- |

—

Topdanmark Liv Holding je holding podjetja Topdanmark Livsforsikring A/S, ki je dejavno v sektorju življenjskih zavarovanj in pokojninskem sektorju na Danskem.

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.10763 – NORDEA / TOPDANMARK LIV HOLDING

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

e-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

faks +32 22964301

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 3.10.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 379/17 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 379/17

---

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2022/C 379/10)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„Alsace grand cru Steinert“

PDO-FR-A0344-AM02

Datum obvestila: 20. julij 2022

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1.   Dodatna navedba

V oddelku 1 točke II poglavja I specifikacije proizvoda sta bili dodani naslednji imeni v rabi „Sylvaner“ in „Pinot noir“ ter ustrezni sorti vinske trte „sylvaner B“ oziroma „pinot noir N“.

Ime v rabi „Sylvaner“ je bilo dodano zaradi popravka izpusta v prvi različici specifikacije proizvoda. V točki 1(b) oddelka X poglavja I te prve različice je navedeno, da se dovoljene sorte vinske trte „lahko vinificirajo in tržijo s svojimi imeni“, vendar ustrezno ime v rabi ni bilo dodano na seznam možnih imen v rabi. Z nacionalno odločbo, sprejeto pred potrditvijo prve različice specifikacije proizvoda, je bila k dovoljenim sortam vinske trte za pridelavo vin z označbo porekla „Alsace grand cru Zotzenberg“ dodana sorta sylvaner B, pri čemer so se upoštevali lokalni običaji in sloves teh vin.

V specifikacijo proizvoda je bilo dodano ime v rabi „Pinot noir“, saj se je na nacionalni ravni obravnavala vloga za priznanje mirnih rdečih vin za določene označbe porekla „Alsace grand cru“. Ta vloga za priznanje rdečega vina temelji na preteklosti, slovesu in lastnostih vin iz grozdja sorte pinot noir N, ki se prideluje na parcelah, razmejenih za te označbe „Alsace grand cru“. Sorta pinot noir N je edina dovoljena sorta vinske trte za ta rdeča vina.

V točki 1 oddelka II poglavja I specifikacije proizvoda za sorte vinske trte muscats à petits grains, ki ustrezajo imenu v rabi „Muscat“, sta bili imenu teh sort dodani besedi „blancs“ (beli) in „roses“ (rožnati) zaradi popravka izpusta v prejšnji različici specifikacije proizvoda.

Te spremembe ne vplivajo na enotni dokument.

2.   Vrste proizvodov

V oddelku III poglavja I specifikacije proizvoda je bilo spremenjeno besedilo zaradi navedbe, da kontrolirane označbe porekla iz veljavne specifikacije proizvoda niso več izključno označbe, namenjene za mirna bela vina.

Kontrolirani označbi porekla „Alsace grand cru“, namenjeni za mirna bela in rdeča vina, sta poimensko navedeni („Alsace grand cru Hengst“ in „Alsace grand cru Kirchberg de Barr“).

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

3.   Geografsko območje

V točki 1 oddelka IV poglavja I specifikacije proizvoda je bil dodan odstavek zaradi navedbe datumov, ko je pristojni nacionalni odbor INAO potrdil geografsko območje, in navedbe vira, tj. uradnega geografskega kodeksa iz leta 2021, za opredelitev obsega območja, kot je vključeno v specifikacijo proizvoda. Ta navedba omogoča, da je razmejitev območja pravno varna.

Zaradi uvedbe sklica na uradni geografski kodeks iz leta 2021 je bil posodobljen seznam imen občin. Tako sta bili črtani občini Kientzheim in Sigolsheim, saj je njuno ozemlje odslej priključeno občini Kaysersberg Vignoble.

Te redakcijske spremembe ne spreminjajo obsega geografskega območja.

V točki 1 sta bila prav tako dodana naslednja stavka:

„Zemljevidi geografskega območja so na voljo na spletišču nacionalnega inštituta za poreklo in kakovost (INAO – Institut national de l‘origine et de la qualité).

Za delno vključeno občino se na občini hrani zemljevid, ki opredeljuje meje geografskega območja.“

Zaradi teh sprememb se je spremenila točka 6 enotnega dokumenta.

4.   Razmejeno območje parcel

Razmejeno območje parcel

V točki 2 oddelka IV poglavja I specifikacije proizvoda:

| — | je v prvem odstavku zaradi popravka izpusta dodana informacija „6. in 7. september 2006“, kar ustreza datumu, ko je pristojni nacionalni organ odobril razmejeno območje parcel, |
| --- | --- |

—

je v prvem odstavku zaradi popravka izpusta dodana informacija „6. in 7. september 2006“, kar ustreza datumu, ko je pristojni nacionalni organ odobril razmejeno območje parcel,

| — | je bilo v drugem odstavku spremenjeno besedilo, da bi se upoštevale spremembe imen občin, izvedene v točki 1 oddelka IV, |
| --- | --- |

—

je bilo v drugem odstavku spremenjeno besedilo, da bi se upoštevale spremembe imen občin, izvedene v točki 1 oddelka IV,

| — | je bil posodobljen stolpec „občine“ preglednice, da ustreza imenom občin iz točke 1 oddelka IV. |
| --- | --- |

—

je bil posodobljen stolpec „občine“ preglednice, da ustreza imenom občin iz točke 1 oddelka IV.

Te spremembe ne vplivajo na enotni dokument.

5.   Območje v neposredni bližini

Območje v neposredni bližini

V točki 3 oddelka IV poglavja I specifikacije proizvoda je bil spremenjen odstavek zaradi navedbe vira, tj. uradnega geografskega kodeksa iz leta 2021, za opredelitev obsega območja, kot je vključeno v specifikacijo proizvoda. Ta navedba omogoča, da je razmejitev območja pravno varna.

Zaradi uvedbe sklica na uradni geografski kodeks iz leta 2021 je bil posodobljen seznam imen občin. Zato je črtano ime občine Kaysersberg in dodano ime občine Kaysersberg Vignoble ter pri tem navedeno, da je ta občina vključena delno, in sicer samo ozemlje pooblaščene občine Kaysersberg.

Te redakcijske spremembe ne spreminjajo obsega območja v neposredni bližini.

Zaradi teh sprememb je spremenjena točka 9 enotnega dokumenta.

6.   Trsni izbor

Trsni izbor

V točki 1 oddelka V poglavja I specifikacije proizvoda sta bili dodani besedni zvezi „— za bela vina:“ in „— za rdeča vina: iz sorte pinot noir N“, saj se je na nacionalni ravni obravnavala vloga za priznanje mirnih rdečih vin za nekatere označbe porekla „Alsace grand cru“. Sorta pinot noir N je edina dovoljena sorta vinske trte za ta rdeča vina. To je tudi edina sorta vinske trte, iz katere je dovoljeno pridelati rdeča vina z označbo porekla „Alsace“.

V točki 1(a), (b) in (e) oddelka V in točki 2(b) oddelka V sta bili imenu sort vinske trte muscats à petits grains dodani besedi „blancs“ in „roses“, da se popravi izpust v prejšnji različici specifikacije proizvoda.

Ta sprememba ne spreminja enotnega dokumenta.

7.   Gostota zasaditve

Gostota zasaditve

V točki 1(a) oddelka VI poglavja I specifikacije proizvoda sta bili dodani besedni zvezi „Za pridelavo belega vina“ in „Za pridelavo rdečega vina“, da se najmanjša gostota zasaditve loči po barvi vina. Navedene so gostote za označbe, iz katerih se lahko proizvede rdeče vino.

To dodajanje ne spreminja enotnega dokumenta.

V točki 1(a) oddelka VI poglavja I specifikacije proizvoda je bil določen datum začetka uporabe pravila o možnosti prilagoditve gostote z izkrčitvijo, tj. „25. oktober 2011“, s čimer se nadomešča besedilo „na datum potrditve veljavne specifikacije proizvoda“.

Zaradi te spremembe je spremenjena točka 5 enotnega dokumenta.

8.   Pravila rezi

Pravila rezi

V točki 1(b) oddelka VI poglavja I specifikacije proizvoda je pri belih vinih črtano pravilo o številu očes na trs na kvadratni meter talne površine, ki se je razlikovalo glede na sorte vinske trte, namesto tega pa je navedeno enotno pravilo o 18 očesih na trs.

Zaradi te spremembe se lahko uskladi besedilo specifikacij proizvodov alzaških označb porekla in poenostavijo metode nadzora.

Enotni dokument je spremenjen v točki 5.

Na začetek stavka je bilo dodano „Za bela vina“, saj se je na nacionalni ravni obravnavala vloga za priznanje mirnih rdečih vin za nekatere označbe porekla „Alsace grand cru“.

Dodana so bila pravila rezi za rdeče vino, največje število očes na trs pa je 14. To je manjše od števila, dovoljenega za pridelavo belih vin. To pravilo omogoča skladnost z donosi in pridelavo kakovostnega grozdja.

Te zadnje spremembe ne vplivajo na enotni dokument.

9.   Pravila o oblikovanju v špalir in višini listja

Pravila o oblikovanju v špalir in višini listja

V točki 1(c) oddelka VI poglavja I specifikacije proizvoda je bila črtana največja višina nosilne žice zavese in spremenjen način merjenja višine listja, privezanega na žice.

Te spremembe omogočajo, da se med rastjo upošteva višina listja, kar se je prej izvajalo le pri obveznosti glede uporabljenih sredstev.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

10.   Največja povprečna obremenitev na parcelo

Največja povprečna obremenitev na parcelo

V točki 1(d) oddelka VI poglavja I specifikacije proizvoda je bila zmanjšana vrednost največje povprečne obremenitve na parcelo za bela vina, in sicer z 10 000 kilogramov na hektar na 8 500 kilogramov na hektar, kar je skladno z zmanjšanjem donosa za ta vina.

V skladu z donosi belih in rdečih vin je bila določena vrednost za rdeča vina, ki je manjša od vrednosti za bela vina.

Te spremembe ne vplivajo na enotni dokument.

11.   Zrelost grozdja in najmanjši volumenski delež naravnega alkohola

Zrelost grozdja in najmanjši volumenski delež naravnega alkohola

V točki 2(a) oddelka VII poglavja I specifikacije proizvoda je bila spremenjena preglednica zaradi upoštevanja vloge za priznanje mirnih rdečih vin, ki se na nacionalni ravni obravnava za nekatere označbe porekla „Alsace grand cru“.

Za te označbe „Alsace grand cru“ za rdeča vina so bile določene najnižje vsebnosti sladkorja v grozdju ob trgatvi in njihov najmanjši volumenski delež naravnega alkohola.

Ti navedbi ne vplivata na enotni dokument.

Za bela vina so bile najnižje vsebnosti sladkorja v grozdju povišane za 2 ali 3 grame na liter mošta zaradi ohranjanja enake razlike 1 vol. % od vsake vrednosti najmanjšega volumenskega deleža naravnega alkohola kot v prejšnji različici specifikacije proizvoda. Organ za zaščito in upravljanje, ki je izbral način izračuna za spremembo gramov sladkorja v alkohol, je za bela vina uporabil vrednost 17 gramov sladkorja za 1 vol. %, v prvotni različici specifikacije proizvoda pa vrednost 16,83. To vrednost 17 je med pripravo prve različice specifikacije proizvoda priporočil pristojni nacionalni odbor INAO.

Te spremembe ne vplivajo na enotni dokument.

12.   Donos

Donos

V točkah 1 in 2 oddelka VIII poglavja I specifikacije proizvoda so bili zmanjšani donosi in največji donosi, kar omogoča boljši nadzor nad kakovostjo pridelave za bela vina in bela vina z izrazom „vendanges tardives“ po hierarhični razvrstitvi označb alzaške regije.

Točka 5 enotnega dokumenta je spremenjena za največje donose.

Za vina brez izrazov je dodano „Bela vina“, saj se je na nacionalni ravni obravnavala vloga za priznanje mirnih rdečih vin za nekatere označbe porekla „Alsace grand cru“.

Donosi in največji donosi za rdeča vina so določeni v skladu s hierarhično razvrstitvijo označb alzaške regije, torej pri manjših vrednostih kot za označbe grand cru.

grand cru

Te zadnje spremembe ne vplivajo na enotni dokument.

13.   Jabolčno-mlečnokislinsko vrenje, vsebnost fermentirnih sladkorjev za rdeča vina

Jabolčno-mlečnokislinsko vrenje, vsebnost fermentirnih sladkorjev za rdeča vina

V točki 1(c) oddelka IX poglavja I specifikacije proizvoda je bilo določeno, da se za rdeča vina dokonča jabolčno-mlečnokislinsko vrenje.

Za zagotovitev nadzora nad tem pravilom je bilo določeno, da ustekleničena vina vsebujejo največ 0,4 grama jabolčne kisline na liter.

V točki 1(d) oddelka IX specifikacije proizvoda je bilo za rdeča vina določeno, da po vrenju vsebujejo največ 2 grama fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) na liter.

Enotni dokument ni spremenjen.

14.   Prepoved povečanja najmanjšega volumenskega deleža naravnega alkohola za rdeča vina

Prepoved povečanja najmanjšega volumenskega deleža naravnega alkohola za rdeča vina

V točki 1(e) oddelka IX poglavja I specifikacije proizvoda je bilo določeno, da se rdeča vina ne smejo obogatiti. Ta omejitev, ki se uporablja za obdelavo, je skladna z razmejitvijo parcel za pridelavo grozdja, najmanjšo gostoto zasaditve, pravili rezi in majhnimi vrednostmi donosov.

Enotni dokument ni spremenjen.

15.   Vrelna zmogljivost za vinifikacijo

Vrelna zmogljivost za vinifikacijo

V točki 1(g) oddelka IX poglavja I specifikacije proizvoda je bil zmanjšan koeficient za izračun vrelne zmogljivosti za vinifikacijo.

