# Euroopan unionin C 375/30.

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 375 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 65. vuosikerta30. syyskuu 2022 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 375

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

65. vuosikerta30. syyskuu 2022

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | PÄÄTÖSLAUSELMAT |
| | Alueiden komitea |
| | AK:n 150. täysistunto, 29.6.2022–30.6.2022 |
| 2022/C 375/01 | Päätöslauselma Euroopan alueiden komitean ehdotuksista Euroopan komission vuoden 2023 työohjelmaa silmällä pitäen | 1 |
| 2022/C 375/02 | Euroopan alueiden komitean päätöslauselma aiheesta Euroopan tulevaisuuskonferenssin tulokset ja jatkotoimet | 9 |
| | LAUSUNNOT |
| | Alueiden komitea |
| | AK:n 150. täysistunto, 29.6.2022–30.6.2022 |
| 2022/C 375/03 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta EU:n uusi arktista aluetta koskeva strategia | 15 |
| 2022/C 375/04 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Strategia antisemitismin torjumiseksi ja juutalaisen elämäntavan vaalimiseksi (2021–2030) | 21 |
| 2022/C 375/05 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Vuoden 2021 laajentumispaketti | 26 |
| 2022/C 375/06 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Ekologinen siirtymä – Yhteiskunnallisen hyväksyttävyyden ja ympäristövaatimusten tasapainottaminen selviytymiskykyisten yhteisöjen rakentamiseksi kuntien ja alueiden näkökulmasta | 34 |
| 2022/C 375/07 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Vihreät talousarviot paikallis- ja aluetasolla | 41 |

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Alueiden komitea

AK:n 150. täysistunto, 29.6.2022–30.6.2022

2022/C 375/01

Päätöslauselma Euroopan alueiden komitean ehdotuksista Euroopan komission vuoden 2023 työohjelmaa silmällä pitäen

1

2022/C 375/02

Euroopan alueiden komitean päätöslauselma aiheesta Euroopan tulevaisuuskonferenssin tulokset ja jatkotoimet

9

LAUSUNNOT

Alueiden komitea

AK:n 150. täysistunto, 29.6.2022–30.6.2022

2022/C 375/03

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta EU:n uusi arktista aluetta koskeva strategia

15

2022/C 375/04

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Strategia antisemitismin torjumiseksi ja juutalaisen elämäntavan vaalimiseksi (2021–2030)

21

2022/C 375/05

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Vuoden 2021 laajentumispaketti

26

2022/C 375/06

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Ekologinen siirtymä – Yhteiskunnallisen hyväksyttävyyden ja ympäristövaatimusten tasapainottaminen selviytymiskykyisten yhteisöjen rakentamiseksi kuntien ja alueiden näkökulmasta

34

2022/C 375/07

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Vihreät talousarviot paikallis- ja aluetasolla

41

---

| | III   Valmistelevat säädökset |
| --- | --- |
| | Alueiden komitea |
| | AK:n 150. täysistunto, 29.6.2022–30.6.2022 |
| 2022/C 375/08 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Työolojen parantaminen alustatyössä | 45 |
| 2022/C 375/09 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi rakennusten energiatehokkuudesta | 64 |
| 2022/C 375/10 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Eurooppalainen datasäädös | 112 |

III   Valmistelevat säädökset

Alueiden komitea

AK:n 150. täysistunto, 29.6.2022–30.6.2022

2022/C 375/08

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Työolojen parantaminen alustatyössä

45

2022/C 375/09

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi rakennusten energiatehokkuudesta

64

2022/C 375/10

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Eurooppalainen datasäädös

112

---

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Alueiden komitea

AK:n 150. täysistunto, 29.6.2022–30.6.2022

| 30.9.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 375/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 375/1

---

Päätöslauselma Euroopan alueiden komitean ehdotuksista Euroopan komission vuoden 2023 työohjelmaa silmällä pitäen

(2022/C 375/01)

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon

| — | helmikuussa 2012 Euroopan komission kanssa tehdyn yhteistyöpöytäkirjan |
| --- | --- |

—

helmikuussa 2012 Euroopan komission kanssa tehdyn yhteistyöpöytäkirjan

| — | päätöslauselmansa Euroopan alueiden komitean painopisteistä vuosina 2020–2025 (1) |
| --- | --- |

—

päätöslauselmansa Euroopan alueiden komitean painopisteistä vuosina 2020–2025 (1)

| — | Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin loppuraportin |
| --- | --- |

—

Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin loppuraportin

| — | lainsäädäntävaltaa käyttävien alue-edustajistojen AK:n ja CALRE:n yhteistyösopimuksen puitteissa esittämät kannanotot |
| --- | --- |

—

lainsäädäntävaltaa käyttävien alue-edustajistojen AK:n ja CALRE:n yhteistyösopimuksen puitteissa esittämät kannanotot

| — | päätöslauselmansa Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin lopullisista tuloksista, |
| --- | --- |

—

päätöslauselmansa Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin lopullisista tuloksista,

kannustaa Euroopan komissiota tarttumaan vuoden 2023 työohjelmansa puitteissa seuraaviin toimiin:

Euroopan tulevaisuus

| 1. | on tyytyväinen Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin täysistunnossa hyväksyttyihin suosituksiin demokraattisemmasta, kestävämmästä ja oikeudenmukaisemmasta Euroopan unionista. AK on sitoutunut osallistumaan loppuraportin täytäntöönpanoon, myös tarvittaviin institutionaalisiin uudistuksiin, joilla varmistetaan vahva yhteys kansalaisten ja heidän vaaleilla valittujen edustajiensa välillä kaikilla tasoilla. AK on esittänyt erillisessä päätöslauselmassa ehdotuksensa mahdollisista perussopimusten muutoksista ja toimielinten välisten sopimusten päivityksistä. |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa sisällyttämään komission työohjelmaan konkreettisia aloitteita näiden ehdotusten täytäntöönpanemiseksi, jotta voidaan erityisesti kehittää paikkalähtöisiä osallistavia menetelmiä ja tehdä niistä pysyvä osa EU:n päätöksentekoa kunnioittaen alueviranomaisten lainsäädäntävaltaa. |
| --- | --- |

2.

| 3. | suhtautuu näin ollen myönteisesti Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin AK:n aloitteesta tekemään ehdotukseen, jonka tarkoituksena on luoda EU-valtuutettujen järjestelmä keinona kaventaa entisestään EU:n toimielinten ja kansalaisten välistä etäisyyttä. AK on sitoutunut panemaan tämän ehdotuksen täytäntöön yhteistyössä komission kanssa alue- ja paikallistason EU-valtuutettujen eurooppalaisen verkostonsa ja Paikallispäättäjät EU:ta rakentamassa -hankkeen kautta. AK suosittaa myös, että nuoret paikallispäättäjät ja hallintovirkamiehet otetaan mahdollisimman laajasti mukaan EU:n lainsäädäntöprosesseihin, myös nuorten päättäjien ohjelmaa (Young Elected Politicians, YEPs) edistämällä. |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa ottamaan nuoret paremmin mukaan demokraattisiin prosesseihin ja kehittämään jäsenneltyjä tapoja toimia nuorten kanssa (esim. nuorisoneuvostot) ja pitää kansalaiskasvatusta olennaisena edellytyksenä kansalaisten vaikutusmahdollisuuksien lisäämiselle, jotta he voivat osallistua demokraattiseen toimintaan valveutuneesti ja aktiivisesti. Komitea kehottaa komissiota ehdottamaan työohjelmassaan aloitteita, joilla kehitetään yhdessä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa yleiseurooppalaista kansalaiskasvatuksen opetussuunnitelmaa ja edistetään eurooppalaisia demokraattisia arvoja, kriittistä ajattelua, digitaalisia taitoja ja medialukutaitoa. |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa Euroopan komissiota ryhtymään ripeisiin toimiin, jotta Välimeren alueen humanitaariseen kriisiin löydettäisiin tyydyttävä ja pysyvä ratkaisu, tavoitteena ensisijaisesti maahantulijoiden hengen turvaaminen, mutta myös ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamisen varmistaminen. AK ja paikallis- ja alueviranomaiset ovat valmiita tiiviiseen yhteistyöhön. |
| --- | --- |

5.

| 6. | kehottaa komissiota hyödyntämään järjestelmällisesti toissijaisuusperiaatteen arviointitaulukkoa esittäessään lainsäädäntöehdotuksia jaetun tai koordinoivan toimivallan aloilla. |
| --- | --- |

6.

Ukraina

| 7. | toistaa Euroopan komissiolle osoittamansa kehotuksen perustaa EU:n paikallisen pakolaisavun välineen ukrainalaispakolaisia varten. Kyse ei olisi uudesta rahastosta vaan operatiivisesta ja täydentävästä välineestä, jolla vähennetään byrokratiaa ja nopeutetaan alue- ja paikallispäättäjien mahdollisuuksia saada tarjolla olevia varoja käyttöön. |
| --- | --- |

7.

| 8. | painottaa, että jäsenvaltiot voivat hyödyntää koheesiopoliittisesta tukitoimesta Euroopan pakolaisten auttamiseksi (CARE) tarjolla olevaa rahoitusta laatiakseen räätälöityjä ratkaisuja maahanmuuttajataustaisten ihmisten pitkäjänteistä kotouttamista varten investoimalla asumiseen, koulutukseen, työllisyyteen, terveydenhuoltoon, sosiaaliseen osallisuuteen ja hoivaan tai muihin sosiaalipalveluihin. Pakolaisille olisi tarjottava hätäapua heidän alkuperämaastaan riippumatta. |
| --- | --- |

8.

| 9. | pyytää komissiota esittämään ehdotuksen CARE-tukitoimen tarkistamisesta ja tarkastelemaan paikallis- ja alueviranomaisille suunnattuja lyhyen ja keskipitkän aikavälin ratkaisuja, jotta voidaan vastata Ukrainan kriisiin liittyviin nykyisiin rahoitustarpeisiin, ja peräänkuuluttaa tehokkaita toimenpiteitä ihmiskaupan ehkäisemiseksi ja torjumiseksi sekä suojatoimia, joilla varmistetaan, että pakolaisilla on mahdollisuus saada lääketieteellistä ja psykologista hoitoa, ja turvataan heidän seksuaali- ja lisääntymisterveyttä koskevat oikeutensa. Komitea kannattaa ukrainalaisia pakolaislapsia koskevaa lastensuojelupakettia ja kehottaa toteuttamaan erityistoimenpiteitä haavoittuvassa asemassa olevien pakolaisten suojelemiseksi. |
| --- | --- |

9.

| 10. | toistaa ”yksi sisään, toinen ulos” -periaatteen (jonka mukaan uusia lainsäädännöllisiä rasitteita voidaan ottaa käyttöön vain, jos aiempia rasitteita poistetaan) täytäntöönpanon osalta, että demokraattisten yhteisöjen kaikki lainsäädäntö perustuu pohjimmiltaan koko yhteiskunnan nettohyödyn maksimoimiseen ja että EU:n lainsäädännölliset tavoitteet ja tiukat taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristöön liittyvät normit on säilytettävä. |
| --- | --- |

10.

| 11. | suhtautuu myönteisesti tilapäistä suojelua koskevan direktiivin aktivointiin ja korostaa pakolaisten vapaata liikkuvuutta koskevien oikeuksien ja itsemääräämisoikeuden tunnustamisen vaikuttavan siinä mielessä myönteisesti, että kansallisiin turvapaikkajärjestelmiin ja vastaanottovalmiuksiin raja-alueilla kohdistuva paine lievenee. AK kehottaa komissiota kuitenkin harkitsemaan uudelleen toimintaa muuttoliikkeeseen ja turvapaikanhakuun liittyvissä välineellistämistilanteissa koskevan ehdotuksensa ja luonnoksessa tarkistetuksi Schengenin rajasäännöstöksi esitetyn välineellistämistä koskevan määritelmän asianmukaisuutta, koska niitä sovellettaisiin myös Venäjän hallinnon aseena käyttämiin ukrainalaisiin pakolaisiin, jolloin on vaarana, että ne ovat suoraan ristiriidassa väliaikaista suojelua koskevan direktiivin kanssa. |
| --- | --- |

11.

| 12. | kannattaa voimakkaasti EU:n elpymissuunnitelman laatimista Ukrainaa varten Ukrainan talouden elvyttämiseksi, sen tuhoutuneen infrastruktuurin jälleenrakentamiseksi ja sen instituutioiden ja julkisten palvelujen demokraattisten uudistusten tukemiseksi. AK perustaa tässä yhteydessä Euroopan ja Ukrainan paikallis- ja alueviranomaiset yhteen kokoavan Euroopan kaupunkien ja alueiden yhteenliittymän Ukrainan jälleenrakentamiseksi. Yhteenliittymän tavoitteena on antaa itsehallinnolle keskeinen rooli jälleenrakennuksen strategisessa suunnittelussa, jatkaa vallanhajautusprosessia ja monitasoisen hallinnon vahvistamista Ukrainassa sekä kehittää hyvää hallintoa paikallis- ja aluetasolla. Komitea yhtyy lisäksi Ukrainan ja EU:n paikallis- ja alueviranomaisten kehotukseen elvyttää tai kehittää kumppanuuksia ja kuntien ja alueiden ystävyyshankkeita erottamattomana osana jälleenrakennusprosessia. AK kannattaa toimenpiteitä, joilla lievennetään Venäjän Ukrainassa käymän sodan pitkän aikavälin sosiaalisia ja taloudellisia seurauksia EU:n alueille ja kunnille. |
| --- | --- |

12.

| 13. | huomauttaa, että korjaavilla toimenpiteillä, joita toteutetaan osana jäsenvaltioiden makrotalouden epätasapainoa koskevia menettelyjä, on voimakkaammat vaikutukset joillakin Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 349 artiklassa määritellyillä alueilla, jotka ovat taloudellisesti ja sosiaalisesti erittäin herkkiä ulkoisille häiriöille ja kiristävälle talouspolitiikalle. |
| --- | --- |

13.