Ni treba, da je razmerje med pridelkom v prejšnji trgatvi in vrelno zmogljivostjo tako veliko.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

16.   Datum konca zorenja in dajanja na potrošniški trg za rdeča vina

Datum konca zorenja in dajanja na potrošniški trg za rdeča vina

V točki 2 oddelka IX poglavja I specifikacije proizvoda je bilo določeno, da rdeča vina zorijo najmanj do 1. oktobra leta, ki sledi letu trgatve. Za vina iz grozdja sorte pinot noir N s teh območij je potrebno najkrajše obdobje, da se dobro izrazijo njihove lastnosti.

V točki 5(a) oddelka IX poglavja I specifikacije proizvoda je bilo navedeno, da se lahko rdeča vina po obdobju zorenja dajo na potrošniške trge šele od 1. oktobra leta, ki sledi letu trgatve.

Te spremembe ne vplivajo na enotni dokument.

17.   Nadzor ustekleničenih serij

Nadzor ustekleničenih serij

V točki 3(b) oddelka IX poglavja I specifikacije proizvoda je bilo črtano pravilo o shranjevanju steklenic z vinskimi vzorci za nadzor ustekleničenih serij.

To pravilo je nadzorni ukrep, katerega izvajanje se prenese v načrt nadzora označbe.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

18.   Skladiščenje ustekleničenih vin

Skladiščenje ustekleničenih vin

V točki 4 oddelka IX poglavja I specifikacije proizvoda so bile določene značilnosti kraja skladiščenja ustekleničenih vin.

To omogoča, da izvajalci dejavnosti bolje razumejo to pravilo, in olajšuje nadzor nad njim.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

19.   Človeški dejavniki, ki prispevajo k povezavi z geografskim območjem

Človeški dejavniki, ki prispevajo k povezavi z geografskim območjem

V točki 1(b) oddelka X poglavja I specifikacije proizvoda je bilo spremenjeno besedilo, da se upošteva vloga za priznanje mirnih rdečih vin za označbi porekla „Alsace grand cru Hengst“ in „Alsace grand cru Kirchberg de Barr“:

| — | za kontrolirano označbo porekla „Alsace grand cru Hengst“ so bile dodane naslednje informacije: priznana je bila leta 2022 za rdeča vina in je dovoljena le sorta pinot noir N, najmanjša gostota zasaditve je 5 500 trsov na hektar za pridelavo rdečega vina, ki se ne sme obogatiti in zori najmanj 10 mesecev. |
| --- | --- |

—

za kontrolirano označbo porekla „Alsace grand cru Hengst“ so bile dodane naslednje informacije: priznana je bila leta 2022 za rdeča vina in je dovoljena le sorta pinot noir N, najmanjša gostota zasaditve je 5 500 trsov na hektar za pridelavo rdečega vina, ki se ne sme obogatiti in zori najmanj 10 mesecev.

| — | za kontrolirano označbo porekla „Alsace grand cru Kirchberg de Barr“ so dodane naslednje informacije: priznana leta 2022 za rdeča vina, dovoljena je le sorta pinot noir N, najmanjša gostota zasaditve je 5 000 trsov na hektar za pridelavo rdečega vina, ki se ne sme obogatiti in zori najmanj 10 mesecev. |
| --- | --- |

—

za kontrolirano označbo porekla „Alsace grand cru Kirchberg de Barr“ so dodane naslednje informacije: priznana leta 2022 za rdeča vina, dovoljena je le sorta pinot noir N, najmanjša gostota zasaditve je 5 000 trsov na hektar za pridelavo rdečega vina, ki se ne sme obogatiti in zori najmanj 10 mesecev.

V točki 1(b) oddelka X specifikacije proizvoda so črtane informacije, da je bilo o priznanju obeh označb porekla odločeno za bele sorte vinske trte, in so dodane besede „za bela vina“, kadar je to potrebno za razumljivost besedila.

Ta sprememba ne spreminja enotnega dokumenta.

Imenu sort vinske trte muscats à petits grains sta dodani besedi „blancs“ in „roses“, da se popravi izpust v prejšnji različici specifikacije proizvoda. Ta dodatek ne vpliva na enotni dokument.

20.   Opis vina

Opis vina

V točki 2 oddelka X poglavja I specifikacije proizvoda je bil dodan opis videza belih vin za njihovo natančnejšo opredelitev.

Glede prvih dveh opisanih vrst vina je bilo dodano: „Obe vrsti vina sta zelo intenzivne barve, ki sega do zlato rumene.“

Glede drugih dveh opisanih vrst vina je bilo dodano: „Obe vrsti vina sta zelo intenzivne barve, ki sega do jantarno rumene.“

Spremenjena je točka 4 enotnega dokumenta.

Za označbi porekla „Alsace grand cru Hengst“ in „Alsace grand cru Kirchberg de Barr“ je dodan opis glavnih organoleptičnih lastnosti rdečih vin.

Ti opisi ne vplivajo na enotni dokument.

21.   Povezava z geografskim območjem

Povezava z geografskim območjem

V točki 3 oddelka X poglavja I specifikacije proizvoda so za označbo porekla „Alsace grand cru Hengst“ elementi o povezavi med geografskim poreklom in lastnostmi vina, ki se lahko uporabljajo tudi za rdeča vina s to označbo, dopolnjeni z informacijami, značilnimi za rdeča vina.

Enotni dokument ni spremenjen.

22.   Prehodni ukrepi

Prehodni ukrepi

V točki 2 oddelka XI poglavja I specifikacije proizvoda je bila v skladu s spremembami v oddelku VI poglavja I črtana največja višina nosilne žice zavese in zmanjšano največje število očes na trs.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

23.   Obvezna navedba vsebnosti sladkorja na etiketi in drugih nosilcih podatkov za bela vina

Obvezna navedba vsebnosti sladkorja na etiketi in drugih nosilcih podatkov za bela vina

V točki 2(d) oddelka XII poglavja I specifikacije proizvoda je bilo namesto prejšnjega besedila vstavljeno novo, da bi doslej neobvezna navedba vsebnosti sladkorja, kot je opredeljena v Uredbi (EU) 2019/33, postala obvezna.

Ta navedba potrošnikom omogoča boljšo razumljivost te vrste vina.

To novo pravilo pa ne velja za vina s tradicionalnima izrazoma „vendanges tardives“ in „sélection de grains nobles“.

Dopolnjena je bila točka 9 enotnega dokumenta.

Začetna podtočka (d) v točki 2 oddelka XII specifikacije proizvoda je bila spremenjena v (e).

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

24.   Predhodna izjava o namembnosti parcele

Predhodna izjava o namembnosti parcele

V točki 1 oddelka I poglavja II specifikacije proizvoda je bilo dodano pojasnilo pravil za predhodno izjavo o namembnosti parcele, ki ga izvajalec dejavnosti predloži organu za zaščito in upravljanje označb porekla „Alsace grand cru“, če opusti svoj del pridelave s to označbo.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime

Ime

Alsace grand cru Steinert

2.   Vrsta geografske označbe

Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

4.   Opis vina

Opis vina

1.

KRATEK OPIS

Vina so mirna bela vina.

Vina imajo najmanj 12,5-odstotni volumenski delež naravnega alkohola za sorti gewurztraminer Rs in pinot gris G ter 11-odstotni volumenski delež za druge sorte vinske trte. Volumenski delež skupnega alkohola vin iz sort gewurztraminer Rs in pinot gris G po obogatitvi ne sme presegati 15 %, vin iz drugih sort vinske trte pa ne 14 %.

Druge analitske lastnosti so določene z zakonodajo Unije.

Za odlična bela starana vina je značilna izrazita svežina, ki izhaja iz visoke vsebnosti vinske kisline v povezavi z dobro zrelim grozdjem. Ime označbe se lahko dopolni z imenom v rabi, če so vina pridobljena izključno iz sort vinske trte, za katera se lahko uporablja zadevno ime. Vsebujejo veliko barvil, so zelo kompleksna in bogata z ekstrakti različnih okusov. Imajo zelo dolg pookus, sčasoma pa postanejo še kompleksnejša.

Ločimo: — suha, mineralna vina, — aromatična, sadna, oljnata in bogata vina. Obe vrsti vina sta zelo intenzivne barve, ki sega do zlato rumene.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | v miliekvivalentih na liter |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

v miliekvivalentih na liter

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

2.   Označba, dopolnjena z izrazom „vendanges tardives“ (pozna trgatev)

Označba, dopolnjena z izrazom „vendanges tardives“ (pozna trgatev)

KRATEK OPIS

Vina imajo najmanj 16-odstotni volumenski delež naravnega alkohola za sorti gewurztraminer Rs in pinot gris G ter 14,5-odstotni volumenski delež za druge sorte vinske trte.

Druge analitske lastnosti so določene z zakonodajo Unije.

Vina, označena z izrazom „vendanges tardives“ (pozna trgatev), imajo pogosto zelo eksotične arome po kandiranem sadju in svež zaton. So zelo koncentrirana in imajo zelo obstojen vonj. Ta vina so zelo intenzivne barve, ki sega do jantarno rumene.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | v miliekvivalentih na liter |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

v miliekvivalentih na liter

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

3.   Označba, dopolnjena z izrazom „sélection de grains nobles“ (plemeniti jagodni izbor)

Označba, dopolnjena z izrazom „sélection de grains nobles“ (plemeniti jagodni izbor)

KRATEK OPIS

Vina imajo najmanj 18,2-odstotni volumenski delež naravnega alkohola za sorti gewurztraminer Rs in pinot gris G ter 16,4-odstotni volumenski delež za druge sorte vinske trte.

Druge analitske lastnosti so določene z zakonodajo Unije.

Vina, označena z izrazom „sélection de grains nobles“ (plemeniti jagodni izbor), so bolj koncentrirana, močnejša in imajo neredko arome sadnih želejev. So zelo koncentrirana in imajo zelo obstojen vonj. Ta vina so zelo intenzivne barve, ki sega do jantarno rumene.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | v miliekvivalentih na liter |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

v miliekvivalentih na liter

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5.   Enološki postopki

Enološki postopki

5.1.   Posebni enološki postopki

Posebni enološki postopki

1.   Gojitvene oblike: gostota zasaditve

Gojitvene oblike: gostota zasaditve

Pridelovalna praksa

Najmanjša gostota zasaditve vinske trte je 4 500 trsov na hektar.

Razdalja med vrstami ne sme biti večja od 2 metrov.

Razmik med trsi v isti vrsti je najmanj 0,75 metra in največ 1,50 metra.

Od 25. oktobra 2011 z izkrčitvijo vrst na parceli med največjimi vrstami ne sme nastati razmik, širši od 3 metrov.

2.   Gojitvene oblike: pravila rezi

Gojitvene oblike: pravila rezi

Pridelovalna praksa

Vinska trta se obrezuje z rezjo na enojni ali dvojni guyot in z največ 18 očesi na trs.

3.   Trgatev

Trgatev

Pridelovalna praksa

Vina so pridelana iz ročno trganega grozdja.

4.   Povečanje najmanjšega volumenskega deleža naravnega alkohola:

Povečanje najmanjšega volumenskega deleža naravnega alkohola:

Posebni enološki postopek

Povečanje najmanjšega povprečnega volumenskega deleža naravnega alkohola ne sme preseči

| | 0,5 vol. % za vina iz sort gewurztraminer B in pinot gris G ter |
| --- | --- |

0,5 vol. % za vina iz sort gewurztraminer B in pinot gris G ter

| | 1,5 vol. % za vina iz drugih sort vinske trte. |
| --- | --- |

1,5 vol. % za vina iz drugih sort vinske trte.

Vina, za katera se lahko uporabi izraz „vendanges tardives“ (pozna trgatev) ali „sélection de grains nobles“ (plemeniti jagodni izbor), se ne smejo obogatiti.

5.   Obdelava

Obdelava

Omejitve pri obdelavi

Uporaba lesenih trsk je prepovedana.

6.   Zorenje vina

Zorenje vina

Posebni enološki postopek

Vina zorijo najmanj do 1. junija leta, ki sledi letu trgatve.

Vina, za katera se lahko uporabi izraz „vendanges tardives“ ali „sélection de grains nobles“, zorijo najmanj do 1. junija drugega leta po letu trgatve.

5.2.   Največji donosi

Največji donosi

1.   Označba, ki je dopolnjena z izrazom „vendanges tardives“ (pozna trgatev)

Označba, ki je dopolnjena z izrazom „vendanges tardives“ (pozna trgatev)

60 hektolitrov na hektar

2.   Označba, dopolnjena z izrazom „sélection de grains nobles“ (plemeniti jagodni izbor)

Označba, dopolnjena z izrazom „sélection de grains nobles“ (plemeniti jagodni izbor)

48 hektolitrov na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Razmejeno geografsko območje

Trgatev, vinifikacija, obdelava in zorenje vina potekajo na ozemlju naslednjih občin po uradnem geografskem kodeksu iz leta 2021:

| — | departma Haut-Rhin: celotne občine: Ammerschwihr, Beblenheim, Bennwihr, Bergheim, Bergholtz, Eguisheim, Gueberschwihr, Guebwiller, Hattstatt, Hunawihr, Ingersheim, Katzenthal, Mittelwihr, Niedermorschwihr, Orschwihr, Pfaffenheim, Ribeauvillé, Riquewihr, Rodern, Rouffach, Saint-Hippolyte, Soultzmatt, Thann, Turckheim, Vieux-Thann, Voegtlinshoffen, Westhalten, Wettolsheim, Wintzenheim, Wuenheim in Zellenberg, |
| --- | --- |

—

departma Haut-Rhin: celotne občine: Ammerschwihr, Beblenheim, Bennwihr, Bergheim, Bergholtz, Eguisheim, Gueberschwihr, Guebwiller, Hattstatt, Hunawihr, Ingersheim, Katzenthal, Mittelwihr, Niedermorschwihr, Orschwihr, Pfaffenheim, Ribeauvillé, Riquewihr, Rodern, Rouffach, Saint-Hippolyte, Soultzmatt, Thann, Turckheim, Vieux-Thann, Voegtlinshoffen, Westhalten, Wettolsheim, Wintzenheim, Wuenheim in Zellenberg,

del občine: Kaysersberg Vignoble (samo ozemlji pooblaščenih občin Kientzheim in Sigolsheim),

| — | departma Bas-Rhin: Andlau, Barr, Bergbieten, Blienschwiller, Dahlenheim, Dambach-la-Ville, Eichhoffen, Kintzheim, Marlenheim, Mittelbergheim, Molsheim, Nothalten, Scharrachbergheim-Irmstett in Wolxheim. |
| --- | --- |

—

departma Bas-Rhin: Andlau, Barr, Bergbieten, Blienschwiller, Dahlenheim, Dambach-la-Ville, Eichhoffen, Kintzheim, Marlenheim, Mittelbergheim, Molsheim, Nothalten, Scharrachbergheim-Irmstett in Wolxheim.

Pri delno vključenih občinah se na zadevni občini hrani zemljevid, ki opredeljuje meje geografskega območja.

Zemljevidi geografskega območja so na voljo na spletišču nacionalnega inštituta za poreklo in kakovost (INAO – Institut national de l‘origine et de la qualité).

7.   Sorte vinske trte

Sorte vinske trte

Gewurztraminer Rs

Muscat ottonel B – muscat, moscato

Muscat à petits grains blancs B – muscat, moscato

Muscat à petits grains roses Rs – muscat, moscato

Pinot gris G

Riesling B

8.   Opis povezave

Opis povezave

Kontrolirana označba porekla „Alsace grand cru Steinert“, ki uživa ugodne podnebne razmere, značilne za alzaško vinorodno območje, leži na eni najboljših leg tega območja. Na vinorodnem območju, umeščenem v slikovito alzaško pokrajino, se pridelajo zelo izrazita vina posebnega značaja in edinstvenega značaja.

Ob pretežno suhem mezopodnebju daje ta preplet dejavnikov močna, iskrena in trdna vina s srednjo vsebnostjo kislin. Arome so večinoma sadne in cvetne z začimbnimi in mentolnimi notami.

Izvrstne podnebne razmere pozno jeseni, ugodne za zgoščevanje grozdnega soka na trti in razvoj plemenite plesni, omogočajo pridelavo vin iz prezrelega grozdja.

Zorenje, določeno v specifikaciji proizvoda, omogoča izboljšanje vina.

Alzaški vinogradniki s sprejetjem strogih pravil proizvodnje, kot sta dobra izpostavljenost površine listov in ročna trgatev, ohranjajo značilne lastnosti vin, priznanih zaradi svoje kompleksnosti in primernosti za dolgo shranjevanje.

Vina spadajo v vina najvišje kakovosti te regije. So bolj cenjena kot vina s kontrolirano označbo porekla „Alsace“.

Knjiga Médard Barth „Der Rebbau des Elsass und die Absatzgebieten Seiner Weine“ (Alzaško vinogradništvo in prodajna območja njegovih vin) je bila napisana leta 1958 in navaja povezavo med tem ozemljem in opatijo Muri, zibelko Habsburške dinastije, vse od leta 1058.

9.   Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Območje v neposredni bližini

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za vinifikacijo, obdelavo in zorenje vina, obsega ozemlje naslednjih občin po uradnem geografskem kodeksu iz leta 2021:

| — | departma Haut-Rhin: celotne občine: Bergholtz-Zell, Berrwiller, Buhl, Cernay, Colmar, Gundolsheim, Hartmanswiller, Herrlisheim, Houssen, Husseren-les-Châteaux, Jungholtz, Leimbach, Obermorschwihr, Osenbach, Ostheim, Rorschwihr, Soultz, Steinbach, Uffholtz, Walbach, Wattwiller, Wihr-au-Val in Zimmerbach, |
| --- | --- |

—

departma Haut-Rhin: celotne občine: Bergholtz-Zell, Berrwiller, Buhl, Cernay, Colmar, Gundolsheim, Hartmanswiller, Herrlisheim, Houssen, Husseren-les-Châteaux, Jungholtz, Leimbach, Obermorschwihr, Osenbach, Ostheim, Rorschwihr, Soultz, Steinbach, Uffholtz, Walbach, Wattwiller, Wihr-au-Val in Zimmerbach,

del občine: Kaysersberg Vignoble (samo ozemlje pooblaščene občine Kaysersberg),

| — | departma Bas-Rhin: Albé, Avolsheim, Balbronn, Bernardswiller, Bernardvillé, Bischoffsheim, Boersch, Bourgheim, Châtenois, Cleebourg, Dachstein, Dangolsheim, Dieffenthal, Dorlisheim, Epfig, Ergersheim, Ernolsheim-Bruche, Fessenheim-le-Bas, Flexbourg, Furdenheim, Gertwiller, Gimbrett-Berstett, Goxwiller, Heiligenstein, Itterswiller, Kienheim, Kirchheim, Kuttolsheim, Mittelhausen, Mutzig, Nordheim, Oberhoffen-les-Wissenbourg, Obernai, Odratzheim, Orschwiller, Osthoffen, Ottrott, Petersbach, Reichsfeld, Riedseltz, Rosenwiller, Rosheim, Rott, Saint-Nabor, Saint-Pierre, Scherwiller, Seebach, Soultz-les-Bains, Steinseltz, Stotzheim, Strasbourg, Traenheim, Villé, Wangen, Westhoffen, Wissembourg in Zellwiller. |
| --- | --- |

—

departma Bas-Rhin: Albé, Avolsheim, Balbronn, Bernardswiller, Bernardvillé, Bischoffsheim, Boersch, Bourgheim, Châtenois, Cleebourg, Dachstein, Dangolsheim, Dieffenthal, Dorlisheim, Epfig, Ergersheim, Ernolsheim-Bruche, Fessenheim-le-Bas, Flexbourg, Furdenheim, Gertwiller, Gimbrett-Berstett, Goxwiller, Heiligenstein, Itterswiller, Kienheim, Kirchheim, Kuttolsheim, Mittelhausen, Mutzig, Nordheim, Oberhoffen-les-Wissenbourg, Obernai, Odratzheim, Orschwiller, Osthoffen, Ottrott, Petersbach, Reichsfeld, Riedseltz, Rosenwiller, Rosheim, Rott, Saint-Nabor, Saint-Pierre, Scherwiller, Seebach, Soultz-les-Bains, Steinseltz, Stotzheim, Strasbourg, Traenheim, Villé, Wangen, Westhoffen, Wissembourg in Zellwiller.

Pakiranje na območju

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

pakiranje na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Vina se stekleničijo v tako imenovano rensko ali alzaško steklenico (višja steklenica valjasto stožčaste oblike z dolgim vratom), ki ustreza določbam uredbe št.°55-673 z dne 20. maja 1955, odloka z dne 13. maja 1959 in uredbe z dne 19. marca 1963, druge vrste steklenic pa se ne smejo uporabljati.

Vina se od sprejetja zakona z dne 5. julija 1972 obvezno stekleničijo v departmajih Bas-Rhin in Haut-Rhin v rensko ali alzaško steklenico, opisano v uredbi iz leta 1955.

Navedba letnika

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Letnik je treba obvezno navesti skupaj z imenom označbe, v prijavah pridelka grozdja in zalog, v spremnih dokumentih, v oglasih, prospektih, na etiketah, računih ali na kakršni koli embalaži.

Ime v rabi

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Ime kontrolirane označbe porekla se lahko dopolni z enim od imen v rabi, če so vina pridobljena izključno iz sort vinske trte, za katera se lahko uporablja zadevno ime.

Na isti etiketi je prepovedano navesti dve ali več imen v rabi.

Ta imena v rabi so:

Gewurztraminer,

Muscat,

Muscat Ottonel,

Pinot gris in

Riesling.

Tradicionalna izraza „vendanges tardives“ (pozna trgatev) in „sélection de grains nobles“ (plemeniti jagodni izbor).

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Na vinih, za katera se lahko uporabi izraz „vendanges tardives“ ali „sélection de grains nobles“, se obvezno navedeta:

| — | letnik, |
| --- | --- |

—

letnik,

| — | in eno od imen v rabi. |
| --- | --- |

—

in eno od imen v rabi.

Navedba vsebnosti sladkorja

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Bela vina, za katera se v skladu s to specifikacijo proizvoda uporablja ena od 51 kontroliranih označb porekla „Alsace Grand Cru – kraj“, razen izrazov „vendanges tardives“ (pozna trgatev) in „sélection de grains nobles“ (plemeniti jagodni izbor), in ki so predstavljena pod navedeno označbo, se ne smejo oglaševati, odposlati, dati v promet ali prodati, ne da bi bila v oglasih, prospektih, na etiketah, računih in kakršni koli embalaži z razločno pisavo navedena vsebnost sladkorja, kot je opredeljena v predpisih EU.

Povezava na specifikacijo proizvoda

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-4cec3ff9-abd4-4253-a1db-245ddd809faa

---

(1)  UL L 9, 11.1.2019, str. 2.

1

---

| 3.10.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 379/29 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 379/29

---

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2022/C 379/11)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„Alsace grand cru Zotzenberg“

PDO-FR-A0916-AM02

Datum obvestila: 20. julij 2022

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1.   Dodatna navedba

V oddelku 1 točke II poglavja I specifikacije proizvoda sta bili dodani naslednji imeni v rabi „Sylvaner“ in „Pinot noir“ ter ustrezni sorti vinske trte „sylvaner B“ oziroma „pinot noir N“.

Ime v rabi „Sylvaner“ je bilo dodano zaradi popravka izpusta v prvi različici specifikacije proizvoda. V točki 1(b) oddelka X poglavja I te prve različice je navedeno, da se dovoljene sorte vinske trte „lahko vinificirajo in tržijo s svojimi imeni“, vendar ustrezno ime v rabi ni bilo dodano na seznam možnih imen v rabi. Z nacionalno odločbo, sprejeto pred potrditvijo prve različice specifikacije proizvoda, je bila k dovoljenim sortam vinske trte za pridelavo vin z označbo porekla „Alsace grand cru Zotzenberg“ dodana sorta sylvaner B, pri čemer so se upoštevali lokalni običaji in sloves teh vin.

Zaradi te spremembe je spremenjena točka 9 enotnega dokumenta.

V specifikacijo proizvoda je bilo dodano ime v rabi „Pinot noir“, saj se je na nacionalni ravni obravnavala vloga za priznanje mirnih rdečih vin za določene označbe porekla „Alsace grand cru“. Sorta pinot noir N je edina dovoljena sorta vinske trte za ta rdeča vina.

V točki 1 oddelka II poglavja I specifikacije proizvoda za sorte vinske trte muscats à petits grains, ki ustrezajo imenu v rabi „Muscat“, sta bili imenu teh sort dodani besedi „blancs“ (beli) in „roses“ (rožnati) zaradi popravka izpusta v prejšnji različici specifikacije proizvoda.

Ti zadnji dve spremembi ne vplivata na enotni dokument.

2.   Vrste proizvodov

V oddelku III poglavja I specifikacije proizvoda je bilo spremenjeno besedilo zaradi navedbe, da kontrolirane označbe porekla iz veljavne specifikacije proizvoda niso več izključno označbe, namenjene za mirna bela vina.

Kontrolirani označbi porekla „Alsace grand cru“, namenjeni za mirna bela in rdeča vina, sta poimensko navedeni („Alsace grand cru Hengst“ in „Alsace grand cru Kirchberg de Barr“).

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

3.   Geografsko območje

V točki 1 oddelka IV poglavja I specifikacije proizvoda je bil dodan odstavek zaradi navedbe datumov, ko je pristojni nacionalni odbor INAO potrdil geografsko območje, in navedbe vira, tj. uradnega geografskega kodeksa iz leta 2021, za opredelitev obsega območja, kot je vključeno v specifikacijo proizvoda. Ta navedba omogoča, da je razmejitev območja pravno varna.

Datumi potrditve so bili tako dodani uradnemu besedilu, ki opredeljuje označbo porekla.

Zaradi uvedbe sklica na uradni geografski kodeks iz leta 2021 je bil posodobljen seznam imen občin. Tako sta bili črtani občini Kientzheim in Sigolsheim, saj je njuno ozemlje odslej priključeno občini Kaysersberg Vignoble.

Te redakcijske spremembe ne spreminjajo obsega geografskega območja.

V točki 1 sta bila prav tako dodana naslednja stavka:

„Zemljevidi geografskega območja so na voljo na spletišču nacionalnega inštituta za poreklo in kakovost (INAO – Institut national de l‘origine et de la qualité).

Za delno vključeno občino se na občini hrani zemljevid, ki opredeljuje meje geografskega območja.“

Zaradi teh sprememb se je spremenila točka 6 enotnega dokumenta.

4.   Razmejeno območje parcel

V točki 2 oddelka IV poglavja I specifikacije proizvoda:

| — | je bila v prvem odstavku zaradi popravka izpusta dodana informacija „6. in 7. september 2006“, kar ustreza datumu, ko je pristojni nacionalni organ odobril razmejeno območje parcel, |
| --- | --- |

—

je bila v prvem odstavku zaradi popravka izpusta dodana informacija „6. in 7. september 2006“, kar ustreza datumu, ko je pristojni nacionalni organ odobril razmejeno območje parcel,

| — | je bilo v drugem odstavku spremenjeno besedilo, da bi se upoštevale spremembe imen občin, izvedene v točki 1 oddelka IV, |
| --- | --- |

—

je bilo v drugem odstavku spremenjeno besedilo, da bi se upoštevale spremembe imen občin, izvedene v točki 1 oddelka IV,

| — | je bil posodobljen stolpec „občine“ preglednice, da ustreza imenom občin iz točke 1 oddelka IV. |
| --- | --- |

—

je bil posodobljen stolpec „občine“ preglednice, da ustreza imenom občin iz točke 1 oddelka IV.

| — | Te spremembe ne vplivajo na enotni dokument. |
| --- | --- |

—

Te spremembe ne vplivajo na enotni dokument.