Elpyminen ja yhteenkuuluvuus

| 14. | katsoo, että jos vakaus- ja kasvusopimuksen poikkeuslauseke poistettaisiin nykyisessä energiakriisin, geopoliittisen epävakauden ja covid-19-pandemiasta toipumisen tilanteessa, sillä voisi olla merkittäviä taloudellisia, sosiaalisia ja ympäristöön liittyviä vaikutuksia. Komitea kehottaakin jatkamaan yleisen poikkeuslausekkeen soveltamista, kunnes tarkistettu talouden ohjausjärjestelmä on otettu käyttöön. AK kannattaa myös Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin vaatimusta eurooppalaisen ohjausjakson uudistamisesta sen demokraattisen legitimiteetin lisäämiseksi sekä paikallis- ja alueviranomaisten osallistumista rakennerahastojen kumppanuuksia koskevien käytännesääntöjen mallin mukaisten menettelysääntöjen puitteissa. |
| --- | --- |

14.

| 15. | kehottaa komissiota varmistamaan kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien parhaillaan käynnissä olevan täytäntöönpanon johdosta, että paikallis- ja alueviranomaiset otetaan täysimääräisesti mukaan niiden päätöksentekoprosesseihin, ohjelmasuunnitteluun ja täytäntöönpanoon, jotta voidaan lieventää riskejä, jotka johtuvat koordinoinnin puutteesta muiden rahoituslähteiden kanssa, koheesiovarat mukaan luettuina, ja vahvistaa johdonmukaisuutta ja synergioita paikallisten kehitysstrategioiden kanssa, sillä nämä molemmat seikat ovat keskeisessä asemassa elpymis- ja palautumistukivälineen tavoitteiden saavuttamisen kannalta. |
| --- | --- |

15.

| 16. | korostaa, että eurooppalaisen koheesiopolitiikan tarjoamat mahdollisuudet ovat ratkaisevassa asemassa sekä pyrittäessä minimoimaan taloudellisen (erityisesti suuremman arvonlisäyksen tuottavan) toiminnan alueellista epätasapainoa että tavoiteltaessa Euroopan tulojen tasapuolisempaa alueellista jakautumista, jota sisämarkkinat ja globalisaatio eivät yksistään takaa. Sen on siis pysyttävä pohdintojen ytimessä. |
| --- | --- |

16.

| 17. | kannattaa voimakkaasti kahdeksannessa koheesiokertomuksessa esitettyä koheesioon kohdistuvien haittavaikutusten välttämisen periaatetta ja korostaa, että yhteenkuuluvuus on EU:n yleinen arvo. Komitea ehdottaa, että aloitetaan varhaisessa vaiheessa perusteellinen pohdinta yhteenkuuluvuuden pitkän aikavälin haasteista ja siitä, miten koheesiopolitiikalla ja muilla EU:n toimintapolitiikoilla voidaan vastata niihin. Komitea tukee tässä yhteydessä komissiota maaseutuvaikutusten arvioinnin vakiinnuttamisessa osaksi kaikkien politiikkojen parempaa panosta koheesioon maaseutualueilla sekä EU-, jäsenvaltio- että valtiotasoa alemmilla tasoilla. |
| --- | --- |

17.

| 18. | pyytää, että vuonna 2023 tehtävässä arvioinnissa vuoteen 2040 ulottuvasta EU:n pitkän aikavälin maaseutuvisiosta esitetään konkreettisia ehdotuksia, joita täydennetään resurssein, rahoitusvälinein ja määrällisin tavoittein, ja otetaan huomioon Ukrainan sodan vaikutukset maaseutualueisiin. Komitea kehottaa hyväksymään tulevaisuuteen suuntaavan EU:n maaseutuagendan, joka tukee maataloutta ja paikallista tuotantoa ja lisää kaupunkien ja maaseudun integroitumista ja jossa otetaan huomioon vakavista ja pysyvistä luontoon tai väestöön liittyvistä haitoista kärsivien alueiden tilanne ja joka vahvistaa elintarvikehuollon selviytymiskykyä ja johtaa maaseutuyhteisöjen ja syrjäisten alueiden kestäväpohjaiseen uudistumiseen. |
| --- | --- |

18.

| 19. | kehottaa Euroopan komissiota tehostamaan tiedotusta EU:n politiikoista maaseutualueilla, jotka tuntevat jäävänsä syrjään keskusteluissa eivätkä usein ole tietoisia toimielinten niiden käyttöön tarjoamista osallistumiskanavista. |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa Euroopan komissiota panemaan täytäntöön unionin syrjäisimpiä alueita koskevan uuden strategian koko laajuudessaan ja syvyydessään, sillä nämä alueet ovat kärsineet ja kärsivät edelleen erityisen paljon pandemiasta ja suurin osa niistä on myös alttiita Ukrainan sodasta johtuvan kansainvälisen kriisin vaikutuksille. |
| --- | --- |

20.

| 21. | on lainsäädäntävaltaa käyttävien Euroopan alue-edustajistojen konferenssin (CALRE) ja Euroopan parlamentin kanssa samaa mieltä siitä, että syrjäisten alueiden ja saarialueiden, mukaan lukien saaristot ja syrjäisimmät alueet, väestörakenteen erityispiirteet, tarpeet ja haasteet edellyttävät erityistä ja kohdennettua EU:n tukea esimerkiksi vihreässä ja digitaalisessa siirtymässä, mukaan lukien tutkimus- ja investointiohjelmia, joissa keskitytään näiden alueiden mahdollisuuksiin uusiutuvan energian, kestävän maatalouden ja kalastuksen sekä merellisen ja biologisen monimuotoisuuden suojelun alalla sekä vähennetään näiden Euroopan unionin alueiden lukuisia rakenteellisia ja pysyviä haittoja, kuten niiden vaikeuksia pienentää hiilidioksidijalanjälkeä. |
| --- | --- |

21.

| 22. | on Euroopan parlamentin kanssa samaa mieltä siitä, että on edistettävä saaria koskevaa sopimusta ja saaria koskevaa Euroopan unionin toimintaohjelmaa, joihin osallistuvat kaupunkialueita koskevan sopimuksen ja tulevan maaseutusopimuksen tavoin tärkeimmät sidosryhmät, kuten kansalliset, alueelliset ja paikalliset viranomaiset, taloudelliset ja sosiaaliset toimijat, kansalaisyhteiskunta, tiedeyhteisö ja kansalaisjärjestöt. Komitea kehottaa komissiota tekemään tutkimuksen Euroopan unionin saarialueiden monimuotoisesta tilanteesta. |
| --- | --- |

22.

| 23. | kehottaa Euroopan komissiota käynnistämään tarvittavat lainsäädäntötoimet, jotta voidaan panna täytäntöön syrjäisimpiä alueita koskeva uusi strategia ”Asetetaan ihmiset etusijalle, varmistetaan kestävä ja osallistava kasvu ja hyödynnetään EU:n syrjäisimpien alueiden mahdollisuudet”, joka ilmentää komission vankkaa sitoutumista näihin alueisiin paikkalähtöisten lähestymistapojen ja perussopimuksen mukaisen räätälöidyn tuen avulla. |
| --- | --- |

23.

| 24. | korostaa, että pikkukaupungeilla ja kylillä voi olla keskeinen rooli yhdennettyjen aluekehitysprosessien suunnittelussa ja toteuttamisessa, ja pyytää Euroopan komissiota edistämään niiden roolia yhdennetyissä alueellisissa investoinneissa ja paikallisyhteisöjen omissa kehittämishankkeissa sekä jäsenvaltioiden käynnistämiä aloitteita tukevien muiden alueellisten välineiden yhteydessä luomalla koheesiopolitiikan puitteissa neuvoa-antavan tukiverkoston tällaisten välineiden käytön edistämiseksi erityisesti pienillä kaupunkialueilla, joilla on alueellisten keskusten rooli. Komitea pyytää komissiota niin ikään varmistamaan, että kansalliset hallitukset tukevat kaikkia yhdennettyihin alueellisiin investointeihin ja paikallisyhteisöjen omiin kehittämishankkeisiin liittyviä aloitteita erityisesti sitä eniten tarvitsevilla alueilla, kuten vähemmän kehittyneillä alueilla ja paikalliskehityksessä jälkeen jääneillä alueilla. |
| --- | --- |

24.

| 25. | katsoo, että Euroopan unionin tällä hetkellä kohtaamat useat eri kriisit lisäävät tarvetta pitää yllä Euroopan vihreän kehityksen ohjelman täytäntöönpanotahtia ja antaa sille uusi lainsäädännöllinen sysäys vuonna 2023, ja pitää siksi myönteisenä sitä, että elpymis- ja palautumistukivälineen täytäntöönpanoa koskevan ensimmäisen vuosikertomuksessa mukaan 37 prosentin vähimmäisosuus elpymis- ja palautumistukivälineen varoista vihreään siirtymään on ylitetty. |
| --- | --- |

25.

Vihreä siirtymä ja kestävyys

| 26. | kehottaa Euroopan komissiota tekemään yhteistyötä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa Glasgow’n ilmastosopimukseen ja tulevan COP27-kokouksen päätelmiin perustuvien aloitteiden täytäntöönpanossa ja tukemaan monitasoista yhteistyötä ja paikallisesti määriteltyjä panoksia. Komitea kehottaa Euroopan komissiota tunnustamaan paikallis- ja alueviranomaisten roolin Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttamisessa ja valtiotasoa alempien hallintotasojen ilmastodiplomatiassa. Komitea kehottaa yhdistämään ponnistelut kunnianhimoiseen vuoden 2020 jälkeiseen maailmanlaajuiseen biodiversiteettikehykseen, jotta voidaan varmistaa, että yhteinen visio ”elämisestä sopusoinnussa luonnon kanssa” toteutuu vuoteen 2050 mennessä. |
| --- | --- |

26.

| 27. | on huolissaan siitä, että edistyminen ilmastonmuutokseen sopeutumisen edistämisessä on hidastunut verrattuna ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevassa uudessa EU:n strategiassa ilmoitettuihin kunnianhimoisiin tavoitteisiin ja myös tiukennettuihin maailmanlaajuisiin tavoitteisiin, kuten korostetaan UNFCCC:n kehotuksessa asettaa maailmanlaajuinen ilmastonmuutokseen sopeutumista koskeva tavoite. |
| --- | --- |

27.

| 28. | kehottaa komissiota sisällyttämään järjestelmällisesti energian riittävyyden periaatteen EU:n lainsäädäntökehykseen, edistämään järjestelmällisiä toimia energian säästämiseksi sekä tukemaan ja nopeuttamaan siirtymistä puhtaaseen, uusiutuvaan, kohtuuhintaiseen ja varmaan energiaan ja pyytää komissiota ja lainsäätäjiä pyrkimään vakaaseen lainsäädäntökehykseen energiaköyhyyden ja liikkuvuuteen liittyvän köyhyyden arvioimiseksi ja torjumiseksi. Komitea pyytää saada osallistua energiaköyhyyttä ja haavoittuvassa asemassa olevia kuluttajia koskevia kysymyksiä käsittelevään koordinointiryhmään. Komitea painottaa, että uusiutuvan energian yhteisöt ovat keskeinen väline uusiutuvien energialähteiden laajan käytön edistämiseksi ja hajautetun ja varman energiajärjestelmän luomiseksi. Komitea kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tekemään yhteistyötä alueviranomaisten kanssa niiden kehityksen esteiden poistamiseksi ja uusien kannustimien kehittämiseksi sekä tukemaan tässä prosessissa tarvittavia investointeja. Komitea muistuttaa, ettei pidä unohtaa alueita, joilla energiasiirtymä tulee energiahuollon eristyneisyyden vuoksi kalliimmaksi, kuten saaria ja syrjäisimpiä alueita. |
| --- | --- |

28.

| 29. | kehottaa komissiota laatimaan vihreän kehityksen ohjelmaa koskevan pysyvän lainsäädäntökehyksen, jossa kestävän kehityksen tavoitteet otetaan paremmin huomioon ja jossa paikallis- ja alueviranomaiset otetaan rakenteellisesti mukaan energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnosta annetun asetuksen perusteelliseen tarkistamiseen. |
| --- | --- |

29.

| 30. | kehottaa komissiota jatkossakin tukemaan Euroopan kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimukseen liittyvää työtä sekä sellaisia aloitteita kuin ilmastoneutraaleja ja älykkäitä kaupunkeja koskevaa EU:n missiota, joka on keskeinen väline Euroopan vihreän kehityksen ohjelman täytäntöönpanemiseksi kunnissa ja alueilla kaikkialla EU:ssa ja paikallis- ja alueviranomaisten auttamiseksi saavuttamaan sopeutumista koskevat tavoitteet. |
| --- | --- |

30.

| 31. | kehottaa komissiota laatimaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa rahoitus- ja tukikehyksen, jolla tehostetaan valtiotasoa alempien hallintotasojen julkisten rakennusten peruskorjaustavoitteiden täytäntöönpanoa, jotta voidaan varmistaa näiden normien toteutettavuus energiatehokkuusdirektiivin mukaisesti. Komitea muistuttaa tässä yhteydessä siitä, että on tärkeää myöntää paikallis- ja alueviranomaisille suoraa rahoitusta energiatehokkuustoimenpiteisiin sekä lisäohjausta ja -tukea erityisesti historiallisten rakennusten perusparannuksiin. |
| --- | --- |

31.

| 32. | sitoutuu jatkamaan yhteistyötä saasteettomuutta käsittelevässä sidosryhmäfoorumissa ja edistämään monitasoisen hallinnon lähestymistapaa saasteettomuustoimintasuunnitelman yhteydessä, seuranta mukaan luettuna, sekä laatimaan myöhemmässä vaiheessa EU:n alueiden ympäristötehokkuutta koskevan tulostaulun. |
| --- | --- |

32.

| 33. | kannattaa vihreämpien kaupunkien eurooppalaisen teemavuoden nimeämistä ja ilmaisee olevansa valmis osallistumaan aktiivisesti tähän aloitteeseen. |
| --- | --- |

33.

| 34. | kannattaa kokonaisvaltaista paikka- ja aluelähtöistä toimintamallia ympäristöpolitiikassa ja toistaa kehotuksensa laatia valtamerilaki samassa hengessä ilmastolain kanssa. |
| --- | --- |

34.

| 35. | kehottaa keskittymään entistä enemmän lyhyisiin elintarviketuotannon arvoketjuihin ja ottamaan huomioon sellaisten eurooppalaisten tuotantojärjestelmien, myös vaihtoehtoisten tuotantojärjestelmien, monimuotoisuuden, joilla pyritään edistämään paikallisia ja alueellisia tuotannon, jalostuksen ja kaupan pitämisen muotoja paikallisen ja alueellisen elintarvikeomavaraisuuden kehittämiseksi. Komitea kehottaa lisäämään tukea yhteisille paikallisille hankkeille, joihin osallistuu paikallisia jalostajia, paikallisviranomaisia, maa- ja metsätiloja, elinkeinonharjoittajia, osuuskuntia, paikallisia tuotteita edistäviä yhdistyksiä ja kuluttajia, paikallisen elintarviketarjonnan kehittämiseksi. |
| --- | --- |

35.

| 36. | korostaa tarvetta edistää lyhyen ja keskipitkän aikavälin taloudellisen tuen ja rakenteellisen sosiaalipolitiikan avulla toimenpiteitä, joiden avulla tuodaan kestäväpohjaisempi ja terveyttä edistävä elintarvikejärjestelmä heikoimmassa asemassa olevien ryhmien ulottuville ylipainon ja aliravitsemuksen torjumiseksi, sekä laatia lasten ylipainon torjuntaa käsittelevä eurooppalainen toimintasuunnitelma vuoden 2020 jälkeiselle ajalle. |
| --- | --- |

36.

| 37. | peräänkuuluttaa tehokasta monitasoista hallintojärjestelmää, jossa EU:n missiot kytketään paikallisiin ja alueellisiin kehitysstrategioihin, covid-19-elpymistoimiin ja innovointirahoitukseen rakennerahastojen kautta, jotta saadaan aikaan vihreämpi, terveempi, osallistavampi ja häiriönsietokykyisempi EU. |
| --- | --- |

37.

| 38. | kannattaa voimakkaasti hiljattain käynnistettyä alueellisen innovoinnin kumppanuuksia koskevaa pilottitoimea, jossa älykkään erikoistumisen käsite yhdistetään vihreän ja digitaalisen siirtymän missioon perustuvaan lähestymistapaan. Komitea ehdottaa, että EU antaa lisätukea alueellisten missioiden ja paikallisten innovaatioekosysteemien edistämiseen ERA-keskusten kautta, jotta ne voivat osallistua aktiivisesti eurooppalaiseen tutkimusalueeseen ja EU:n innovaatiokuilun kaventamiseen. |
| --- | --- |

38.

| 39. | korostaa, että uusi eurooppalainen Bauhaus -aloite voidaan toteuttaa vain monitasoisen hallinnon ja paikkalähtöisen lähestymistavan avulla niin, että se käsitetään alueellisten tai paikallisten keskusten yhteenliitetyksi verkostoksi eikä vain yhdeksi maantieteelliseksi etuvartioksi. Komitea toistaa ehdotuksensa helppokäyttöisestä arvosetelijärjestelmästä käytännön tuen tarjoamiseksi kunnille ja alueille uuden eurooppalaisen Bauhausin yhteisöön osallistumiseksi. |
| --- | --- |

39.

| 40. | odottaa, että komissio ottaa jatkossakin sukupuoliulottuvuuden huomioon toimintapoliittisissa prosesseissaan erityisesti esittämällä menetelmän, jolla arvioidaan EU:n ohjelmien sukupuolivaikutuksia. |
| --- | --- |

40.

| 41. | on täysin tietoinen siitä, että tarvitaan päättäväisiä toimia EU:n ilmastotavoitteiden saavuttamiseksi liikennealalla. Komitea katsoo, että kaikista liikennemuodoista on tehtävä kestäväpohjaisempia ja että tieliikenteen päästöjä on vähennettävä kauaskantoisesti kestävien vaihtoehtoisten polttoaineiden ja päästöttömien ajoneuvojen yhdistelmän avulla. On myös tärkeää ottaa huomioon elinkaarinäkökulma, jotta voidaan minimoida polttoaineen koko elinkaaren eikä pelkästään käytön ajalta syntyvät kasvihuonekaasupäästöt. Komitea kehottaa komissiota puuttumaan henkilö- ja pakettiautojen tiukempien hiilidioksidipäästönormien vaikutuksiin eurooppalaisella mekanismilla, jotta tuetaan Euroopan autoteollisuuden ja tarjontapuolen teollisuuden alueiden kannalta oikeudenmukaista ja sosiaalisesti tasapuolista siirtymää, kun otetaan huomioon, että autoteollisuudessa tarvitaan huomattavia muutoksia kaikilla alueilla, jotta voidaan taata, ettei yhtäkään aluetta jätetä oman onnensa nojaan. |
| --- | --- |

41.

Digitalisaatio ja elinkeinoelämä

| 42. | kannustaa voimakkaasti levittämään tutkimustuloksia ja parhaita käytäntöjä paikallisille innovaatiotoimijoille etenkin osaamisvaihdon foorumin ja ”Tiede kohtaa alueet” kaltaisten aloitteiden sekä ensisijaisesti startup-yrityksille ja suuren kasvupotentiaalin yrityksille Euroopan alueilla suunnattujen Euroopan teknologiainstituutin ja Euroopan innovaationeuvoston käynnissä olevien toimien avulla. |
| --- | --- |

42.

| 43. | suhtautuu myönteisesti komission ”Join, Boost, Sustain” -aloitteen puitteissa tekemään työhön, ilmaisee valmiutensa jatkaa paikallisia ja alueellisia digitaalisia indikaattoreita koskevaa asiantuntijatoimintaansa ja tukee Euroopan komissiota sen tarjotessa kaupungeille ja kunnille soveltuvia välineitä digitalisaation mittaamiseen. |
| --- | --- |

43.

| 44. | kehottaa digitaalista yhteenkuuluvuutta käsittelevän lausuntonsa valossa komissiota tekemään yhteistyötä AK:n ja alueellisten järjestöjen kanssa siinä, 1) miten voidaan havaita kasvavat digitaaliset kuilut ja seurata niitä, 2) miten unionista voidaan tehdä digitaalisesti yhtenäisempi ja 3) miten AK:n ja Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin esittämät digitalisaatiota koskevat suositukset pannaan täytäntöön. |
| --- | --- |

44.

| 45. | suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen datasäädöksestä ja odottaa saavansa ehdotuksen asetukseksi yhteentoimivuusstrategiaa koskevasta säädöksestä, jonka pitäisi helpottaa oikeudenmukaista ja tasapuolista datan jakamista erityisesti eri tasojen viranomaisten ja yksityisten toimijoiden välillä ja joka lisää luottamusta yksityisten yritysten ja viranomaisten välillä. |
| --- | --- |

45.

| 46. | odottaa kiinnostuneena uuden lainsäädäntöaloitteen julkaisemista sisämarkkinoiden hätäapuvälineen luomiseksi ja suhtautuu myönteisesti komission ilmoitukseen, jonka mukaan välineellä pyritään vahvistamaan sisämarkkinoiden eurooppalaista hallinnointia kriisiaikoina häiriöiden ennakoimiseksi ja ehkäisemiseksi, ja kehottaa kaikkia asiaankuuluvia toimijoita, myös paikallis- ja alueviranomaisia, osallistumaan kriisivalmius- ja kriisinhallintamekanismeihin. |
| --- | --- |

46.

| 47. | korostaa, että on tärkeää laatia poliittisesti koordinoidumpi laaja-alainen teollisuusstrategia, jotta sen ulkopuolelle ei suljeta syrjäisempiä alueita, joilta puuttuvat teollisuuden sijoittumistekijät ja joiden taloudelliset rakenteet ovat yksipuolisia mutta joille on mahdollista perustaa palveluyrityksiä täydentämään teollisuusyrityksiä, joita EU:n strategiassa pyritään houkuttelemaan siirtämään tuotantonsa takaisin EU:n alueelle. |
| --- | --- |

47.

| 48. | toistaa suosituksensa siitä, että komissio ottaa tulevassa teollisuuspolitiikassaan paremmin huomioon tulevaisuuden vaatimukset sekä huomioi kilpailukykyisistä alueellisista ekosysteemeistä saadut kokemukset, keskeisten kehitystä vauhdittavien teknologioiden merkityksen ja tarpeen löytää tasapaino kilpailukyvyn ja avoimen strategisen riippumattomuuden välillä. |
| --- | --- |

48.

| 49. | ehdottaa, että Euroopan komissio parantaa ja vahvistaa koheesiopolitiikan ja kilpailupolitiikan valtiontuki-ikkunan välisiä yhteyksiä sallimalla sellaisten REACT-EU-yhteisrahoitettujen toimien käytön, joita pannaan täytäntöön Ukrainaan kohdistuneen Venäjän hyökkäyksen seurauksena talouden tukemista varten käyttöön otettujen valtiontukitoimenpiteiden tilapäisten kriisipuitteiden nojalla. |
| --- | --- |

49.