5.   Območje v neposredni bližini

V točki 3 oddelka IV poglavja I specifikacije proizvoda je bil spremenjen odstavek zaradi navedbe vira, tj. uradnega geografskega kodeksa iz leta 2021, za opredelitev obsega območja, kot je vključeno v specifikacijo proizvoda. Ta navedba omogoča, da je razmejitev območja pravno varna.

Zaradi uvedbe sklica na uradni geografski kodeks iz leta 2021 je bil posodobljen seznam imen občin. Zato je črtano ime občine Kaysersberg in dodano ime občine Kaysersberg Vignoble ter pri tem navedeno, da je ta občina vključena delno, in sicer samo ozemlje pooblaščene občine Kaysersberg.

Te redakcijske spremembe ne spreminjajo obsega območja v neposredni bližini.

Zaradi teh sprememb se je spremenila točka 9 enotnega dokumenta.

6.   Trsni izbor

V točki 1 oddelka V poglavja I specifikacije proizvoda sta dodani besedni zvezi „— za bela vina:“ in „— za rdeča vina: iz sorte pinot noir N“, saj se je na nacionalni ravni obravnavala vloga za priznanje mirnih rdečih vin za nekatere označbe porekla „Alsace grand cru“. Sorta pinot noir N je edina dovoljena sorta vinske trte za ta rdeča vina. To je tudi edina sorta vinske trte, iz katere je dovoljeno pridelati rdeča vina z označbo porekla „Alsace“.

V točki 1(a), (b) in (e) oddelka V in točki 2(b) oddelka V sta bili imenu sort vinske trte muscats à petits grains dodani besedi „blancs“ in „roses“, da se popravi izpust v prejšnji različici specifikacije proizvoda.

Ta sprememba ne spreminja enotnega dokumenta.

7.   Gostota zasaditve

V točki 1(a) oddelka VI poglavja I specifikacije proizvoda sta bili dodani besedni zvezi „Za pridelavo belega vina“ in „Za pridelavo rdečega vina“, da se najmanjša gostota zasaditve loči po barvi vina. Navedene so gostote za označbe, iz katerih se lahko proizvede rdeče vino.

V točki 1(a) oddelka VI poglavja I specifikacije proizvoda je bil določen datum začetka uporabe pravila o možnosti prilagoditve gostote z izkrčitvijo, tj. „25. oktober 2011“, s čimer se nadomešča besedilo „na datum potrditve veljavne specifikacije proizvoda“.

Zaradi te spremembe je spremenjena točka 5 enotnega dokumenta.

8.   Pravila rezi

V točki 1(b) oddelka VI poglavja I specifikacije proizvoda je pri belih vinih črtano pravilo o številu očes na trs na kvadratni meter talne površine, ki se je razlikovalo glede na sorte vinske trte, namesto tega pa je navedeno enotno pravilo o 18 očesih na trs.

Zaradi te spremembe se lahko uskladi besedilo specifikacij proizvodov alzaških označb porekla in poenostavijo metode nadzora.

Enotni dokument je spremenjen v točki 5.

Na začetek stavka je bilo dodano „Za bela vina“, saj se je na nacionalni ravni obravnavala vloga za priznanje mirnih rdečih vin za nekatere označbe porekla „Alsace grand cru“.

Dodana so bila pravila rezi za rdeče vino, največje število očes na trs pa je 14. To je manjše od števila, dovoljenega za pridelavo belih vin. To pravilo omogoča skladnost z donosi in pridelavo kakovostnega grozdja.

Te zadnje spremembe ne vplivajo na enotni dokument.

9.   Pravila o oblikovanju v špalir in višini listja

V točki 1(c) oddelka VI poglavja I specifikacije proizvoda je bila črtana največja višina nosilne žice zavese in spremenjen način merjenja višine listja, privezanega na žice.

Te spremembe omogočajo, da se med rastjo upošteva višina listja, kar se je prej izvajalo le pri obveznosti glede uporabljenih sredstev.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

10.   Največja povprečna obremenitev na parcelo

V točki 1(d) oddelka VI poglavja I specifikacije proizvoda je bila zmanjšana vrednost največje povprečne obremenitve na parcelo za bela vina, in sicer z 10 000 kilogramov na hektar na 8 500 kilogramov na hektar, kar je skladno z zmanjšanjem donosa za ta vina.

V skladu z donosi belih in rdečih vin je bila določena vrednost za rdeča vina, ki je manjša od vrednosti za bela vina.

Te spremembe ne vplivajo na enotni dokument.

11.   Zrelost grozdja

V točki 2(a) oddelka VII poglavja I specifikacije proizvoda je bila spremenjena preglednica zaradi upoštevanja vloge za priznanje mirnih rdečih vin, ki se na nacionalni ravni obravnava za nekatere označbe porekla „Alsace grand cru“.

Za te označbe „Alsace grand cru“ za rdeča vina so bile določene najnižje vsebnosti sladkorja v grozdju ob trgatvi in njihov najmanjši volumenski delež naravnega alkohola.

Ti navedbi ne vplivata na enotni dokument.

Za bela vina so bile najnižje vsebnosti sladkorja v grozdju povišane za 2 ali 3 grame na liter mošta zaradi ohranjanja enake razlike 1 vol. % od vsake vrednosti najmanjšega volumenskega deleža naravnega alkohola kot v prejšnji različici specifikacije proizvoda. Organ za zaščito in upravljanje, ki je izbral način izračuna za spremembo gramov sladkorja v alkohol, je za bela vina uporabil vrednost 17 gramov sladkorja za 1 vol. %, v prvotni različici specifikacije proizvoda pa vrednost 16,83. To vrednost 17 je med pripravo prve različice specifikacije proizvoda priporočil pristojni nacionalni odbor INAO.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

12.   Donos

V točkah 1 in 2 oddelka VIII poglavja I specifikacije proizvoda so bili zmanjšani donosi in največji donosi, kar omogoča boljši nadzor nad kakovostjo pridelave za bela vina in bela vina z izrazom „vendanges tardives“ po hierarhični razvrstitvi označb alzaške regije.

Za vina brez izrazov je dodano „Bela vina“, saj se je na nacionalni ravni obravnavala vloga za priznanje mirnih rdečih vin za nekatere označbe porekla „Alsace grand cru“.

Donosi in največji donosi za rdeča vina so določeni v skladu s hierarhično razvrstitvijo označb alzaške regije, torej pri manjših vrednostih kot za označbe grand cru.

Točka 5 enotnega dokumenta je spremenjena za največje donose.

13.   Jabolčno-mlečnokislinsko vrenje, vsebnost fermentirnih sladkorjev

V točki 1(c) oddelka IX poglavja I specifikacije proizvoda je bilo določeno, da se za rdeča vina dokonča jabolčno-mlečnokislinsko vrenje.

Za zagotovitev nadzora nad tem pravilom je bilo določeno, da ustekleničena vina vsebujejo največ 0,4 grama jabolčne kisline na liter.

V točki 1(d) oddelka IX specifikacije proizvoda je bilo za rdeča vina določeno, da po vrenju vsebujejo največ 2 grama fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) na liter.

Enotni dokument ni spremenjen.

14.   Prepoved povečanja najmanjšega volumenskega deleža naravnega alkohola za rdeča vina

V točki 1(e) oddelka IX poglavja I specifikacije proizvoda je bilo določeno, da se rdeča vina ne smejo obogatiti. Ta omejitev, ki se uporablja za obdelavo, je skladna z razmejitvijo parcel za pridelavo grozdja, najmanjšo gostoto zasaditve, pravili rezi in majhnimi vrednostmi donosov.

Enotni dokument ni spremenjen.

15.   Vrelna zmogljivost za vinifikacijo

V točki 1(g) oddelka IX poglavja I specifikacije proizvoda je bil zmanjšan koeficient za izračun vrelne zmogljivosti za vinifikacijo.

Ni treba, da je razmerje med pridelkom v prejšnji trgatvi in vrelno zmogljivostjo tako veliko.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

16.   Datum konca zorenja in dajanja na potrošniški trg za rdeča vina

V točki 2 oddelka IX poglavja I specifikacije proizvoda je bilo določeno, da rdeča vina zorijo najmanj do 1. oktobra leta, ki sledi letu trgatve. Za vina iz grozdja sorte pinot noir N s tega vinorodnega prostora je potrebno najkrajše obdobje, da se dobro izrazijo njihove lastnosti.

V točki 5(a) oddelka IX poglavja I specifikacije proizvoda je bilo navedeno, da se lahko rdeča vina po obdobju zorenja dajo na potrošniške trge šele od 1. oktobra leta, ki sledi letu trgatve.

Te spremembe ne vplivajo na enotni dokument.

17.   Nadzor ustekleničenih serij

V točki 3(b) oddelka IX poglavja I specifikacije proizvoda je bilo črtano pravilo o shranjevanju steklenic z vinskimi vzorci za nadzor ustekleničenih serij.

To pravilo je nadzorni ukrep, katerega izvajanje se prenese v načrt nadzora označbe.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

18.   Skladiščenje ustekleničenih vin

V točki 4 oddelka IX poglavja I specifikacije proizvoda so bile določene značilnosti kraja skladiščenja ustekleničenih vin.

To omogoča, da izvajalci dejavnosti bolje razumejo to pravilo, in olajšuje nadzor nad njim.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

19.   Človeški dejavniki, ki prispevajo k povezavi z geografskim območjem

V točki 1(b) oddelka X poglavja I specifikacije proizvoda je bilo spremenjeno besedilo, da se upošteva vloga za priznanje mirnih rdečih vin za označbi porekla „Alsace grand cru Hengst“ in „Alsace grand cru Kirchberg de Barr“:

| — | za kontrolirano označbo porekla „Alsace grand cru Hengst“ so bile dodane naslednje informacije: priznana je bila leta 2022 za rdeča vina in je dovoljena le sorta pinot noir N, najmanjša gostota zasaditve je 5 500 trsov na hektar za pridelavo rdečega vina, ki se ne sme obogatiti in zori najmanj 10 mesecev. |
| --- | --- |

—

za kontrolirano označbo porekla „Alsace grand cru Hengst“ so bile dodane naslednje informacije: priznana je bila leta 2022 za rdeča vina in je dovoljena le sorta pinot noir N, najmanjša gostota zasaditve je 5 500 trsov na hektar za pridelavo rdečega vina, ki se ne sme obogatiti in zori najmanj 10 mesecev.

| — | za kontrolirano označbo porekla „Alsace grand cru Kirchberg de Barr“ so dodane naslednje informacije: priznana leta 2022 za rdeča vina, dovoljena je le sorta pinot noir N, najmanjša gostota zasaditve je 5 000 trsov na hektar za pridelavo rdečega vina, ki se ne sme obogatiti in zori najmanj 10 mesecev. |
| --- | --- |

—

za kontrolirano označbo porekla „Alsace grand cru Kirchberg de Barr“ so dodane naslednje informacije: priznana leta 2022 za rdeča vina, dovoljena je le sorta pinot noir N, najmanjša gostota zasaditve je 5 000 trsov na hektar za pridelavo rdečega vina, ki se ne sme obogatiti in zori najmanj 10 mesecev.

Ta sprememba ne spreminja enotnega dokumenta.

V točki 1(b) oddelka X specifikacije proizvoda so črtane informacije, da je bilo o priznanju obeh označb porekla odločeno za bele sorte vinske trte, in so dodane besede „za bela vina“, kadar je to potrebno za razumljivost besedila.

Ta sprememba ne spreminja enotnega dokumenta.

V točki 1(b) oddelka X sta bili imenu sort vinske trte muscats à petits grains dodani besedi „blancs“ in „roses“, da se popravi izpust v prejšnji različici specifikacije proizvoda. Ta dodatek ne vpliva na enotni dokument.

20.   Opis vina

V točki 2 oddelka X poglavja I specifikacije proizvoda je bil dodan opis videza belih vin za njihovo natančnejšo opredelitev.

Glede prvih dveh opisanih vrst vina je bilo dodano: „Obe vrsti vina sta zelo intenzivne barve, ki sega do zlato rumene.“

Glede drugih dveh opisanih vrst vina je bilo dodano: „Obe vrsti vina sta zelo intenzivne barve, ki sega do jantarno rumene.“

Spremenjena je točka 4 enotnega dokumenta.

V točki 2 oddelka X poglavja I je bil za označbi porekla „Alsace grand cru Hengst“ in „Alsace grand cru Kirchberg de Barr“ dodan opis glavnih organoleptičnih lastnosti rdečih vin.

Ta dodatek ne spreminja enotnega dokumenta.

21.   Povezava z geografskim območjem

V točki 3 oddelka X poglavja I specifikacije proizvoda je bil za označbo porekla „Alsace grand cru Hengst“ dodan naslednji stavek: „Na tem lapornato-apnenčastem območju ob edinstveni mikroklimi lahko grozdje, iz katerega se pridelajo imenitna rdeča vina s svilnatimi tanini, povsem dozori.“

Ta element dopolnjuje prejšnje informacije o povezavi med geografskim poreklom in značilnostmi vin, ki se lahko uporabljajo tudi za rdeča vina s to označbo.

Ta dodatek ne spreminja enotnega dokumenta.

22.   Prehodni ukrepi

V točki 2 oddelka XI poglavja I specifikacije proizvoda je bila v skladu s spremembami v oddelku VI poglavja I črtana največja višina nosilne žice zavese in zmanjšano največje število očes na trs.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

23.   Obvezna navedba vsebnosti sladkorja na etiketi in drugih nosilcih podatkov za bela vina

V točki 2(d) oddelka XII poglavja I specifikacije proizvoda je bilo namesto prejšnjega besedila vstavljeno novo, da bi doslej neobvezna navedba vsebnosti sladkorja, kot je opredeljena v Uredbi (EU) 2019/33, postala obvezna.