Rajat ylittävä yhteistyö ja liikkuvuus

| 50. | toteaa, että oikeudelliset ja hallinnolliset esteet haittaavat edelleen Euroopan raja-alueiden kehitystä, ja kehottaa Euroopan komissiota ehdottamaan koordinointivälinettä jäsenvaltioiden käyttöön niiden saattaessa EU:n direktiivejä osaksi kansallista lainsäädäntöä, jotta vältetään uusien lainsäädännöllisten esteiden syntyminen raja-alueilla. Komitea kehottaa komissiota myös aloittamaan uudelleen vuoropuhelun neuvoston kanssa ehdotetusta oikeudellisten ja hallinnollisten esteiden poistamismekanismia koskevasta asetuksesta tai ehdottamaan vaihtoehtoista välinettä, jonka avulla Euroopan raja-alueet voisivat tehokkaasti löytää ratkaisuja esteisiin, joita ne kohtaavat. |
| --- | --- |

50.

| 51. | kehottaa Euroopan komissiota esittämään ehdotuksen, jolla varmistetaan maa- ja merialueiden rajat ylittävän yhteistyön ylläpitäminen EU:n laajuisen tai alueellisen kriisin sattuessa, ja myöntämään riittävästi rahoitusta hankkeisiin, joilla kehitetään rajat ylittäviä yhteyksiä ja intermodaalisuutta. Verkkojen Eurooppa -välineeseen olisi aina sisällyttävä erityisiä ehdotuspyyntöjä puuttuvien rajatylittävien yhteyksien korjaamiseksi, ja Interreg-ohjelman osallistumista näiden liikenteen pullonkaulojen rahoittamiseen olisi lisättävä. Euroopan investointipankin (EIP) ja kansallisten kehityspankkien ja -laitosten kautta tehtävien pitkän aikavälin kestävien investointien olisi myös tarjottava rahoitusta rajatylittäviin hankkeisiin. |
| --- | --- |

51.

| 52. | panee tyytyväisenä merkille Euroopan komission käynnistämän julkisen kuulemisen aiheesta ”Aivovuoto – väestön vähenemiseen liittyvien haasteiden lieventäminen” ja toistaa kehotuksensa kartoittaa ja panna täytäntöön erityyppisiä vastauksia aivovuotoilmiön kunkin osa-alueen osalta – aivotuonti, aivotuhlaus, aivokierto ja paluumuutto – sekä osaavan työvoiman maastamuuton osalta. |
| --- | --- |

52.

| 53. | on tyytyväinen Euroopan laajuisten liikenneverkkojen (TEN-T) kehittämistä koskevien suuntaviivojen kunnianhimoiseen tarkistamiseen ja erityisesti kaupunkisolmukohtien entistä parempaan integroimiseen kaukoverkkoon ja eurooppalaisten liikennekäytävien hallinnoinnin parantamiseen. Infrastruktuurin toteuttaminen verkon kullekin kerrokselle asetettujen määräaikojen mukaisesti edellyttää kuitenkin huomattavaa taloudellista panostusta unioni-, jäsenvaltio- ja aluetasolla. Rahoituksen jatkuvuuden ja saatavuuden takaamiseksi AK kannustaa aloittamaan keskustelut seuraavasta Verkkojen Eurooppa -välineestä (Verkkojen Eurooppa -väline 3). |
| --- | --- |

53.

| 54. | pitää tervetulleena komission ehdotusta uudesta kaupunkiliikenteen kehyksestä ja kehottaa samalla kiinnittämään enemmän huomiota aktiivisen liikkuvuuden ja julkisen liikenteen edistämiseen. On tarpeen puuttua merkittäviin rahoitusvajeisiin, joita paikallis- ja alueviranomaisilla on kaupunkialueilla ja niiden kehysalueilla, ja varmistaa liikenteen osallistavuus maaseutualueilla, jotta voidaan saavuttaa hiilestä irtautumista koskevat EU:n tavoitteet. |
| --- | --- |

54.

Sosiaalinen suojelu, koulutus ja nuoriso

| 55. | toteaa jälleen, että nuoret on otettava entistä tiiviimmin mukaan demokraattisiin prosesseihin ja päätöksiin kaikilla hallinnon tasoilla, ja korostaa, että ottamalla nuoret huomioon kaikilla asiaankuuluvilla politiikanaloilla EU varmistaisi vahvan perinnön vuonna 2022 vietettävälle Euroopan nuorison teemavuodelle. |
| --- | --- |

55.

| 56. | korostaa tarvetta helpottaa sosiaalisen suojelun sekä kohtuuhintaisen ja kestävyysperiaatteiden mukaisen asumisen saatavuutta kaikille – ja erityisesti nuorille – muun muassa EU:n rahoituksen avulla ja torjua nuorten epävarmoja työsuhteita vastauksena Euroopan nuorten kärjistyneeseen tilanteeseen covid-19-pandemian jälkimainingeissa. |
| --- | --- |

56.

| 57. | kehottaa Euroopan komissiota ehdottamaan EU:n sääntelykehystä palkattomien harjoittelujaksojen lakkauttamiseksi. |
| --- | --- |

57.

| 58. | pyytää Euroopan komissiota laatimaan asuntotarjontaa koskevan eurooppalaisen toimintaohjelman, jolla voitaisiin vastata tehokkaasti asuntosektorin haasteisiin ja mahdollisuuksiin panemalla perusparannusaaltostrategia tosiasiallisesti täytäntöön. Komitea esittää siksi, että pitkäaikaisiin asuntoinvestointeihin sovelletaan poikkeusta niin, ettei niitä pidetä vakaus- ja kasvusopimuksessa määriteltyinä kansallisina tai vastaavina rakenteellisina menoina. |
| --- | --- |

58.

| 59. | kehottaa komissiota ajantasaistamaan neuvoston vuonna 2011 antamaa suositusta ennaltaehkäisevistä politiikoista koulunkäynnin keskeyttämisen vähentämiseksi ottaen huomioon viime vuosina ilmenneet suuret yhteiskunnalliset haasteet. |
| --- | --- |

59.

| 60. | korostaa, että digitaalista koulutusta on parannettava kiireellisesti laadukkaan opetuksen ja oppimisen keskeisenä strategisena tavoitteena digitaalisella aikakaudella. Digitaalisten taitojen hallitseminen antaa nykyisille ja tuleville kansalaisille mahdollisuuden selviytyä paremmin nykyisestä neljännestä teollisesta vallankumouksesta (digitaalinen vallankumous) ja edessä olevasta viidennestä vallankumouksesta (teollisuus 5.0). |
| --- | --- |

60.

| 61. | toistaa, että on varmistettava Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja siihen liittyvien vuodeksi 2030 asetettujen yleistavoitteiden täysimääräinen täytäntöönpano. Komitea kehottaa tässä yhteydessä komissiota laatimaan kattavan köyhyydenvastaisen EU:n strategian, johon sisältyy myös tehokkaita seuranta- ja tiedonkeruumekanismeja, myös valtiotasoa alemmalla tasolla. |
| --- | --- |

61.

| 62. | kehottaa ottamaan paikallis- ja alueviranomaiset mukaan osallistavia työmarkkinoita ja vahvempaa sosiaalipolitiikkaa koskevien ehdotusten suunnitteluun ja täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

62.

Terveys, pelastuspalvelu ja matkailu

| 63. | kannattaa varauksetta Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin suositusta vahvistaa Euroopan terveydenhuoltojärjestelmien häiriönsietokykyä ja muistuttaa, että niiden hallinnointi on hajautettu kahdessa kolmasosassa jäsenvaltioista, minkä johdosta alueet ovat keskeinen kumppani tarkasteltaessa ja toteutettaessa uusia toimintapolitiikkoja, joilla pyritään vähentämään EU:n riippuvuutta ulkomaisista lääkkeiden toimittajista, koordinoimaan tutkimusta ja rahoitusta, nopeuttamaan strategista varastointia, vahvistamaan valmistusalaa ja arvioimaan terveydenhuoltojärjestelmien haavoittuvuutta. Komitea kehottaakin komissiota harkitsemaan uutta, EU:n sirusäädöksen kaltaista lainsäädäntöä, jotta voidaan lisätä EU:n riippumattomuutta vaikuttavien aineiden, valmiiden lääkkeiden ja kaikentyyppisten lääketieteellisten vastatoimien alalla. |
| --- | --- |

63.

| 64. | odottaa komission esittävän konkreettisia ehdotuksia, joilla pannaan täytäntöön AK:n suositukset potilaiden oikeuksia rajatylittävässä terveydenhuollossa koskevan direktiivin soveltamisen helpottamisesta potilaiden, terveydenhuollon ammattilaisten, sairausvakuutuslaitosten ja viranomaisten kannalta. Komitea kehottaa erityisesti lisäämään ohjausta ja aktiivista (logistista, oikeudellista ja taloudellista) tukea raja-alueille, jotka osallistuvat rajatylittävään terveydenhuoltoalan yhteistyöhön (tai suunnittelevat siihen osallistumista). |
| --- | --- |

64.

| 65. | odottaa komission ehdottavan lääkelainsäädännön tulevan tarkistuksen yhteydessä toimenpiteitä, joilla varmistetaan, että kaikilla potilailla on oikea-aikaisesti käytettävissään kohtuuhintaisia, olennaisia ja innovatiivisia lääkkeitä asuinpaikasta riippumatta, ja puututaan lääkepulan perimmäisiin syihin. |
| --- | --- |

65.

| 66. | toistaa, että on laadittava selkeä suunnitelma pitkän aikavälin sitoutumisesta EU:n pelastuspalvelumekanismiin ja sen välineisiin ja sen rahoituksen vahvistamisesta sekä katastrofien ehkäisyn ja niihin varautumisen että yhteisten hätäapuvalmiuksien osalta, erityisesti kun on kyse monimutkaisemmista ja useammin toistuvista katastrofeista. Komitea on valmis osallistumaan unionin pelastuspalvelun osaamisverkoston työhön alueellisen ja paikallisen katastrofihallinnan asiantuntemuksellaan. |
| --- | --- |

66.

| 67. | kehottaa edelleen laatimaan uuden eurooppalaisen matkailustrategian ja pyytää komissiota esittämään vihdoin Euroopan matkailuohjelman 2030–2050, jolla tuetaan Euroopan matkailukohteiden ja erityisesti syrjäisimpien alueiden vihreää ja digitaalista siirtymää, vahvistetaan niiden kilpailukykyä ja helpotetaan sekä talouden ja matkailualan työllisyyden elpymistä että toiminnan häiriönsietokykyä tukevaa uudelleenkäynnistämistä sekä Euroopan unionin kansalaisten mahdollisuutta käyttää oikeutta turvalliseen ja täysipainoiseen matkailuun. |
| --- | --- |

67.

Ulkosuhdeyhteistyö

| 68. | odottaa, että komissio ryhtyy toimiin ottaen huomioon AK:n pyynnön, jonka mukaan Yhdistyneen kuningaskunnan ja EU:n välistä suhdetta olisi syvennettävä alueellisesti, ja pohtii toimintatapoja ja keinoja, joilla paikallis- ja alueviranomaiset saataisiin rakenteellisesti mukaan AK:n kautta kumppanuuteen Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa sekä kauppa- ja yhteistyösopimuksen institutionaaliseen kehykseen. AK korostaa, että kauppa- ja yhteistyösopimuksen ulkopuolella EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan suhteissa tulisi hyödyntää myös EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan paikallis- ja alueviranomaisten vielä hyödyntämättömiä yhteistyömahdollisuuksia, kun tarkoitus on vastata yksissä tuumin yhteisiin haasteisiin, kuten Pohjanmeren, Englannin kanaalin ja Irlanninmeren kestävyysajattelun mukaiseen hoitoon tai kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanoon paikallis- ja aluetasolla. |
| --- | --- |

68.

| 69. | kehottaa komissiota ottamaan huomioon syrjäisimpien alueiden lisärajoitteet laatiessaan matkailulainsäädäntöä, sillä näiden alueiden taloudellinen, sosiaalinen ja kulttuurinen kehitys riippuu suuressa määrin matkailusta, ja varoittaa tässä yhteydessä, että on varmistettava riittävä rahoitus syrjäisimpien alueiden saavutettavuuden sekä ilmasto- ja digitaalisen siirtymän turvaamiseksi. |
| --- | --- |

69.

| 70. | ehdottaa valtiotasoa alempien tasojen toiminnalle laadittavaa kehystä, joka otetaan virallisesti huomioon UNFCCC:n prosessissa ja siihen pohjautuvassa EU:n ilmastohallinnossa. |
| --- | --- |

70.

| 71. | kehottaa komissiota tunnustamaan roolin, joka paikallis- ja alueviranomaisilla ja vertaisyhteistyöllä voi olla rauhan ja vaurauden edistämisessä kolmansissa maissa, mistä esimerkkinä on Nikosian aloite. |
| --- | --- |

71.

| 72. | on tyytyväinen Euroopan komission lausuntoihin Ukrainan, Georgian ja Moldovan EU-jäsenyyttä koskevista hakemuksista ja suhtautuu myönteisesti myös Eurooppa-neuvoston päätökseen myöntää EU:n ehdokasmaan asema Ukrainalle ja Moldovalle sekä tukea Georgian pyrkimyksiä lähentyä EU:hun. Komitea kehottaa tässä yhteydessä komissiota tarkistamaan itäisen kumppanuuden aloitetta sekä analysoimaan perusteellisesti suhteita EU:n itäisen kumppanuuden maihin ja kiinnittämään erityistä huomiota niiden pyrkimyksiin yhdentyä Eurooppaan. |
| --- | --- |

72.

| 73. | ilmaisee tukensa kaikkien Länsi-Balkanin maiden EU:hun liittymiselle edellyttäen, että ne täyttävät kaikki jäsenyysehdot. Komitea korostaa, että on tärkeää lähettää Länsi-Balkanin maille myönteisiä signaaleja, jotta ne pysyvät sitoutuneina valitettavasti pitkittyneeseen EU-jäsenyysprosessiin. |
| --- | --- |

73.

| 74. | antaa puheenjohtajansa tehtäväksi välittää tämän päätöslauselman EU:n toimielimille ja EU:n neuvoston puheenjohtajavaltioille. |
| --- | --- |

74.

Bryssel 29. kesäkuuta 2022.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  COR-2020-01392-00-00-RES-TRA.

1

---

| 30.9.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 375/9 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 375/9

---

Euroopan alueiden komitean päätöslauselma aiheesta ”Euroopan tulevaisuuskonferenssin tulokset ja jatkotoimet”

(2022/C 375/02)

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon

| — | 12. helmikuuta 2020 (1) ja 7. toukokuuta 2021 (2) antamansa päätöslauselmat Euroopan tulevaisuutta käsittelevästä konferenssista sekä 27. tammikuuta 2022 antamansa päätöslauselman paikallis- ja alueviranomaisten panoksesta Euroopan tulevaisuutta käsittelevään konferenssiin (3), |
| --- | --- |

—

12. helmikuuta 2020 (1) ja 7. toukokuuta 2021 (2) antamansa päätöslauselmat Euroopan tulevaisuutta käsittelevästä konferenssista sekä 27. tammikuuta 2022 antamansa päätöslauselman paikallis- ja alueviranomaisten panoksesta Euroopan tulevaisuutta käsittelevään konferenssiin (3),

| — | paikallis- ja aluepäättäjien 4. maaliskuuta 2022 antaman Marseillen manifestin ”Eurooppa alkaa sen alueilta, kunnista ja kylistä” (4), |
| --- | --- |

—

paikallis- ja aluepäättäjien 4. maaliskuuta 2022 antaman Marseillen manifestin ”Eurooppa alkaa sen alueilta, kunnista ja kylistä” (4),

| — | 9. toukokuuta 2022 annetun Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin loppuraportin (5), |
| --- | --- |

—

9. toukokuuta 2022 annetun Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin loppuraportin (5),

| — | Euroopan parlamentin 4. toukokuuta 2022 toimista Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin päätelmien johdosta antaman päätöslauselman (6), |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin 4. toukokuuta 2022 toimista Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin päätelmien johdosta antaman päätöslauselman (6),

| — | demokratiaa käsittelevän AK:n korkean tason ryhmän raportin (7), |
| --- | --- |

—

demokratiaa käsittelevän AK:n korkean tason ryhmän raportin (7),

| — | Euroopan parlamentin 9. kesäkuuta 2022 valmistelukunnan ehdottamisesta perussopimusten tarkistamiseksi antaman päätöslauselman (8), |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin 9. kesäkuuta 2022 valmistelukunnan ehdottamisesta perussopimusten tarkistamiseksi antaman päätöslauselman (8),

| — | 17. kesäkuuta 2022 annetun komission tiedonannon Euroopan tulevaisuuskonferenssista (9), |
| --- | --- |

—

17. kesäkuuta 2022 annetun komission tiedonannon Euroopan tulevaisuuskonferenssista (9),

| 1. | suhtautuu myönteisesti Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin (tulevaisuuskonferenssi) päätelmiin, jotka hyväksyttiin konferenssin täysistunnossa 30. huhtikuuta 2022 ja esitettiin neuvoston puheenjohtajavaltiolle, Euroopan parlamentin puhemiehelle ja Euroopan komission puheenjohtajalle 9. toukokuuta 2022. Komitea tiedostaa kuitenkin suuren yleisön tehokkaan tavoittamisen ja aidon alhaalta ylöspäin suuntautuvan lähestymistavan haasteet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | tukee voimakkaasti kansalaisten vaatimusta demokraattisemmasta, avoimemmasta, oikeudenmukaisemmasta ja kestävämmästä EU:sta ja katsoo, että sen aikaansaaminen edellyttää ripeitä ja tehokkaita jatkotoimia, joiden myötä tulevaisuuskonferenssin asettamat tavoitteet ja sen tekemät ehdotukset muunnetaan poliittisiksi aloitteiksi ja konkreettisiksi toimiksi mm. entistä aktiivisemman toimielinyhteistyön kautta. |
| --- | --- |

2.

| 3. | korostaa, että monet tulevaisuuskonferenssin loppuraportissa esitetyistä ehdotuksista liittyvät alue- ja paikallisviranomaisten aktiiviseen osallistumiseen sellaisten aloitteiden suunnitteluun ja toteuttamiseen, joiden avulla EU:ta voidaan tuoda lähemmäs kansalaisia. |
| --- | --- |

3.

| 4. | katsoo, että EU:n toiminnan kunnianhimoinen uudistaminen, jotta voidaan vastata edessä oleviin haasteisiin ja vahvistaa EU:n päätöksentekoprosessin avoimuutta ja siihen liittyvää vastuuvelvollisuutta kansalaisten ja paikallis- ja alueviranomaisten vaikutusmahdollisuuksia asianmukaisesti lisäten, edellyttää perussopimusten tarkistamista. Komitea suhtautuu näin ollen myönteisesti Euroopan parlamentin kehotukseen aktivoida perussopimusten tarkistamismenettely (Euroopan unionista tehdyn sopimuksen [SEU] 48 artikla) ja perustaa valmistelukunta. |
| --- | --- |

4.

| 5. | katsoo, että Euroopan alueiden komitean jäsenillä olisi oltava tulevassa valmistelukunnassa täysipainoinen rooli Euroopan yli miljoonan alue- ja paikallistason vaaleilla valitun päättäjän edustajina. Tämä tulee ottaa huomioon valmistelukunnan kokoonpanossa, varsinkin kun eräät näistä poliittisista päättäjistä edustavat lainsäädäntävaltaa käyttäviä alueita. |
| --- | --- |

5.

| 6. | pitää kuitenkin valitettavana, että monia tulevaisuuskonferenssin monikielisellä digitaalisella foorumilla esitettyjä ajatuksia esimerkiksi kielten virallisesta asemasta tai reaktioita valtiotasoa alempien tasojen pyrkimyksiin ei ole otettu loppuraportissa huomioon, vaikka ne saivat paljon kannatusta. |
| --- | --- |

6.

Eurooppalainen demokratia

| 7. | (40) (10) on tyytyväinen siihen, että tulevaisuuskonferenssi on tunnustanut eurooppalaisen edustuksellisen demokratian monitasoisen luonteen ja ehdottanut AK:n uudistamista antamalla sille vahvempi rooli toimielinrakenteessa siltä osin kuin on kyse asioista, joilla on alueellisia tai paikallisia vaikutuksia. AK katsoo, että uudistuksen myötä politiikanaloja, joilla on alueellista tai paikallista merkitystä ja joista komiteaa on kuultava, olisi lisättävä. Tämä edellyttää Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 43 artiklan (yhteinen maatalouspolitiikka ja kalastus), 79 artiklan (maahanmuutto) ja 114 artiklan (sisämarkkinoita koskeva yleislauseke) sekä SEU-sopimuksen 13 artiklan ja SEUT-sopimuksen 294, 300 ja 307 artiklan tarkistamista. |
| --- | --- |

7.

| 8. | katsoo, että Euroopan parlamentin, Euroopan komission ja EU:n neuvoston olisi perusteltava aloilla, joilla komitean kuuleminen on pakollista, päätöksensä olla ottamatta komitean lausuntoja huomioon. AK:n tulee myös voida osallistua yhteispäätösmenettelyssä käytäviin kolmikantaneuvotteluihin paremmasta lainsäädännöstä tehdyn toimielinten välisen sopimuksen tarkistamisen perusteella. |
| --- | --- |

8.

| 9. | (39.3) suhtautuu myönteisesti tulevaisuuskonferenssin ehdotukseen EU:n toimielinten nimien muuttamisesta, jotta niiden tehtävä ja rooli EU:n päätöksentekoprosessissa olisi selvempi kansalaisille. Komitea ehdottaakin, että sen nimeä muutetaan, jotta se kuvastaisi paremmin komitean jäsenten poliittista ja oikeudellista vastuuta sekä komitean roolia Euroopan alueiden ja kuntien edustajakokouksena. |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa lisäämään toimielinten välistä synergiaa osallistamalla AK Euroopan komission, Euroopan parlamentin ja Euroopan unionin neuvoston työskentelyyn (esim. komiteat, valiokunnat ja työryhmät). Komitea pystyy näet tarjoamaan vahvan tietopohjan ja paremman käsityksen siitä, miten EU toimii paikallistasolla. |
| --- | --- |

10.

| 11. | (40, 40.2, 40.4) on erittäin tyytyväinen toteamukseen siitä, että toissijaisuusperiaatteen aktiivinen toteuttaminen ja monitasoinen hallinto ovat EU:n toimintaan ja demokraattiseen vastuuvelvollisuuteen olennaisesti kuuluvia periaatteita ja piirteitä, sekä vetoomukseen sen puolesta, että asianmukaisen päätöksentekotason – EU, jäsenvaltiot, aluetaso tai paikallistaso – selventämiseksi tulee käyttää järjestelmällisesti kaikkien EU:n toimielinten yhteisesti sopimaa toissijaisuusperiaatteen määritelmää. Komitea suhtautuu niin ikään hyvin myönteisesti toissijaisuusperiaatteeseen liittyvän ennakkovaroitusmekanismin ehdotettuun laajentamiseen siten, että sen piiriin tulevat myös kaikki lainsäädäntävaltaa käyttävät EU-maiden alueparlamentit, ja yhtyy vaatimukseen, jonka mukaan sekä jäsenvaltioiden parlamenttien että lainsäädäntävaltaa käyttävien alueparlamenttien on tulevaisuudessa voitava ehdottaa EU-tason lainsäädäntöaloitteita. Näiden ehdotusten tavoitteena on selventää omalta osaltaan sitä, että toissijaisuusperiaatteessa ei ole kyse pyrkimyksestä estää EU-tason toimia vaan määrittää, millä hallintotasolla olisi oltava johtorooli joko virallisen yksinomaisen toimivallan puitteissa tai siten, että toimivalta on virallisesti jaettua ja muut hallintotasot tukevat asetettuja toimintapoliittisia tavoitteita. |
| --- | --- |

11.