Ta navedba potrošnikom omogoča boljšo razumljivost te vrste vina.

To novo pravilo pa ne velja za vina s tradicionalnima izrazoma „vendanges tardives“ in „sélection de grains nobles“.

Dopolnjena je bila točka 9 enotnega dokumenta.

Začetna podtočka (d) v točki 2 oddelka XII specifikacije proizvoda je bila spremenjena v (e).

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

24.   Predhodna izjava o namembnosti parcele

V točki 1 oddelka I poglavja II specifikacije proizvoda je bilo dodano pojasnilo pravil za predhodno izjavo o namembnosti parcele, ki ga izvajalec dejavnosti predloži organu za zaščito in upravljanje označb porekla „Alsace grand cru“, če opusti svoj del pridelave s to označbo.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

25.   Tradicionalna izraza „vendanges tardives“ (pozna trgatev) in „sélection de grains nobles“ (plemeniti jagodni izbor) ter imena v rabi

V oddelku 9 Dodatni pogoji enotnega dokumenta:

| — | je popravljen razdelek Ime v rabi zaradi upoštevanja dodatka imena v rabi „Sylvaner“ in črtanja imen v rabi, ki se nanašajo na sorte vinske trte muscat, saj te sorte niso dovoljene za označbo porekla „Alsace grand cru Zotzenberg“. S tem črtanjem se popravi redakcijska napaka v prejšnji različici specifikacije proizvoda. |
| --- | --- |

—

je popravljen razdelek Ime v rabi zaradi upoštevanja dodatka imena v rabi „Sylvaner“ in črtanja imen v rabi, ki se nanašajo na sorte vinske trte muscat, saj te sorte niso dovoljene za označbo porekla „Alsace grand cru Zotzenberg“. S tem črtanjem se popravi redakcijska napaka v prejšnji različici specifikacije proizvoda.

| — | je spremenjen razdelek Tradicionalni izrazi zaradi opredelitve dovoljenih imen v rabi za izraza „vendanges tardives“ in „sélection de grains nobles“, ker je v razdelek Ime v rabi dodano ime „Sylvaner“. |
| --- | --- |

—

je spremenjen razdelek Tradicionalni izrazi zaradi opredelitve dovoljenih imen v rabi za izraza „vendanges tardives“ in „sélection de grains nobles“, ker je v razdelek Ime v rabi dodano ime „Sylvaner“.

Sorta sylvaner B ni dovoljena za pridelavo vin s temi tradicionalnimi izrazi.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime

Alsace grand cru Zotzenberg

2.   Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

4.   Opis vina

1.

KRATEK OPIS

Vina so mirna bela vina.

Vina imajo najmanj 12,5-odstotni volumenski delež naravnega alkohola za sorti gewurztraminer Rs in pinot gris G ter 11-odstotni volumenski delež za druge sorte vinske trte. Volumenski delež skupnega alkohola vin iz sort gewurztraminer Rs in pinot gris G po obogatitvi ne sme presegati 15 %, vin iz drugih sort vinske trte pa ne 14 %.

Druge analitske lastnosti so določene z zakonodajo Unije.

Za odlična bela starana vina je značilna izrazita svežina, ki izhaja iz visoke vsebnosti vinske kisline v povezavi z dobro zrelim grozdjem. Ime označbe se lahko dopolni z imenom v rabi, če so vina pridobljena izključno iz sort vinske trte, za katera se lahko uporablja zadevno ime. Vsebujejo veliko barvil, so zelo kompleksna in bogata z ekstrakti različnih okusov. Imajo zelo dolg pookus, sčasoma pa postanejo še kompleksnejša. Ločimo: — suha, mineralna vina, — aromatična, sadna, oljnata in bogata vina. Obe vrsti vina sta zelo intenzivne barve, ki sega do zlato rumene.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | v miliekvivalentih na liter |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

v miliekvivalentih na liter

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

2.   Označba, dopolnjena z izrazom „vendanges tardives“ (pozna trgatev)

KRATEK OPIS

Vina imajo najmanj 16-odstotni volumenski delež naravnega alkohola za sorti gewurztraminer Rs in pinot gris G ter 14,5-odstotni volumenski delež za druge sorte vinske trte.

Druge analitske lastnosti so določene z zakonodajo Unije.

Vina, označena z izrazom „vendanges tardives“ (pozna trgatev), imajo pogosto zelo eksotične arome po kandiranem sadju in svež zaton. So zelo koncentrirana in imajo zelo obstojen vonj. Ta vina so zelo intenzivne barve, ki sega do jantarno rumene.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | v miliekvivalentih na liter |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

v miliekvivalentih na liter

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

3.   Označba, dopolnjena z izrazom „sélection de grains nobles“ (plemeniti jagodni izbor)

KRATEK OPIS

Vina imajo najmanj 18,2-odstotni volumenski delež naravnega alkohola za sorti gewurztraminer Rs in pinot gris G ter 16,4-odstotni volumenski delež za druge sorte vinske trte.

Druge analitske lastnosti so določene z zakonodajo Unije.

Vina, označena z izrazom „sélection de grains nobles“ (plemeniti jagodni izbor), so bolj koncentrirana, močnejša in imajo neredko arome sadnih želejev. So zelo koncentrirana in imajo zelo obstojen vonj. Ta vina so zelo intenzivne barve, ki sega do jantarno rumene.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | v miliekvivalentih na liter |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

v miliekvivalentih na liter

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5.   Enološki postopki

5.1.   Posebni enološki postopki

1.   Gojitvene oblike: gostota zasaditve

Pridelovalna praksa

Najmanjša gostota zasaditve vinske trte je 4 500 trsov na hektar.

Razdalja med vrstami ne sme biti večja od 2 metrov.

Razmik med trsi v isti vrsti je najmanj 0,75 metra in največ 1,50 metra.

Od 25. oktobra 2011 z izkrčitvijo vrst na parceli med največjimi vrstami ne sme nastati razmik, širši od 3 metrov.

2.   Gojitvene oblike: pravila rezi

Pridelovalna praksa

Vinska trta se obrezuje z rezjo na enojni ali dvojni guyot in z največ 18 očesi na trs.

3.   Trgatev

Pridelovalna praksa

Vina so pridelana iz ročno trganega grozdja.

4.   Povečanje najmanjšega volumenskega deleža naravnega alkohola:

Posebni enološki postopek

Povečanje najmanjšega povprečnega volumenskega delež naravnega alkohola vin iz sort gewurztraminer Rs in pinot gris G ne sme presegati 0,5 %, vin iz drugih sort vinske trte pa ne 1,5 %.

Vina, za katera se lahko uporabi izraz „vendanges tardives“ (pozna trgatev) ali „sélection de grains nobles“ (plemeniti jagodni izbor), se ne smejo obogatiti.

5.   Obdelava

Omejitve pri obdelavi

Uporaba lesenih trsk je prepovedana.

6.   Zorenje vina

Posebni enološki postopek

Vina zorijo najmanj do 1. junija leta, ki sledi letu trgatve.

Vina, za katera se lahko uporabi izraz „vendanges tardives“ (pozna trgatev) ali „sélection de grains nobles“ (plemeniti jagodni izbor), zorijo najmanj do 1. junija drugega leta po letu trgatve.

5.2.   Največji donosi

| 1. | Označba, ki je lahko dopolnjena z izrazom „vendanges tardives“ (pozna trgatev)
  60 hektolitrov na hektar |
| --- | --- |

1.

Označba, ki je lahko dopolnjena z izrazom „vendanges tardives“ (pozna trgatev)

60 hektolitrov na hektar

| 2. | Označba, dopolnjena z izrazom „sélection de grains nobles“ (plemeniti jagodni izbor)
  48 hektolitrov na hektar |
| --- | --- |

2.

Označba, dopolnjena z izrazom „sélection de grains nobles“ (plemeniti jagodni izbor)

48 hektolitrov na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Trgatev, vinifikacija, obdelava in zorenje vina potekajo na ozemlju naslednjih občin po uradnem geografskem kodeksu iz leta 2021:

| — | departma Haut-Rhin: celotne občine: Ammerschwihr, Beblenheim, Bennwihr, Bergheim, Bergholtz, Eguisheim, Gueberschwihr, Guebwiller, Hattstatt, Hunawihr, Ingersheim, Katzenthal, Mittelwihr, Niedermorschwihr, Orschwihr, Pfaffenheim, Ribeauvillé, Riquewihr, Rodern, Rouffach, Saint-Hippolyte, Soultzmatt, Thann, Turckheim, Vieux-Thann, Voegtlinshoffen, Westhalten, Wettolsheim, Wintzenheim, Wuenheim in Zellenberg,
  del občine: Kaysersberg Vignoble (samo ozemlji pooblaščenih občin Kientzheim in Sigolsheim), |
| --- | --- |

—

departma Haut-Rhin: celotne občine: Ammerschwihr, Beblenheim, Bennwihr, Bergheim, Bergholtz, Eguisheim, Gueberschwihr, Guebwiller, Hattstatt, Hunawihr, Ingersheim, Katzenthal, Mittelwihr, Niedermorschwihr, Orschwihr, Pfaffenheim, Ribeauvillé, Riquewihr, Rodern, Rouffach, Saint-Hippolyte, Soultzmatt, Thann, Turckheim, Vieux-Thann, Voegtlinshoffen, Westhalten, Wettolsheim, Wintzenheim, Wuenheim in Zellenberg,

del občine: Kaysersberg Vignoble (samo ozemlji pooblaščenih občin Kientzheim in Sigolsheim),

| — | departma Bas-Rhin: Andlau, Barr, Bergbieten, Blienschwiller, Dahlenheim, Dambach-la-Ville, Eichhoffen, Kintzheim, Marlenheim, Mittelbergheim, Molsheim, Nothalten, Scharrachbergheim-Irmstett in Wolxheim.
  Pri delno vključenih občinah se na zadevni občini hrani zemljevid, ki opredeljuje meje geografskega območja.
  Zemljevidi geografskega območja so na voljo na spletišču nacionalnega inštituta za poreklo in kakovost (INAO – Institut national de l‘origine et de la qualité). |
| --- | --- |

—

departma Bas-Rhin: Andlau, Barr, Bergbieten, Blienschwiller, Dahlenheim, Dambach-la-Ville, Eichhoffen, Kintzheim, Marlenheim, Mittelbergheim, Molsheim, Nothalten, Scharrachbergheim-Irmstett in Wolxheim.

Pri delno vključenih občinah se na zadevni občini hrani zemljevid, ki opredeljuje meje geografskega območja.

Zemljevidi geografskega območja so na voljo na spletišču nacionalnega inštituta za poreklo in kakovost (INAO – Institut national de l‘origine et de la qualité).

7.   SORTE VINSKE TRTE

Gewurztraminer Rs

Pinot gris G

Riesling B

Sylvaner B

8.   Opis povezave

Kontrolirana označba porekla „Alsace grand cru Zotzenberg“, ki uživa ugodne podnebne razmere, značilne za alzaško vinorodno območje, leži na eni najboljših leg tega območja. Na vinorodnem območju, umeščenem v slikovito alzaško pokrajino, se pridelujejo zelo izrazita vina posebnega značaja in edinstvenega značaja.

Gosti laporji omogočajo pridelavo trdnih in bogatih vin z elegantno slanostjo in zelo prefinjeno aromatičnostjo.

Izvrstne podnebne razmere pozno jeseni, ugodne za zgoščevanje grozdnega soka na trti in razvoj plemenite plesni, omogočajo pridelavo vin iz prezrelega grozdja.

Zorenje, določeno v specifikaciji proizvoda, omogoča izboljšanje vina.

Alzaški vinogradniki s sprejetjem strogih pravil proizvodnje, kot sta dobra izpostavljenost površine listov in ročna trgatev, ohranjajo značilne lastnosti vin, priznanih zaradi svoje kompleksnosti in primernosti za dolgo shranjevanje.

Vina spadajo v vina najvišje kakovosti te regije. So bolj cenjena kot vina s kontrolirano označbo porekla „Alsace“.

Temu, danes priznanemu kraju, je pel hvalo že Médard Barth v delu „Der Rebbau des Elsass und die Absatzgebieten seiner Weine“ (Alzaško vinogradništvo in prodajna območja njegovih vin) iz leta 1958.