| 12. | katsoo lisäksi, että edellä mainittujen toissijaisuusperiaatteeseen liittyvien ehdotusten olisi johdettava SEU-sopimuksen 5 artiklan 3 kohdan, kansallisten parlamenttien asemaa Euroopan unionissa koskevan pöytäkirjan N:o 1 ja toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamista koskevan pöytäkirjan N:o 2 tarkistamiseen. Tarkistuksen yhteydessä olisi asetettava suhteellisuusperiaate samalle viivalle toissijaisuusperiaatteen kanssa, annettava AK:lle rooli edellä määritellyssä toissijaisuusperiaatteen toteutumisen ennakkoseurannassa ja huolehdittava myös siitä, että toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita sovelletaan EU:n hallintoprosesseissa entistä useammin ja paremmin. Tätä odotettaessa olisi mukautettava toimielinten välistä sopimusta paremmasta lainsäädännöstä siten, että vahvistetaan jo valmiiksi AK:n roolia nykyisessä institutionaalisessa kehyksessä, jotta on helpompi määrittää, millä hallintotasolla olisi oltava johtava rooli. Tässä on syytä ottaa huomioon AK:n tekemät alueellisten vaikutusten arvioinnit, komitean työ maaseutuvaikutusten arviointien yhteydessä sekä äskettäin tehostettu parempaan sääntelyyn ja toissijaisuusperiaatteen aktiiviseen hallinnointiin liittyvä komitean järjestelmä. |
| --- | --- |

12.

| 13. | (36) kannattaa tulevaisuuskonferenssin ehdotuksia, jotka tähtäävät edustuksellisen demokratian täydentämiseen lisäämällä kansalaisten osallistumista eurooppalaiseen demokratiaan kaikilla tasoilla. Tämä olisi toteutettava ottamalla Euroopan unionin tasolla virallisesti käyttöön uusia kansalaisten osallistumisen muotoja, joihin liittyen käydään kansalaiskeskusteluja satunnaisotannalla valittujen kansalaisten kanssa tietyistä aiheista. AK toistaa kehotuksensa perustaa kansalaiskeskustelua varten paikallis- ja alueviranomaisten tukema pysyvä ja paikkalähtöinen mekanismi, joka mahdollistaisi kaksisuuntaisen viestinnän kansalaisten ja EU:n toimielinten välillä ja johtaisi siten EU:n politiikkojen eri puolilla unionia aikaansaamien paikallisten ja alueellisten vaikutusten parempaan ymmärtämiseen. Komitea korostaa tarvetta pitää huoli siitä, että mekanismin avulla tavoitetaan kansalaiset ikäryhmästä, alkuperästä ja taustasta riippumatta, ja painottaa myös, että raja-alueilla tällaisessa keskustelussa tarvitaan rajatylittävää otetta todellisen eurooppalaisen lisäarvon tuottamiseksi. Komitea katsoo, että nykyisten kansalaisosallistumisen mekanismien virtaviivaistaminen edellyttää SEU-sopimuksen 11 artiklan sekä SEUT-sopimuksen 24 ja 227 artiklan muuttamista. |
| --- | --- |

13.

| 14. | lupaa järjestää jatkossakin paikallisia kansalaisvuoropuheluja ja suunnitelmallisia osallistavan demokratian aloitteita, joita voitaisiin hyödyntää pysyvässä mekanismissa. |
| --- | --- |

14.

| 15. | (37) suhtautuu myönteisesti ajatukseen tiedottaa EU:n toimintalinjoista ja politiikasta nykyistä aktiivisemmin paitsi Euroopan parlamentin vaalien myös valtiollisten, alueellisten ja paikallisten vaalien yhteydessä. |
| --- | --- |

15.

| 16. | (36.6) pitää tervetulleena tulevaisuuskonferenssin ehdotusta perustaa paikallisten EU-valtuutettujen järjestelmä, jonka avulla EU:n toimielimet voidaan saada lähemmäs kansalaisia, ja sitoutuu panemaan tämän ehdotuksen täytäntöön yhteistyössä Euroopan komission kanssa oman nopeasti kasvavan alue- ja paikallistason EU-valtuutettujen eurooppalaisen verkostonsa (11) sekä Paikallispäättäjät EU:ta rakentamassa -hankkeen (12) kautta. |
| --- | --- |

16.

| 17. | odottaa kiinnostuneena Euroopan komission mahdollista ehdotusta ”kansallisten, alueellisten ja paikallisten toimijoiden valmiuksien” kehittämiseksi, ”jotta voidaan käynnistää uuden sukupolven hajautettuja kansalaisvuoropuheluja, jotka perustuvat keskusteleviin lähestymistapoihin” (13). |
| --- | --- |

17.

| 18. | (39) pitää tervetulleena tulevaisuuskonferenssin ehdotusta parantaa EU:n päätöksentekoprosessia EU:n toimintakyvyn varmistamiseksi erityisesti niin, että laajennetaan määräenemmistöpäätöksenteon soveltamista. |
| --- | --- |

18.

| 19. | (39.2) kannattaa tulevaisuuskonferenssin ehdotuksia osallistaa kansalliset parlamentit tiiviimmin lainsäädäntömenettelyyn ja kehottaa ottamaan tässä yhteydessä toisten kamarien tarpeet huomioon. |
| --- | --- |

19.

Arvot ja oikeudet, oikeusvaltioperiaate ja turvallisuus

| 20. | (25.1, 25.3) on tyytyväinen kehotukseen varmistaa, että EU:n perussopimuksissa ja EU:n perusoikeuskirjassa vahvistettuja arvoja ja periaatteita noudatetaan kaikilta osin kaikissa jäsenvaltioissa ja että ne ovat EU:n jäsenyyden ja unioniin liittymisen peruuttamattomia ja välttämättömiä ehtoja, joista ei neuvotella. Koska EU:n yli 80 000 paikallis- ja aluehallintotahoa muodostavat demokraattisen legitimiteetin perustason, AK kehottaa tekemään perusoikeuskirjan arvojen edistämiseen ja siihen liittyvien periaatteiden noudattamisen valvontaan liittyen jatkuvasti yhteistyötä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa. AK pitääkin osallistumistaan perusoikeuskirjasta ja oikeusvaltioperiaatteen noudattamisen seurantaprosessista käytävään toimielinten väliseen vuoropuheluun olennaisen tärkeänä. |
| --- | --- |

20.

| 21. | (25.4) on samaa mieltä siitä, että ehdollisuusasetusta tulee soveltaa tehokkaasti ja että sen soveltamisalaa tulee pohtia. Jos oikeusvaltioperiaatetta rikotaan, maksut on keskeytettävä tai rahoitus on peruutettava. Komitea toistaa olevansa vakaasti sitä mieltä, että ”tällaisten toimenpiteiden tapauksessa niiden EU:n rahoituksen saajien, myös paikallis- ja alueviranomaisten, jotka eivät ole vastuussa oikeusvaltioperiaatteen rikkomisesta, olisi edelleen saatava taloudellista tukea asianomaiselta jäsenvaltiolta” (14). Komitea on lisäksi tyytyväinen kehotukseen arvioida muita oikeusvaltioperiaatetta koskevia välineitä ja pohtia oikeudellisia keinoja rangaista oikeusvaltion periaatteiden rikkomisesta. |
| --- | --- |

21.

| 22. | (29.2, 29.4, 29.5) kannattaa kehotusta lisätä ja edistää julkisia investointeja koulutukseen, terveydenhuoltoon, lasten- ja vanhustenhoitoon, työ- ja yksityiselämän tasapainottamiseen sekä muille aloille, jotka ovat merkittäviä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja sen toimintasuunnitelman toteuttamisen kannalta, jotta voidaan osoittaa kansalaisille, että Euroopan unionilla on sosiaalinen ulottuvuus ja että se tekee työtä parantaakseen heidän elämänlaatuaan. Komitea korostaa, että on tärkeää varmistaa tasa-arvon unioni, jossa ei ole sijaa syrjinnälle, turvautuen oikeudellisiin välineisiin, politiikkoihin, EU:n laajuisiin kriteereihin ja muihin asiaankuuluviin välineisiin. |
| --- | --- |

22.

Ilmastonmuutos, energia ja ympäristö

| 23. | (3.1, 2.3) kiinnittää huomiota tunnustuksen antamiseen paikallis- ja alueviranomaisten roolille osallistavassa ja oikeudenmukaisessa vihreässä siirtymässä. |
| --- | --- |

23.

| 24. | kannattaa tavoitetta nopeuttaa vihreää siirtymää ja on tyytyväinen kehotukseen edistää kaupunkien viherryttämistä kaupunkisuunnittelun ja rakentamisen kautta, hyödyntämällä luontopohjaisia ratkaisuja biologisen monimuotoisuuden lisäämiseksi sekä energia- ja liikenneköyhyyden torjuntastrategioiden avulla. Komitea korostaa tässä yhteydessä, että paikallis- ja alueviranomaiset on tärkeää ottaa mukaan uusi eurooppalainen Bauhaus -aloitteeseen. |
| --- | --- |

24.

| 25. | (3, 4.1, 4.4, 31.2) korostaa, että oikeudenmukaisen ekologisen ja digitaalisen siirtymän yhteydessä on otettava erityisesti huomioon syrjäseudut ja saarialueet, mukaan lukien kaikki saaristot ja syrjäisimmät alueet, ja varmistettava etenkin niiden yhteydet ja julkisen infrastruktuurin käyttö tasavertaisesti unionin muiden alueiden kanssa. |
| --- | --- |

25.

| 26. | (3) kannattaa tulevaisuuskonferenssin asettamaa tavoitetta parantaa Euroopan energiaturvallisuutta niin, ettei yhtäkään aluetta jätetä jälkeen, tehdä EU:sta energiaomavarainen ja taata kansalaisille kohtuuhintaisen ja kestävästi tuotetun energian riittävä saanti. Komitea peräänkuuluttaa tässä yhteydessä paikallis- ja alueviranomaisille mahdollisuutta saada suoraan EU:n rahoitusta vihreän kehityksen ohjelman hankkeiden toteuttamiseen kiinnittäen erityistä huomiota alueisiin, joilla on erilliset energiajärjestelmät. |
| --- | --- |

26.

| 27. | on vakuuttunut siitä, että tulevaisuuskonferenssin ehdotusten jatkotoimet edellyttävät vahvempaa toimielinten välistä yhteistyötä muun muassa vihreän kehityksen ohjelmaa paikallistasolla käsittelevän AK:n työryhmän, Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa koskevan AK:n tiedotuskampanjan sekä ilmasto- ja energia-alan monitasoisten vuoropuhelujen kautta. Komitea katsoo, että AK:n yhteistyötä sellaisten sidosryhmien kanssa kuin EU:n kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimus (Cities’ Energy Saving Sprint -kampanjan osalta) ja muut EU:n toimielimet (esim. Euroopan komission puitteissa toimiva saasteettomuutta käsittelevä sidosryhmäfoorumi) olisi tehostettava nykyisestä. |
| --- | --- |

27.

| 28. | sitoutuu edistämään vastaisuudessakin paikallis- ja alueviranomaisten asemaa ilmastoa ja biologista monimuotoisuutta koskevissa politiikoissa valtiotasoa alempien hallintotasojen ilmastodiplomatiatoimien ja YK:n ilmastosopimuksen puitteissa ja katsoo, että ilmastoa, ympäristöä ja kestävän kehityksen tavoitteita koskevien YK:n eri kehysten olisi oltava keskenään mahdollisimman johdonmukaisia ja sidosteisia, jotta täytäntöönpano olisi järjestelmällistä ja vältyttäisiin ylimääräiseltä suunnittelulta. AK kehottaa Euroopan komissiota tukemaan monitasoisen hallinnon periaatetta ja edistämään sopeutumista koskevan maailmanlaajuisen tavoitteen määrittelyä alhaalta ylöspäin. |
| --- | --- |

28.

| 29. | (3.8) on tyytyväinen vaatimukseen oikeudenmukaisesta siirtymästä työntekijöiden ja työpaikkojen suojelemiseksi. Se edellyttää joka tavalla vahvaa alueellista ja paikallista ulottuvuutta, jotta lähestymistavasta saadaan paikkalähtöinen ja eri yhteisöjen erityistarpeet otetaan huomioon. AK kehottaa luomaan tähän liittyen EU:n mekanismin, jonka kautta tuetaan oikeudenmukaisen, puhtaan ja tuloksellisen siirtymän toteuttamista Euroopan autoteollisuus- ja alihankintateollisuusalueilla siten, että tarvittavien tehokkaiden toimintapolitiikkojen suunnittelussa ja talousarviotoimissa sovelletaan monitasoiseen hallintoon ja kumppanuuteen perustuvaa toimintamallia. |
| --- | --- |

29.