9.   Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Območje v neposredni bližini

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za vinifikacijo, obdelavo in zorenje vina, obsega ozemlje naslednjih občin po uradnem geografskem kodeksu iz leta 2021:

| — | departma Haut-Rhin: celotne občine: Bergholtz-Zell, Berrwiller, Buhl, Cernay, Colmar, Gundolsheim, Hartmanswiller, Herrlisheim, Houssen, Husseren-les-Châteaux, Jungholtz, Leimbach, Obermorschwihr, Osenbach, Ostheim, Rorschwihr, Soultz, Steinbach, Uffholtz, Walbach, Wattwiller, Wihr-au-Val in Zimmerbach,
  del občine: Kaysersberg Vignoble (samo ozemlje pooblaščene občine Kaysersberg), |
| --- | --- |

—

departma Haut-Rhin: celotne občine: Bergholtz-Zell, Berrwiller, Buhl, Cernay, Colmar, Gundolsheim, Hartmanswiller, Herrlisheim, Houssen, Husseren-les-Châteaux, Jungholtz, Leimbach, Obermorschwihr, Osenbach, Ostheim, Rorschwihr, Soultz, Steinbach, Uffholtz, Walbach, Wattwiller, Wihr-au-Val in Zimmerbach,

del občine: Kaysersberg Vignoble (samo ozemlje pooblaščene občine Kaysersberg),

| — | departma Bas-Rhin: Albé, Avolsheim, Balbronn, Bernardswiller, Bernardvillé, Bischoffsheim, Boersch, Bourgheim, Châtenois, Cleebourg, Dachstein, Dangolsheim, Dieffenthal, Dorlisheim, Epfig, Ergersheim, Ernolsheim-Bruche, Fessenheim-le-Bas, Flexbourg, Furdenheim, Gertwiller, Gimbrett-Berstett, Goxwiller, Heiligenstein, Itterswiller, Kienheim, Kirchheim, Kuttolsheim, Mittelhausen, Mutzig, Nordheim, Oberhoffen-les-Wissenbourg, Obernai, Odratzheim, Orschwiller, Osthoffen, Ottrott, Petersbach, Reichsfeld, Riedseltz, Rosenwiller, Rosheim, Rott, Saint-Nabor, Saint-Pierre, Scherwiller, Seebach, Soultz-les-Bains, Steinseltz, Stotzheim, Strasbourg, Traenheim, Villé, Wangen, Westhoffen, Wissembourg in Zellwiller. |
| --- | --- |

—

departma Bas-Rhin: Albé, Avolsheim, Balbronn, Bernardswiller, Bernardvillé, Bischoffsheim, Boersch, Bourgheim, Châtenois, Cleebourg, Dachstein, Dangolsheim, Dieffenthal, Dorlisheim, Epfig, Ergersheim, Ernolsheim-Bruche, Fessenheim-le-Bas, Flexbourg, Furdenheim, Gertwiller, Gimbrett-Berstett, Goxwiller, Heiligenstein, Itterswiller, Kienheim, Kirchheim, Kuttolsheim, Mittelhausen, Mutzig, Nordheim, Oberhoffen-les-Wissenbourg, Obernai, Odratzheim, Orschwiller, Osthoffen, Ottrott, Petersbach, Reichsfeld, Riedseltz, Rosenwiller, Rosheim, Rott, Saint-Nabor, Saint-Pierre, Scherwiller, Seebach, Soultz-les-Bains, Steinseltz, Stotzheim, Strasbourg, Traenheim, Villé, Wangen, Westhoffen, Wissembourg in Zellwiller.

Pakiranje na območju

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

pakiranje na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Vina se stekleničijo v tako imenovano rensko ali alzaško steklenico (višja steklenica valjasto stožčaste oblike z dolgim vratom), ki ustreza določbam uredbe št.°55-673 z dne 20. maja 1955, odloka z dne 13. maja 1959 in uredbe z dne 19. marca 1963, druge vrste steklenic pa se ne smejo uporabljati. Vina se od sprejetja zakona z dne 5. julija 1972 obvezno stekleničijo v departmajih Bas-Rhin in Haut-Rhin v rensko ali alzaško steklenico, opisano v uredbi iz leta 1955.

Navedba letnika

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Letnik je treba obvezno navesti skupaj z imenom označbe, v prijavah pridelka grozdja in zalog, v spremnih dokumentih, v oglasih, prospektih, na etiketah, računih ali na kakršni koli embalaži.

Ime v rabi

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Ime kontrolirane označbe porekla se lahko dopolni z enim od imen v rabi, če so vina pridobljena izključno iz sorte vinske trte, za katero se lahko uporablja zadevno ime.

Na isti etiketi je prepovedano navesti dve ali več imen v rabi.

Ta imena v rabi so:

Gewurztraminer,

Pinot gris in

Riesling,

Sylvaner.

Tradicionalna izraza „vendanges tardives“ (pozna trgatev) in „sélection de grains nobles“ (plemeniti jagodni izbor).

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Na vinih, za katera se lahko uporabi izraz „vendanges tardives“ ali „sélection de grains nobles“, se obvezno navedeta:

| — | letnik, |
| --- | --- |

—

letnik,

| — | in eno od imen v rabi: Gewurztraminer, Pinot gris, Riesling. |
| --- | --- |

—

in eno od imen v rabi: Gewurztraminer, Pinot gris, Riesling.

Navedba vsebnosti sladkorja

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Bela vina, za katera se v skladu s to specifikacijo proizvoda uporablja ena od 51 kontroliranih označb porekla „Alsace Grand Cru – kraj“, razen izrazov „vendanges tardives“ (pozna trgatev) in „sélection de grains nobles“ (plemeniti jagodni izbor), in ki so predstavljena pod navedeno označbo, se ne smejo oglaševati, odposlati, dati v promet ali prodati, ne da bi bila v oglasih, prospektih, na etiketah, računih in na kakršni koli embalaži z razločno pisavo navedena vsebnost sladkorja, kot je opredeljena v predpisih EU.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-4cec3ff9-abd4-4253-a1db-245ddd809faa

---

(1)  UL L 9, 11.1.2019, str. 2.

---

| 3.10.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 379/41 |
| --- | --- | --- | --- |

3.10.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 379/41

---

Objava vloge za spremembo specifikacije za ime v vinskem sektorju v skladu s členom 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

(2022/C 379/12)

V skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo v dveh mesecih od datuma te objave.

VLOGA ZA SPREMEMBO SPECIFIKACIJE PROIZVODA

„Colli Bolognesi Classico Pignoletto“

PDO-IT-A0284-AM02

Datum vloge: 28. avgust 2014

1.   Predpisi, ki se uporabljajo za spremembo

Člen 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 – sprememba, ki ni manjša

2.   Opis spremembe in razlogi zanjo

2.1.   Sprememba imena ZOP iz „Colli Bolognesi Classico Pignoletto“ v „Colli Bolognesi Pignoletto“

Ime ZOP se spremeni iz „Colli Bolognesi Classico Pignoletto“ v „Colli Bolognesi Pignoletto“, pri čemer se izbriše beseda „Classico“.

Ime se spremeni zaradi dveh sprememb specifikacije, prva od katerih je vključitev novih kategorij proizvodov (peneče vino in kakovostno peneče vino), za katera ni dovoljeno uporabljati tradicionalnega izraza „classico“. V skladu s specifično nacionalno zakonodajo in zakonodajo Evropske unije ter opredelitvijo navedenega zaščitenega tradicionalnega izraza se lahko tradicionalni izraz „classico“ uporablja le za proizvode, ki niso peneča vina, proizvedena na najstarejšem območju porekla. Drugi razlog, ki je povezan s prvim, je razširitev območja proizvodnje, ki je opisana v nadaljevanju. S to spremembo se najstarejše območje porekla, za katerega se lahko uporablja tradicionalni izraz „classico“, razširi na druga območja z enakimi talnimi in podnebnimi razmerami ter razmerami za gojenje, ki v skladu z opredelitvijo navedenega tradicionalnega izraza niso upravičena do njegove uporabe.

Tradicionalni izraz „classico“ se lahko uporablja le za vrsto proizvoda v kategoriji „vino“, ki se proizvaja na prvotnem območju, opredeljenem za ta namen. Zato je bilo treba spremeniti ime označbe in izbrisati izraz „classico“.

Ta sprememba imena se uporablja za celotno specifikacijo proizvoda in vsa mesta v enotnem dokumentu, kjer je navedeno ime označbe.

2.2.   Uvedba novih kategorij proizvodov vinske trte

Poleg kategorije proizvodov „vino“ so bile vstavljene kategorije proizvodov „biser vino“, „peneče vino“ in „kakovostno peneče vino“.

Nekdanja ZOP „Colli Bolognesi Classico Pignoletto“, opredeljena s specifičnim italijanskim tradicionalnim izrazom „denominazione di origine controllata e garantita“ [kontrolirana in zajamčena označba porekla ali DOCG], se je uporabljala le za kategorijo „vino“. Grozdje glavne sorte pignoletto pa se je v preteklosti gojilo na večjem območju, kar je razvidno iz literature ter prekrivanja tega območja gojenja in območja drugih priznanih označb. Druge vrste vina z imenom „pignoletto“ so se tradicionalno proizvajala iz tega grozdja in se še vedno proizvajajo. Poleg edine kategorije „vino“, ki je bila prvotno vključena v ZOP „Colli Bolognesi Classico Pignoletto“, so bile zato vključene dodatne kategorije proizvodov.

Dodatne kategorije proizvodov so „biser vino“, „peneče vino“ in „kakovostno peneče vino“. Zato je celotni seznam vrst vina ob upoštevanju novih kategorij naslednji: — kategorija „vino“, vrsta „superiore“; — kategorija „vino“, vrsta „classico superiore“; — kategorija „biser vino“; — kategorija „‚peneče vino‘“; — kategorija „kakovostno peneče vino“. Opozoriti je treba, da so proizvodnja in kakovostne lastnosti kategorije „vino“ vrste „superiore“ z navedbo izraza „slassico“ v novi specifikaciji proizvoda nespremenjene v primerjavi s prejšnjo specifikacijo. Uvedene vrste (kategorije „biser vino“, „peneče vino“ in „kakovostno peneče vino“) so se tradicionalno proizvajale na opredeljenem območju, uveljavile pa so se, ker so jih cenili proizvajalci in potrošniki. Poleg tega se je tradicionalni izraz „superiore“ pripisal proizvodom v kategoriji „vino“ (Colli Bolognesi Pignoletto in Colli Bolognesi Pignoletto Classico), ki imajo v skladu z zahtevami iz nacionalne zakonodaje za ta izraz visokokakovostne lastnosti zaradi posebno strogih pogojev proizvodnje.

Ta sprememba se nanaša na celotno specifikacijo proizvoda in dele enotnega dokumenta, v katerih so navedene in se urejajo nove kategorije vina (zlasti oddelka 1.3 in 1.4).

2.3.   Razširitev kombinacije sort, ki se uporabljajo

Kombinacija sort za nove vrste vina je opisana s sklicevanjem zlasti na dopolnilne sorte vinske trte, saj je glavna sorta vinske trte za vse kategorije proizvodov pignoletto, imenovana tudi grechetto gentile. Te dopolnilne sorte, katerih delež pri proizvodnji vin lahko znaša največ 15 %, vključujejo druge nearomatične bele sorte vinske trte, primerne za gojenje v regiji Emilija-Romanja. V tem 15-odstotnem deležu se lahko uporabita tudi sorti vinske trte pinot nero in pinot grigio, čeprav imata drugačno barvo. Te sorte, iz katerih je treba pridelati belo vino, zaradi svojih specifičnih lastnosti veljajo za posebno primerne za proizvodnjo biser vin in penečih vin.

Ta sprememba vpliva na člen 2 specifikacije proizvoda in ne vključuje sprememb enotnega dokumenta.

2.4.   Razširitev območja proizvodnje

V primerjavi s prejšnjo specifikacijo proizvoda razširitev območja proizvodnje temelji na dejstvu, da se je sorta vinske trte pignoletto v preteklosti gojila, predelovala v vino in stekleničila na večjem območju v sosednjih delih pokrajin Bologna in Modena s podobnimi fizičnimi in podnebnimi lastnostmi.

Poleg tega je bil opis območja proizvodnje in njegovih meja zaradi združitve petih občin, vključenih v območje proizvodnje zadevne ZOP (Bazzano, Castello di Serravalle, Crespellano, Monteveglio in Savigno), v novo občino Valsamoggia leta 2014 ustrezno spremenjen.

Razširitev območja proizvodnje je utemeljena z dejstvom, da so talne in podnebne razmere na celotnem opredeljenem območju enake ter posebno ugodne za proizvodnjo vin iz sorte „pignoletto“. Zato so v skladu s to spremembo v eni specifikaciji za ZOP „Colli Bolognesi Pignoletto“ združene vse vrste vina, pridelane iz navedene sorte vinske trte; na zadevnem hribovitem območju imajo ta vina lastnosti najvišje kakovosti in se kot taka lahko označijo s tradicionalno italijansko označbo denominazione di origine controllata e garantita. V okviru tega se izraz „classico“ še naprej lahko uporablja samo za proizvode v kategoriji „vino“, ki so iz najstarejšega območja proizvodnje, kot je opredeljeno s tradicionalnim italijanskim izrazom. Poleg tega je namen spremembe preprečiti morebitno zmedo pri potrošnikih in proizvajalcih, ki bodo tako lahko ustrezno prepoznali vse vrste vina, ki izpolnjujejo pogoje za vino pignoletto iz sorte vinske trte pignoletto, s čimer bo postalo jasneje, da se iz nje tradicionalno proizvajajo raznovrstna vina.

Ta sprememba se nanaša na člen 3 specifikacije proizvoda ter točki 1.6 (opredeljeno geografsko območje) in 1.8 (povezava z geografskim območjem) enotnega dokumenta.

2.5.   Prilagoditev pravil o vinogradniških dejavnostih

Vključena so bila pravila o proizvodnji novo uvedenih vrst vina in nekatere posodobitve tehnik gojenja. V zvezi s tem so dovoljene metode gojenja v obliki špalirja ali enojne in dvojne zavese, medtem ko je metoda gojenja v obliki „žarka“ izključena. Poleg tega so bili dodani ustrezni parametri proizvodnje (donos grozdja na hektar), da bi se določila pravila o proizvodnji za novo uvedene vrste vin.

Ta sprememba se nanaša na člen 4 specifikacije proizvoda in točko 1.5.2 enotnega dokumenta.

2.6.   Posodobitev zahtev pri vinifikaciji

Predpisane določbe v zvezi s proizvodnjo in predelavo različnih kategorij proizvodov vinske trte so bile spremenjene, da so zdaj jasnejše, spremenjena pa so bila tudi povezana odstopanja za izvajanje takih postopkov v neposredni bližini območja proizvodnje ali v sosednjih upravnih enotah v skladu z veljavno zakonodajo EU.

Te določbe so bile posodobljene, da se upošteva vključitev novih vrst vina v specifikacijo. Zlasti se lahko v neposredni bližini (celotni občini Bologna) in v sosednji upravni enoti (celotni občini Castelvetro di Modena) tako kot na celotnem razmejenem območju proizvodnje izvaja predelava „biser vina“, „penečega vina“ in „kakovostnega penečega vina“.

Ta sprememba se nanaša na člen 5 specifikacije proizvoda in točko 1.9 enotnega dokumenta (Dodatni pogoji – odstopanje od proizvodnje na razmejenem geografskem območju).

2.7.   Vključitev kemijskih, fizikalnih in organoleptičnih lastnosti za nove vrste vina ter spremembe najnižje vsebnosti skupnih kislin za vrsto „classico“

Kemijske, fizikalne in organoleptične lastnosti novih vrst vina, vključenih v specifikacijo, so bile opisane. Poleg tega se je najnižja vsebnost skupnih kislin za vrsto „classico“ zmanjšala s 4,5 g/l na 4 g/l.

Kemijske in organoleptične lastnosti novih vrst, ki izvirajo iz ZOP „Colli Bolognesi“, so bile podrobno opisane, pri čemer so bile povzete po navedeni specifikaciji in natančneje opredeljene v zvezi z zaznanim vonjem po cvetju in sadju. Poleg tega je bilo treba zaradi podnebnih sprememb, zabeleženih v zadnjem desetletju, in posledičnih višjih temperatur, ki so – kot je znano – ugodne za nižjo vsebnost skupnih kislin, znižati najnižjo vsebnost skupnih kislin za vrsto „classico“ na 4 g/l. Razlog za to spremembo je tudi obveznost iz specifikacije proizvoda za grozdje z najmanjšim deležem naravnega alkohola, tj. 12 vol %.

Ta sprememba se nanaša na člen 6 specifikacije proizvoda in točko 1.4 enotnega dokumenta (Opis vina).

2.8.   Posodobitev pravil o označevanju in predstavitvi

Vključene so bile spremembe glede označevanja in predstavitve novo uvedenih kategorij proizvodov („biser vino“, „peneče vino“, in „kakovostno peneče vino“). Poleg tega je bilo v skladu z nacionalno zakonodajo za ustrezno kategorijo „biser vino“ dodano pravilo o obveznem označevanju z oznako „sekundarno vrenje v steklenici“, s čimer je potrošnik obveščen o morebitni motnosti zaradi ostankov sekundarnega vrenja.

Ta sprememba se nanaša na člena 7 in 8 specifikacije proizvoda ter točko 1.9 enotnega dokumenta (Dodatni pogoji – dodatne določbe o označevanju).

2.9.   Posodobitev povezave z geografskim območjem

Opis povezave je bil spremenjen, pri čemer so bile v zvezi z različnimi zadevnimi kategorijami proizvodov podrobneje opisane značilnosti okolja in človeški dejavniki, ki dajejo vinom posebne lastnosti. Zlasti je bil opis povezave posodobljen, da se upoštevata vključitev novih kategorij proizvodov („biser vino“, „peneče vino“ in „kakovostno peneče vino“) in razširitev območja proizvodnje. Poleg tega so bile posebne lastnosti vin podrobneje opisane, pri čemer se niso uporabljali generični izrazi, za vsako kategorijo proizvodov pa je bila opisana povezava z geografskim območjem (vključno z naravnimi in človeškimi dejavniki).

Ta sprememba se nanaša na člen 9 specifikacije proizvoda in točko 1.8 enotnega dokumenta (Povezava z geografskim območjem).

2.10.   Pakiranje na razmejenem območju

V skladu z redakcijsko spremembo ustrezni oddelek 1.9 enotnega dokumenta zdaj vključuje obveznost stekleničenja vina na razmejenem območju, ki jo je sicer vključevala že prejšnja specifikacija proizvoda, vendar je bila pomotoma izpuščena iz enotnega dokumenta.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime proizvoda

Colli Bolognesi Pignoletto

2.   Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

| 4. | Peneče vino |
| --- | --- |

4.

Peneče vino

| 5. | Kakovostno peneče vino |
| --- | --- |

5.

Kakovostno peneče vino

| 8. | Biser vino |
| --- | --- |

8.

Biser vino

4.   Opis vina

„Colli Bolognesi Pignoletto“ superiore (kategorija „vino“)

Barva: srednje intenzivna slamnato rumena, občasno z zelenkastimi poudarki, ali intenzivna slamnato rumena.

Vonj: prefinjen, s cvetličnimi notami belega cvetja (šmarnica, jasmin) in sadnimi notami zrelega rumenega sadja (hruške in jabolka, občasno tudi ananas).

Okus: suh do srednje suh, skladen z notami mandlja in agrumov, občasno rahlo grenak.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,5 vol. %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 15 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

„Colli Bolognesi Pignoletto“ classico superiore (kategorija „vino“)

Barva: slamnato rumena različne intenzivnosti, tudi intenzivna slamnato rumena, občasno z zelenkastimi poudarki.

Vonj: intenziven, prefinjen, cvetlične note belega cvetja (šmarnica, jasmin) in sadne note zrelega rumenega sadja (hruške in jabolka, občasno tudi ananas).

Okus: suh, topel, skladen s pridihom mandljev in agrumov, občasno vanilje.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12 vol. %

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 16 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

„Colli Bolognesi Pignoletto“, kategorija „biser vino“

Pena: fina in neobstojna.

Barva: slamnato rumena.

Vonj: rahlo aromatičen, pridih belega cvetja (glog) in rahlo zrelega rumenega sadja (hruške in jabolka).

Okus: suh, skladen, svež, kiselkast s pookusom agrumov, občasno rahlo grenak.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11 vol. %;

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 15 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

„Colli Bolognesi Pignoletto“, kategoriji „peneče vino“ in „kakovostno peneče vino“

Pena: fina, dolgotrajna.

Barva: slamnato rumena različne intenzivnosti, tudi intenzivna slamnato rumena.

Vonj: rahlo aromatičen, prefinjen, cvetličen vonj belih cvetlic (glog, šmarnica, jasmin) in pridih rahlo zrelega rumenega sadja (hruške in jabolka), intenzivnejši za kategorijo „kakovostna peneča vina“.

Okus: poln, skladen, svež, kiselkast s pookusom agrumov, od popolnoma suhega do suhega.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11 vol. %;

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 13 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v spodnji preglednici, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5.   Enološki postopki

a.   Osnovni enološki postopki

Proizvodnja biser vina – sekundarno vrenje

Posebni enološki postopki

Biser vina se proizvajajo z uporabo sekundarnega alkoholnega vrenja, predvsem z avtoklaviranjem (metoda charmat/martinotti). V steklenici pa poteka še sekundarno alkoholno vrenje. V tem primeru je lahko vino motno zaradi ostankov vrenja.

Proizvodnja penečega vina/kakovostnega penečega vina – sekundarno vrenje

Posebni enološki postopki

Ta vina se predelujejo v peneča vina z uporabo sekundarnega alkoholnega vrenja, predvsem z avtoklaviranjem (metoda charmat). V skladu z zakonodajo EU pa v steklenici poteka tudi sekundarno alkoholno vrenje (tradicionalna metoda).

b.   Največji donosi

„Colli Bolognesi Pignoletto“ classico superiore (kategorija „vino“)

58,5 hektolitra na hektar

„Colli Bolognesi Pignoletto“ superiore (kategorija „vino“)

77 hektolitrov na hektar

„Colli Bolognesi Pignoletto“, kategorije „biser vino“, „peneče vino“ in „kakovostno peneče vino“

84 hektolitrov na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Območje proizvodnje ZOP „Colli Bolognesi Pignoletto“ vključuje:

občine Marzabotto, Monte San Pietro, Pianoro, Sasso Marconi, Bologna, Casalecchio di Reno, Monterenzio, San Lazzaro di Savena, Valsamoggia in Zola Predosa v pokrajini Bologna;

občino Savignano sul Panaro v pokrajini Modena.

Območje proizvodnje ZOP „Colli Bolognesi Pignoletto“ Superiore s tradicionalnim izrazom „classico“ vključuje:

občine Monte San Pietro, Casalecchio di Reno, Sasso Marconi, Valsamoggia in Zola Predosa v pokrajini Bologna;

občino Savignano sul Panaro v pokrajini Modena.

7.   Glavne sorte vinske trte

Pignoletto B. – grechetto gentile

8.   Opis povezave

8.1.   „Colli Bolognesi Pignoletto“, kategorije „vino“, „biser vino“, „peneče vino“ in „kakovostno peneče vino“

Naravni dejavniki, pomembni za povezavo

Hriboviti teren območja proizvodnje vključuje vznožja in srednje visoka hribovja med občino Valsamoggia na zahodu, veliko dolino reke Reno ter manjše doline potokov Samoggia in Lavino ter območje do reke Idice na vzhodu. Doline potekajo v smeri sever-jug, kar olajšuje pretok vetrov in zagotavlja, da so vinogradi večinoma izpostavljeni v smeri vzhoda/jugovzhoda. Zato se nahajajo v vetrovnem in svetlem okolju, ki je posebej primerno za gojenje trte.

Območje pokrivajo naslednja glavna geološka območja:

| | Contrafforti e Rupi [skale in balvani]: posebno široko območje, ki vključuje dolini rek Lavino in Reno ter za katero so značilne neravne površine s ploščatimi skalami ali balvani z različnimi sloji ter laporji in konglomerati. |
| --- | --- |

Contrafforti e Rupi [skale in balvani]: posebno široko območje, ki vključuje dolini rek Lavino in Reno ter za katero so značilne neravne površine s ploščatimi skalami ali balvani z različnimi sloji ter laporji in konglomerati.

| | I Colli con Frane e Calanchi [hribi s plazovi in grapami]: območje na levi strani reke Lavino, za katero so značilni jasni kontrasti med nežnimi obdelovanimi pobočji in žlebastimi območji s pogostimi plazovi. Podlago tvorijo predvsem kremenasto glinene strukture z apnenčastimi kamninami, peščenjaki, laporji ali večslojnimi kamninami. |
| --- | --- |

I Colli con Frane e Calanchi [hribi s plazovi in grapami]: območje na levi strani reke Lavino, za katero so značilni jasni kontrasti med nežnimi obdelovanimi pobočji in žlebastimi območji s pogostimi plazovi. Podlago tvorijo predvsem kremenasto glinene strukture z apnenčastimi kamninami, peščenjaki, laporji ali večslojnimi kamninami.

| | I Primi Colli [vznožja]: območje na levi strani reke Reno med hribi in planoto. Ima nežen profil z nizko visečimi policami, ki se spuščajo proti dolini. Doline so nizke, grebeni pa vsebujejo rumeni pesek. |
| --- | --- |

I Primi Colli [vznožja]: območje na levi strani reke Reno med hribi in planoto. Ima nežen profil z nizko visečimi policami, ki se spuščajo proti dolini. Doline so nizke, grebeni pa vsebujejo rumeni pesek.

| | Piana dei Fiumi Appenninici [planota apeninskih rek]: območje, ki ga prekrivajo dna dolin ter ustja potokov in rek. Tla so večinoma slabo razvita in pogosto sestavljena iz grobih materialov. |
| --- | --- |

Piana dei Fiumi Appenninici [planota apeninskih rek]: območje, ki ga prekrivajo dna dolin ter ustja potokov in rek. Tla so večinoma slabo razvita in pogosto sestavljena iz grobih materialov.

| | Na razmejenem geografskem območju je razširjeno vinogradništvo na povprečni nadmorski višini od 50 do 400 metrov ter na rahlih tleh z različno vsebnostjo apnenca, ki prekriva razgibana pobočja s kremenasto glineno podlago in vznožja, ter na zmerno rahlih tleh z veliko vsebnostjo melja in apnenca, ki prekrivajo območji „Colli con Frane e Calanchi“ in „Primi Colli“. Kar zadeva podnebje, povprečne letne količine padavin segajo od 800 mm na planoti do 1 200 mm v visokih hribih, povprečne temperature pa od 12 °C do 14 °C. Za nizke hribe je značilno zmerno pomanjkanje vode (do 350 mm na leto), ki se lahko šteje za pozitiven dejavnik za kakovost proizvodnje vina, saj določena stopnja poletnega vodnega stresa med dozorevanjem grozdja spodbuja koncentracijo sladkorja in razvoj vonjav. Za območja nad 400 metrov nadmorske višine pa je značilen velik presežek vode. |
| --- | --- |

Na razmejenem geografskem območju je razširjeno vinogradništvo na povprečni nadmorski višini od 50 do 400 metrov ter na rahlih tleh z različno vsebnostjo apnenca, ki prekriva razgibana pobočja s kremenasto glineno podlago in vznožja, ter na zmerno rahlih tleh z veliko vsebnostjo melja in apnenca, ki prekrivajo območji „Colli con Frane e Calanchi“ in „Primi Colli“. Kar zadeva podnebje, povprečne letne količine padavin segajo od 800 mm na planoti do 1 200 mm v visokih hribih, povprečne temperature pa od 12 °C do 14 °C. Za nizke hribe je značilno zmerno pomanjkanje vode (do 350 mm na leto), ki se lahko šteje za pozitiven dejavnik za kakovost proizvodnje vina, saj določena stopnja poletnega vodnega stresa med dozorevanjem grozdja spodbuja koncentracijo sladkorja in razvoj vonjav. Za območja nad 400 metrov nadmorske višine pa je značilen velik presežek vode.

| | Toplotni profili segajo od 4 500 do 4 900 stopinjskih dni na nizkih hribih ter manj kot 4 500 stopinjskih dni na nadmorski višini nad 400 metrov. Winklerjev indeks na nižjih območjih znaša največ približno 2 100. |
| --- | --- |

Toplotni profili segajo od 4 500 do 4 900 stopinjskih dni na nizkih hribih ter manj kot 4 500 stopinjskih dni na nadmorski višini nad 400 metrov. Winklerjev indeks na nižjih območjih znaša največ približno 2 100.

| | Glede na navedeno so lastnosti vin tesno povezane z okoljem, za katerega so značilna glineno-apnenčasta tla, velike razlike med dnevnimi in nočnimi temperaturami, svetlost ter izmenična obdobja zadostnih padavin in vodnega stresa. Te razmere so ugodne za gojenje trte in zorenje grozdja ter zagotavljajo ustrezno kislost in vsebnost sladkorja. Skupaj z drugimi kvalitativnimi in organoleptičnimi lastnostmi sorte pignoletto vplivajo na sama vina. |
| --- | --- |

Glede na navedeno so lastnosti vin tesno povezane z okoljem, za katerega so značilna glineno-apnenčasta tla, velike razlike med dnevnimi in nočnimi temperaturami, svetlost ter izmenična obdobja zadostnih padavin in vodnega stresa. Te razmere so ugodne za gojenje trte in zorenje grozdja ter zagotavljajo ustrezno kislost in vsebnost sladkorja. Skupaj z drugimi kvalitativnimi in organoleptičnimi lastnostmi sorte pignoletto vplivajo na sama vina.

| | Zlasti kombinacija sort vinske trte v vinogradih vključuje glavno sorto vinske trte pignoletto, ki se tradicionalno goji na opredeljenem območju. Za proizvodnjo se uporabljajo tudi druge uveljavljene sekundarne sorte vinske trte na območju, kot so pinot bianco, chardonnay, sauvignon, riesling italico, pinot grigio in pinot nero, iz katerih se z vrenjem brez kožic proizvajajo bela vina. |
| --- | --- |

Zlasti kombinacija sort vinske trte v vinogradih vključuje glavno sorto vinske trte pignoletto, ki se tradicionalno goji na opredeljenem območju. Za proizvodnjo se uporabljajo tudi druge uveljavljene sekundarne sorte vinske trte na območju, kot so pinot bianco, chardonnay, sauvignon, riesling italico, pinot grigio in pinot nero, iz katerih se z vrenjem brez kožic proizvajajo bela vina.