Terveys

| 30. | (10.2, 10.3) on tyytyväinen kehotukseen laajentaa EU:n toimivaltaa terveyden alalla. Komitea kehottaa tarkistamaan SEUT-sopimuksen 4 artiklaa siten, että terveys ja terveydenhuolto sisällytetään aloihin, joilla sovelletaan EU:n ja jäsenvaltioiden kesken jaettua toimivaltaa. Kuten tulevaisuuskonferenssin ehdotuksissa korostetaan, tässä muutoksessa olisi otettava täysin huomioon toissijaisuusperiaate sekä paikallis-, alue- ja jäsenvaltiotason toimijoiden keskeinen rooli terveysasioissa. |
| --- | --- |

30.

| 31. | (10.6, 12.15) yhtyy kehotukseen, jonka mukaan jo käytössä olevien hoitojen olisi oltava avoimesti kaikkien saatavilla ja lääkkeiden olisi oltava kaikkialla yhtä laadukkaita ja paikallisilta kustannuksiltaan kohtuullisia. AK korostaa tässä yhteydessä terveydenhuoltoalan rajatylittävän yhteistyön ratkaisevaa roolia. |
| --- | --- |

31.

Vahvempi talous, sosiaalinen oikeudenmukaisuus ja työllisyys

| 32. | (11.3) ilmaisee vahvan tukensa tulevaisuuskonferenssin esittämälle kehotukselle tarkistaa EU:n talouden ohjausjärjestelmää ja eurooppalaista ohjausjaksoa, jotta järjestelmän keskeisissä talous- ja finanssipolitiikan koordinointiin liittyvissä tavoitteissa edettäisiin paremmin oikeudenmukaisen vihreän ja digitaalisen siirtymän sekä sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ohella. AK kehottaa tulevaisuuskonferenssin tavoin vahvistamaan paikallis- ja alueviranomaisten roolia. Tämä tulee toteuttaa rakennerahastojen yhteydessä sovellettavien kumppanuutta koskevien käytännesääntöjen kaltaisten erityisten käytännesääntöjen avulla, joilla varmistetaan kyseisten tahojen osallistaminen eurooppalaiseen ohjausjaksoon. Eurooppalaiseen ohjausjaksoon liittyvät käytännesäännöt parantaisivat sekä prosessin tehokkuutta että sen demokraattista legitiimiyttä. Lisäksi AK kehottaa sisällyttämään kestävän kehityksen tavoitteet nimenomaisesti uudistettuun eurooppalaiseen ohjausjaksoon, jotta elpymisestä saataisiin paikkalähtöistä ja kestävää. |
| --- | --- |

32.

| 33. | (13, 14) yhtyy tulevaisuuskonferenssin painokkaaseen kehotukseen varmistaa Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja siinä vuodelle 2030 asetettujen yleistavoitteiden täysimääräinen täytäntöönpano EU:n, jäsenvaltioiden sekä alue- ja paikallisyhteisöjen tasolla siten, että kunnioitetaan toimivallan jakoa, toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita sekä jäsenvaltio-, alue- ja paikallistason toimivaltuuksia ja työmarkkinaosapuolten riippumattomuutta. AK kannattaa myös tulevaisuuskonferenssin ehdotusta sisällyttää perussopimuksiin sosiaalista edistystä koskeva pöytäkirja, mikä edellyttäisi SEU-sopimuksen 3 artiklan ja SEUT-sopimuksen 9, 151, 152/157 artiklan tarkistamista. |
| --- | --- |

33.

| 34. | (15) vaatii, että väestörakenteen muutokseen on puututtava kiireellisesti ja tehokkaasti. Komitea korostaa lisäksi, että kasvava sosiaalinen, taloudellinen, alueellinen ja digitaalinen eriarvoisuus, joka johtaa muun muassa aivovuotoon, on vaaraksi taloudelle ja koko demokratialle ja että väestön poismuutosta ja ikääntymisestä kärsivien alueiden kykyä vetää puoleensa erityisesti nuoria ja perheitä on siksi parannettava investointien ja tuen avulla. Komitea tähdentää myös tarvetta kiinnittää huomiota alueisiin, joiden väestörakenne on epätasapainoinen tiheästä asutuksesta johtuen, erityisesti syrjäseuduilla ja saarialueilla, ja jotka ovat alttiita ihmisten aiheuttamille suurille paineille ja joilla on vaikeuksia julkisen infrastruktuurin hallinnoimisessa. |
| --- | --- |

34.

| 35. | painottaa, että tulevaisuuskonferenssin raportissa viitataan useaan otteeseen tarpeeseen syventää koheesiota, ja korostaa yhteenkuuluvuuden roolia EU:n yleisenä arvona sekä kahdeksannessa koheesiokertomuksessa äskettäin esitettyä koheesioon kohdistuvien haittavaikutusten välttämisen periaatetta. AK pitää tarpeellisena, että komitea (ja sen perustama koheesiopolitiikkaa tukeva CohesionAlliance-ryhmittymä) ja EU:n toimielimet tekevät tiivistä yhteistyötä periaatteen toteuttamiseksi käytännössä EU:n tulevissa päätöksissä ja koheesiopolitiikan ohjelmakaudella 2021–2027. |
| --- | --- |

35.

| 36. | (12) kannattaa voimakkaasti vaatimusta vahvistaa rajatylittävää yhteistyötä raja-alueiden yhteenkuuluvuuden ja selviytymiskyvyn parantamiseksi ja puoltaa viittausta asetukseen rajanylisissä tilanteissa esiintyvien oikeudellisten ja hallinnollisten esteiden poistamismekanismista, sillä se on omiaan parantamaan merkittävästi rajatylittävää yhteistyötä ja raja-alueilla asuvien toimeentuloa. AK pitää kuitenkin valitettavana raja-alueiden päivittäisiin ongelmiin liittyvien ehdotusten puutetta ja viittaa vuonna 2021 antamaansa päätöslauselmaan ”Visio Euroopasta: rajatylittävän yhteistyön tulevaisuus”, jossa esitetään useita ehdotuksia raja-alueiden tukemiseksi ja rajatylittävän yhteistyön yleiseksi parantamiseksi. |
| --- | --- |

36.

| 37. | pitää valitettavana, ettei vakavista ja pysyvistä luonnonhaitoista kärsiviä alueita varten ole tehty ehdotuksia. Tällaisia alueita ovat esimerkiksi saaret, mukaan lukien saaristot ja syrjäisimmät alueet, sekä vuoristoalueet. Jotta niille voidaan taata Euroopan unionin muiden alueiden kanssa tasavertaiset edellytykset kehittyä, EU:n tulee antaa niille erityistä tukea ja toimintapolitiikkojen vaikutukset tulee arvioida niiden osalta hyvin huolellisesti. |
| --- | --- |

37.

Digitalisaatio

| 38. | (4.4, 12.14, 31) on iloinen siitä, että tulevaisuuskonferenssi on todennut digitaalisen yhteenkuuluvuuden täydentävän taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta. Komitea suosittelee digitaalisen yhteenkuuluvuuden huomioimista kaikissa Euroopan unionin politiikoissa ja kehottaa tarkistamaan SEUT-sopimuksen 175 artiklaa vastaavasti. Lisäksi AK painottaa valtiotasoa alempien tasojen digitalisaatiota koskevien tietojen sitkeää saatavuusongelmaa ja aikookin jatkaa yhdessä Euroopan komission kanssa paikallis- ja aluetason digitalisaatioastetta mittaavan järjestelmän kehittämistä ja täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

38.

Muuttoliike

| 39. | (43.2) korostaa kuntien ja alueiden keskeistä roolia muuttajien ja pakolaisten onnistuneessa kotouttamisessa ja kehottaa kiinnittämään muuttoliikkeestä käytävissä EU-tason keskusteluissa aiempaa enemmän huomiota kotouttamispolitiikkoihin. AK antaa voimakkaan tukensa tulevaisuuskonferenssin ehdotukselle lisätä EU:n taloudellista, logistista ja operatiivista tukea myös paikallisviranomaisille, alueellisille hallituksille ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioille muuttajien ja turvapaikanhakijoiden ensivastaanoton hallinnointiin, mukaan lukien erityinen tuki ilman huoltajaa olevien muuttajalasten vastaanottoon, sillä se tehostaisi pakolaisten ja laillisesti EU:n alueelle tulleiden kotouttamista ja toisaalta laittomien muuttajien palauttamista. Komitea huomauttaa, että SEUT-sopimuksen 79 artiklan 4 kohtaa olisi muutettava tältä osin siten, että mahdollistetaan kannustimien ja tuen kohdentaminen jäsenvaltioiden toiminnan lisäksi myös jäsenvaltioiden paikallis- ja alueviranomaisille toissijaisuusperiaatetta tinkimättömästi noudattaen, jotta nämä voivat edistää alueellaan laillisesti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten kotouttamista riippumatta siitä, mistä maasta he ovat lähtöisin. |
| --- | --- |

39.

| 40. | (44.2) kannattaa tulevaisuuskonferenssin ehdotusta tarkistaa Dublin-järjestelmää, jotta voidaan taata solidaarisuus ja oikeudenmukainen vastuunjako jäsenvaltioiden kesken toimia EU-tasolla koordinoiden. Tämä auttaisi lievittämään muuttopainetta niillä alueilla, joiden kautta muuttajia ensisijaisesti saapuu EU:hun. |
| --- | --- |

40.

Koulutus, kulttuuri, nuoriso ja urheilu

| 41. | on tyytyväinen tulevaisuuskonferenssin ehdotuksiin, jotka koskevat koulutuksen merkitystä keinona edistää aktiivista EU-kansalaisuutta. Komitea sitoutuu tähän liittyen kehittämään pilottihankettaan, jossa edistetään eurooppalaisia arvoja koulutuksen ja kulttuurin avulla, mukaan lukien paikallis- ja aluetason parhaiden käytäntöjen kartoittaminen EU:n laajuisesti. AK arvostaa tulevaisuuskonferenssin ehdotuksia, joiden tavoitteena on koordinoida kaikkien eri koulutusohjelmien tasoa EU:ssa siten, että hyväksytään valtakunnalliset, alueelliset ja paikalliset sisällöt. |
| --- | --- |

41.

| 42. | (47.7) pitää tervetulleena kehotusta toteuttaa erityistoimia sen ehkäisemiseksi, että eräät EU:n alueet ja maat menettävät osaajia varsinkin siksi, ettei nuorilla ole siellä riittävästi mahdollisuuksia. Komitea kannattaakin tulevaisuuskonferenssin esittämää vaatimusta määrätietoisemmista toimista työllisyysturvan, laadukkaiden ja oikeudenmukaisen palkan tarjoavien työpaikkojen ja harjoittelupaikkojen, sosiaaliturvan yhdenvertaisen saatavuuden ja kohtuuhintaisten asuntojen takaamiseksi (etenkin heikossa asemassa oleviin ryhmiin kuuluville) nuorille. Näillä toimenpiteillä olisi pyrittävä poistamaan EU:n nykyiset alueelliset erot nuorten hyvinvoinnissa ja mahdollisuuksissa päästä eteenpäin elämässä. |
| --- | --- |

42.

| 43. | on ilahtunut tulevaisuuskonferenssin raportin lukuisista viittauksista tutkimukseen ja innovointiin ja korostaa tarvetta kuroa umpeen innovaatiokuilu ja nivoa paikkalähtöiset innovaatiostrategiat alueellisiin missioihin, kuten tehtiin äskettäin alueellista innovointia koskevan pilottitoimen yhteydessä. |
| --- | --- |

43.

| 44. | (36.9) kannattaa lainsäädännölle tehtävän ”nuorisotestin” käyttöönottoa. Sen tulee tarkoittaa nuoriin keskittyvän vaikutustenarviointimekanismin soveltamista EU:n lainsäädäntöön ja politiikkoihin nuorten kannalta merkityksellisillä aloilla. Mekanismin avulla olisi tähdättävä siihen, että pitkän aikavälin intressit otetaan entistä paremmin huomioon ja että nuoret saadaan aktiivisesti mukaan EU:n päätöksentekoon, ja siinä olisi mitattava EU:n lainsäädäntöehdotusten myönteistä vaikutusta nuorten elämään. Tätä taustaa vasten AK korostaa nuorten päättäjien verkostonsa sekä yhdessä Euroopan nuorisofoorumin kanssa laatimansa nuorisoa ja demokratiaa koskevan eurooppalaisen peruskirjan kautta antamaansa panosta kyseisen tavoitteen saavuttamiseen. |
| --- | --- |

44.

| 45. | (48.2) toteaa ilahtuneena kansalaisten odottavan, että Euroopan monimuotoisuutta edistetään ja varjellaan, ja yhtyykin tulevaisuuskonferenssin suosituksiin monikielisyyden ja alueellisten kielten edistämisestä. Komitea painottaa, että vähemmistökielet ja alueelliset kielet, jotka ovat monien eurooppalaisten äidinkielenä ja muodostavat arvokkaan kulttuuriperinnön, vaativat lisähuomiota ja suojelua. |
| --- | --- |

45.