8.2.   „Colli Bolognesi Pignoletto“, kategorije „vino“, „biser vino“, „peneče vino“ in „kakovostno peneče vino“

Zgodovinski in človeški dejavniki, pomembni za povezavo

V obdobju Rimskega cesarstva so se na območju proizvodnje vin „Colli Bolognesi Pignoletto“ trte pritrjevale na živa drevesa v skladu z običajem, ki so ga uvedli Etruščani, pozneje pa razvili Galci. Obstajajo prepričljivi dokazi, da je bilo hribovito območje južno od Bononie (današnje Bologne) podarjeno v obdelavo veteranom, ki so sodelovali v vojaških spopadih po vsem znanem svetu, kar dokazujejo starodavne posode za spravljanje vina, ki so jih odkrili v nekaterih krajih na območju današnje občine Valsamoggia.

Dokument iz leta 973 pr. n. št., s katerim je škof Alberto iz Bologne škofu iz Parme poleg opatije podaril približno trideset vinogradov, se nanaša na trte, gojene na hribih vasi Monteveglio. Poleg tega so na voljo številne biografije, ki segajo v zgodnji srednji vek in dokazujejo, kako prizadevni in predani razvoju vinogradništva so bili podeželski menihi.

V 14. stoletju je Pier de’ Crescenzi v 12. knjigi Liber Ruralium commodorum, najpomembnejšem priročniku o srednjeveški agronomiji, opisal organoleptične lastnosti belega vina, ki se je takrat uživalo ter je bilo znano po prijetnem okusu, živahni in zlati peni, kar dokazuje, da je bilo med vini, ki so se proizvajala v preteklosti, biser vino že splošno znano in razširjeno. V 16. stoletje sega več omemb uve pignole [grozdje sorte pignoletto], ki je bilo znano po svojih bistvenih lastnostih, in cvetoče trgovine. Zgodovinsko naravo tega vina dodatno potrjuje dokument Bullettino Ampelografico iz leta 1881, v katerem je navedeno, da se grozdje, iz katerega se proizvaja vino pignoletto, goji v hribih južno od Bologne. Njihova podobnost sedanji sorti pignoletto je izjemna.

Z leti je znanstveni in tehnološki napredek pomagal izpopolniti in izboljšati tradicionalne tehnike proizvodnje vin „Colli Bolognesi Pignoletto“. Izkušnje, ki so jih ljudje pridobili v stoletjih obdelovanja teh hribov, so dopolnili pomembni dosežki na področju vinogradništva in agronomije. Zaradi teh dejavnikov so vinogradniki izbrali špalir, dvojni kordon in Guyot s kratkim obrezovanjem, ki so se izkazali za najprimernejše metode za pridobivanje kakovostnih proizvodov. Še danes se uporabljajo tradicionalne metode gojenja, sadilne razdalje in sistemi obrezovanja, s katerimi je mogoče najbolje in najbolj gospodarno uporabljati vinograde ter tako olajšati gojenje in zagotoviti racionalno gospodarjenje z listjem. Tako se uporabljajo tudi enološki postopki, ki so se tradicionalno uporabljali za proizvodnjo vrst belih mirnih vin, biser vin ali penečih vin, navedenih v specifikaciji. Z enološkega vidika je bila na območju vselej razširjena proizvodnja belih vin, od katerih se je z desetletji vse bolj uveljavilo „biser vino“, ki se naravno ujema z bogato in razmeroma mastno lokalno prehrano. Tehnike pa so se z leti razvile, kar pomeni, da se je tradicionalna praksa sekundarnega vrenja v steklenici dopolnila z uporabo sodobnega vrenja v jeklenih posodah v skladu z metodo martinotti-charmat. To je pripomoglo k večji učinkovitosti postopkov izbire kvasovk in bistrenja v zadnjih desetletjih, s čimer se je izboljšal vonj in pridobil prijetnejši končni proizvod.

8.3.   „Colli Bolognesi Pignoletto“, kategorija „vino“

Informacije o kakovosti/lastnostih proizvoda, ki jih je mogoče neposredno pripisati geografskemu poreklu, in vzročna zveza z geografskim območjem

Kemijske in organoleptične lastnosti „Colli Bolognesi Pignoletto“, kategorija „vino“, so tesno povezane z okoljem, za katerega so značilna glinasta tla in posebno apnenčasta tla, zaradi katerih je proizvod opazno mineralen. Mirna različica se pridobiva predvsem iz vsaj 15 let stare trte, ki ima večjo gostoto grozdov in manjši donos na hektar. Zaradi temperaturnih sprememb, značilnih za te doline, so vonji izrazitejši, medtem ko nihanje temperature med dnevom in nočjo v času zorenja ter najboljša izpostavljenost vinogradov krepita aromatične lastnosti grozdja, ki je tako posebno nagnjeno kopičenju sladkorja, kar vpliva na lastnosti vin. Da bi se ohranile posebne organoleptične lastnosti grozdja sorte vinske trte pignoletto in proizvajala vina z opisanimi lastnostmi, se cikli stiskanja grozdja ter temperatura in trajanje vrenja upravljajo preudarno, s čimer se rezultat vzajemnega delovanja zgoraj opisanih okoljskih dejavnikov in različnih človeških dejavnikov dopolni na podlagi izkušenj in znanja, ki so jih subjekti v vinskem sektorju postopno izpopolnili.

8.4.   „Colli Bolognesi Pignoletto“, kategorije „biser vino“, „peneče vino“ in „kakovostno peneče vino“

Informacije o kakovosti/lastnostih proizvoda, ki jih je mogoče neposredno pripisati geografskemu poreklu, in vzročna zveza z geografskim območjem

Kemijske, fizikalne in organoleptične lastnosti biser vin, penečih vin in kakovostnih penečih vin so odvisne od geografskega okolja in človeških dejavnikov, ki so tradicionalno vplivali na bistvene enološke lastnosti grozdja in tehnologije predelave.

Zaradi celinskega podnebja, tal, bogatih s prodom in meljem, dobrega odtekanja, zadostne razpoložljivosti vode ter nihanj med dnevnimi in nočnimi temperaturami, zlasti poleti, lahko grozdje dozori ter ohrani vonje in kislost, vina pa pridobijo značilno svežino. Zaradi lastnosti tal in podnebja je to območje primerno za pridelavo grozdja z zmerno vsebnostjo sladkorja in prijetno kislostjo. Ta vina se proizvajajo predvsem iz mlajše in zato vitalnejše trte, ki raste v bogatih tleh ter je pogosto manj izpostavljena južni strani in zato manj ugodna za popolno dozorelost grozdja; to zagotavlja večjo kislost, ki je najboljša za biser vina, peneča vina in kakovostna peneča vina.

Zaradi tehnoloških inovacij je tradicionalno metodo sekundarnega vrenja v steklenici, ki se je uporabljala do prejšnjega stoletja, nadomestila uporaba jeklenih posod (metoda charmat) za proizvodnjo vin z nadpritiskom zaradi ogljikovega dioksida, nastalega pri naravnem vrenju. V primeru sekundarnega vrenja je lahko biser vino motno zaradi ostankov vrenja. V zadnjem obdobju se sekundarno vrenje znova obuja in pogosto trži kot nova metoda, ki združuje najsodobnejšo tehnologijo in starodavne tradicije območja. To potrjuje, da so edinstvene lastnosti vin ter njihova kompleksnost in prijetnost posledica sinergije med posebnimi lastnostmi sorte ter človekovimi prizadevanji in izkušnjami na območju proizvodnje.

9.   Bistveni dodatni pogoji

Odstopanje od vinifikacije in predelave na razmejenem geografskem območju

Pravni okvir:

Zakonodaja EU

Vrsta dodatnega pogoja:

odstopanje od proizvodnje na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

V skladu z odstopanjem iz člena 6(4), točki (a) in (b), Uredbe (ES) št. 607/2009 se lahko predelava „biser vina“, „penečega vina“ in „kakovostnega penečega vina“ v okviru enološkega postopka poleg razmejenega območja proizvodnje izvaja tudi v neposredni bližini (celotni občini Bologna) in v sosednji upravni enoti (celotni občini Castelvetro di Modena).

S tem se upošteva tradicionalna in uveljavljena proizvodnja, ki jo izvajajo subjekti na teh območjih.

Stekleničenje na razmejenem območju

Pravni okvir:

Zakonodaja EU

Vrsta dodatnega pogoja:

stekleničenje na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Stekleničenje je omejeno na razmejeno območje, ker je treba zaščititi kakovost vin z ZOP „Colli Bolognesi Pignoletto“, jamčiti za njihovo poreklo ter zagotoviti, da se nadzor izvaja pravočasno, učinkovito in stroškovno učinkovito.

Zdi se, da lahko prevoz in stekleničenje zunaj območja proizvodnje poslabšata kakovost vin „Colli Bolognesi Pignoletto“, saj bi lahko bila izpostavljena redoks reakcijam, nenadnim spremembam temperature ter mikrobiološki kontaminaciji, kar lahko negativno vpliva na fizikalno-kemijske (najnižja vsebnost skupnih kislin, najmanjši ekstrakt brez sladkorja itd.) in organoleptične (barva, vonj in okus) lastnosti.

Čim večja je prevožena razdalja, tem večja so ta tveganja.

Nasprotno pa stekleničenje na območju porekla, pri čemer serije vina potujejo kratke razdalje, če se sploh prevažajo, pomaga ohraniti lastnosti in kakovost proizvoda.

Ti vidiki skupaj z izkušnjami in podrobnim tehnično-znanstvenim poznavanjem posebnih lastnosti vin, ki so jih proizvajalci vin z ZOP „Colli Bolognesi Pignoletto“ pridobivali vrsto let, omogočajo, da je stekleničenje dokončano na območju porekla z največjimi tehnološkimi previdnostnimi ukrepi za ohranjanje vseh fizikalnih, kemijskih in organoleptičnih lastnosti vin, ki jih zajema specifikacija.

Drugi cilj stekleničenja na območju proizvodnje je zagotoviti, da lahko pristojni organ svoje naloge spremljanja opravi čim učinkoviteje, uspešneje in stroškovno smotrneje. Teh zahtev zunaj območja proizvodnje ni mogoče enako izpolniti.

Na območju proizvodnje lahko nadzorni organ načrtuje svoje inšpekcijske preglede, da bi na podlagi načrta nadzora, ki ga uporablja, zagotovil pravočasne inšpekcijske obiske vseh ustreznih podjetij med stekleničenjem vin z ZOP „Colli Bolognesi Pignoletto“.

Cilj je sistematično zagotavljati, da se lahko stekleničijo le pošiljke vina z ZOP „Colli Bolognesi Pignoletto“. To omogoča doseganje boljših rezultatov uspešnosti preverjanja z omejenimi stroški za proizvajalce, s čimer potrošniki dobijo čim večja jamstva glede pristnosti vina.

Poleg tega lahko podjetja za stekleničenje v skladu z veljavno nacionalno zakonodajo in za varstvo predhodno obstoječih pravic zaprosijo za odstopanje, da bi nadaljevala stekleničenje v svojih prostorih zunaj razmejenega območja, pri čemer morajo ministrstvu za kmetijsko, prehrambno in gozdarsko politiko predložiti ustrezno vlogo in dokumentacijo, ki dokazuje, da so stekleničila vina vsaj dve leti – ne nujno zaporedni – od petih let neposredno pred priznanjem „Colli Bolognesi Pignoletto“ kot ZOP.

Obveznost navedbe izraza „sekundarno vrenje“ za biser vino „Colli Bolognesi Pignoletto“

Pravni okvir:

v nacionalni zakonodaji

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe v zvezi z označevanjem

Opis pogoja:

Na etiketi vina „Colli Bolognesi Pignoletto“ Frizzante [biser vino] je treba obvezno navesti izraz „rifermentazione in bottiglia“ [vrenje v steklenici], če pri njem poteka vrenje v steklenici.

Ta določba je v skladu z nacionalno zakonodajo (člen 19(1), točka (f), Zakona št. 238 z dne 12. decembra 2016), zlasti za obveščanje potrošnika o morebitni motnosti vina zaradi ostankov vrenja v steklenici.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/14865

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

---