EU:n rooli maailmassa

| 46. | (25.1, 38.1) on tyytyväinen EU:n toimielimille suunnattuun kehotukseen toimia Euroopan demokraattisen mallin lähettiläinä muissa maissa ja painottaa, että tämä kuvastaa pähkinänkuoressa sitä, mitä AK on tehnyt jo vuosien ajan yhteistyösuhteissaan ehdokasmaihin, mahdollisiin ehdokasmaihin ja kumppanimaihin EU:n itäisessä ja eteläisessä naapurustossa. |
| --- | --- |

46.

| 47. | katsoo, että Ukrainan jälleenrakentamisesta tulee yksi EU:n ja sen kansainvälisten kumppaneiden haastavimmista prosesseista. AK viittaa tässä yhteydessä aloitteeseensa perustaa Ukrainan jälleenrakentamisen edistämiseksi kuntien ja alueiden yhteenliittymä, joka kokoaa yhteen Euroopan ja Ukrainan paikallis- ja alueviranomaisia. Tavoitteena on nostaa itsehallinnolliset toimijat keskeiseen asemaan jälleenrakentamisen strategisessa suunnittelussa, edistää hallinnon hajauttamisprosessin ja monitasoisen hallinnon toteuttamista Ukrainassa sekä kehittää asianmukaista paikallis- ja aluehallintoa myös vertaisyhteistyön avulla. |
| --- | --- |

47.

| 48. | antaa puheenjohtajansa tehtäväksi toimittaa tämä päätöslauselma Euroopan komissiolle, Euroopan parlamentille, EU:n neuvoston puheenjohtajavaltioille Ranskalle, Tšekille ja Ruotsille sekä Eurooppa-neuvoston puheenjohtajalle. |
| --- | --- |

48.

Bryssel 30. kesäkuuta 2022.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  COR-2020-00192-00-00-RES-TRA.

1

(2)  COR-2021-01674-00-00-RES-TRA.

2

(3)  COR-2021-06503-00-00-RES-TRA.

3

(4)  Paikallis- ja aluepäättäjien Marseillen manifesti ”Eurooppa alkaa sen alueilta, kunnista ja kylistä”.

4

(5)  20220509RES29121.pdf (europa.eu)

5

(6)  2022/2648(RSP).

6

(7)  https://cor.europa.eu/en/engage/brochures/Documents/Report of the High Level Group on European Democracy/COR-2022-00360-00-02-RI-TRA-FI-N.pdf

7

(8)  2022/2705(RSP).

8

(9)  COM(2022) 404 final.

9

(10)  Kohtien alussa suluissa olevat lihavoidut numerot viittaavat 9. toukokuuta 2022 annetussa Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin loppuraportissa esitettyihin tulevaisuuskonferenssin täysistunnon ehdotuksiin ja niihin liittyviin toimenpiteisiin.

10

(11)  https://cor.europa.eu/fi/engage/Pages/Network-of-Regional-and-Local-EU-Councillors.aspx

11

(12)  https://building-europe-with-local-councillors.europa.eu/index_fi

12

(13)  COM(2022) 404 final.

13

(14)  AK:n päätöslauselma paikallis- ja alueviranomaisten panoksesta Euroopan tulevaisuutta käsittelevään konferenssiin (COR-2021-06503).

14

---

LAUSUNNOT

Alueiden komitea

AK:n 150. täysistunto, 29.6.2022–30.6.2022

| 30.9.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 375/15 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 375/15

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”EU:n uusi arktista aluetta koskeva strategia”

(2022/C 375/03)

| Esittelijä: | Mirja VEHKAPERÄ (FI, Renew Europe) |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja: | JOIN(2021) 27 final |

Esittelijä:

Mirja VEHKAPERÄ (FI, Renew Europe)

Viiteasiakirja:

JOIN(2021) 27 final

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | antaa tunnustusta Euroopan komissiolle ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle näiden yhteisestä tiedonannosta, joka annettiin 13. lokakuuta 2021 ja jossa osoitetaan EU:n pitkäaikainen sitoutuminen arktisen alueen kehittämiseen ja sitä koskevaan yhteistyöhön. Komitea suhtautuu myönteisesti tiedonannossa esitettyihin tavoitteisiin, painopisteisiin ja toimiin, joiden tarkoituksena on varmistaa rauhanomainen, kestävä ja vauras arktinen alue. Lisäksi komitea toteaa, että arktisen alueen kohtaamat haasteet edellyttävät paikallisen, alueellisen ja kansanvälisen tason yhteisiä ja monitasoisia ponnisteluja. |
| --- | --- |

1.

| 2. | on samaa mieltä siitä, että arktinen alue on Euroopan unionille keskeinen strateginen alue ilmastonmuutoksen, raaka-aineiden ja geostrategisten kysymysten kannalta. Komitea toteaa, että arktiseen alueeseen kohdistuu kasvavaa kiinnostusta myös alueen ulkopuolisista maista. |
| --- | --- |

2.

| 3. | huomauttaa, että arktisen alueen maantieteellinen määrittely ei ole selkeä. Napapiirin pohjoispuolella sijaitsevaa aluetta voidaan pitää arktisen alueen ytimenä. Se kattaa Jäämeren ja alueita, jotka kuuluvat kahdeksaan valtioon: Kanada, Suomi, Islanti, Norja, Ruotsi, Tanska, Yhdysvallat ja Venäjän federaatio. |
| --- | --- |

3.

| 4. | toteaa, että tässä lausunnossa otetaan huomioon alueet, jotka sijaitsevat välittömästi napapiirin eteläpuolella ja joilla arktiset olosuhteet vaikuttavat kiistatta ja merkittävästi ympäristöön ja sosioekonomisiin olosuhteisiin sekä infrastruktuurin kehittämiseen. |
| --- | --- |

4.

| 5. | huomauttaa, että ei ole olemassa yhtä arktista aluetta vaan pikemminkin hyvin laaja ja heterogeeninen alue. Jotkut alueet ovat syrjäisiä ja niiden luonnonolot ovat äärimmäisen ankarat, ympäristö on herkkää ja väestötiheys alhainen. Toiset alueet taas ovat hyvin kehittyneitä, kaupungistuneita alueita, joilla on paljon osaamista, korkealle koulutettu väestö ja vahvat innovaatiovalmiudet, kuten EU:n arktisella alueella. |
| --- | --- |

5.

| 6. | toteaa, että arktisella alueella asuu miljoonia ihmisiä; tarkempi lukumäärä riippuu alueen määrittelystä. Napapiirin pohjoispuolella sijaitsevalla alueella on noin neljä miljoonaa asukasta. Siellä asuu useita kansallisuuksia ja yli 40 eri alkuperäiskansaa. Merkittävä osuus alueen väestöstä on EU:n kansalaisia. |
| --- | --- |

6.

| 7. | toteaa, että arktisen alueen muutokseen vaikuttavat ympäristölliset, yhteiskunnalliset, kulttuuriset, taloudelliset, poliittiset ja turvallisuustekijät, jotka liittyvät toisiinsa. Nämä muutokset ovat dynaamisia, nopeita ja perusteellisia, ja ne liittyvät yhä useammin alueelliseen, Euroopan tason ja maailmanlaajuiseen kehitykseen. |
| --- | --- |

7.

| 8. | korostaa, että jo ennen Venäjän hyökkäystä Ukrainaan sotilaallinen toiminta on lisääntynyt merkittävästi monissa arktisen alueen osissa. Tämä koskee erityisesti sotilaallisten valmiuksien vahvistamista Venäjän arktisella alueella. |
| --- | --- |

8.

Turvallinen, vakaa ja rauhallinen arktinen alue

| 9. | tuomitsee jyrkästi Venäjän provosoimattoman, perusteettoman ja laittoman sotilaallisen hyökkäyksen Ukrainaan ja ilmaisee huolensa sen Euroopan turvallisuusrakenteisiin aiheuttamista geopoliittisista muutoksista ja arktiseen alueeseen kohdistuvista heijastusvaikutuksista. |
| --- | --- |

9.

| 10. | korostaa, että kansainvälisen yhteistyön alalla on tehtävä kaikki mahdollinen, jotta varmistettaisiin arktisen alueen pysyminen turvallisena, vakaana ja rauhallisena. Lisäksi komitea korostaa, että on tärkeää ylläpitää, tukea ja edistää rauhanomaista yhteistyötä arktisella alueella olemassa olevien yhteistyörakenteiden avulla, ennen kaikkea Arktisen neuvoston avulla, joka on napa-alueiden huomattavin yhteistyömuoto sekä ihmisten välisellä että hallitustenvälisellä tasolla. Vakauden osalta EU:n on myös tunnustettava paikallis- ja aluetasolla toimivien valtiosta riippumattomien kansainvälisten yhteistyökehysten, kuten arktisen alueen kaupunginjohtajien foorumin, pohjoisen harvaan asuttujen alueiden verkoston (NSPA), pohjoisen foorumin, arktisen talousneuvoston ja UArcticin, rooli vuoropuhelun edistämisessä vakauden tukemiseksi. Nämä valtiotasoa alemmat puitteet voivat tuoda merkittävää lisäarvoa tarjoamalla tuloksia konkreettisista hankkeista ja yhdistämällä kumppaneita, joihin korkean tason poliittinen kehitys vaikuttaa vähemmän. Komitea kehottaakin EU:n toimielimiä luomaan kumppanuuksia ja tekemään yhteistyötä niiden kanssa. |
| --- | --- |

10.

| 11. | pitää tärkeänä, että Barentsin euroarktinen neuvosto ja Barentsin alueneuvosto jatkavat kestävän kehityksen edistämistä Barentsin alueella. EU:n yhteistyö Itämeren alueella liittyy myös arktisen alueen yhteistyöpakettiin. |
| --- | --- |

11.

| 12. | korostaa Arktisen neuvoston pysyvää arvoa ja toistaa tukensa tälle instituutiolle ja sen työlle, koska se on vastuussa arktisen alueen ihmisille, alkuperäiskansat mukaan luettuna. Arktisen neuvoston työskentely on jo pitkään pohjautunut kansainväliseen oikeuteen perustuviin suvereniteetin ja alueellisen koskemattomuuden perusperiaatteisiin. Koska Venäjä on rikkonut näitä periaatteita, Arktisen neuvoston työskentely on tilapäisesti keskeytetty. On pohdittava, miten neuvosto voi jatkaa tärkeää työtään nykyisissä olosuhteissa. Komitea toistaa nyt jo 21 vuoden ajan esittämänsä kehotuksen myöntää Euroopan unionille ”tarkkailijan” asema Arktisessa neuvostossa. |
| --- | --- |

12.

| 13. | toteaa, että on tärkeää tehostaa rajatylittävää ja kansainvälistä yhteistyötä samoin kuin erityyppistä kriisinhallintaa arktisen alueen pelastuspalvelun alalla. |
| --- | --- |

13.

Ilmastonmuutos

| 14. | on Euroopan komission kanssa samaa mieltä siitä, että ilmastonmuutos on suuri uhka arktisella alueella. Kolme kertaa nopeammin kuin muualla maailmassa tapahtuvalla lämpötilan nousulla sekä jäätiköiden ja ikiroudan sulamisella on valtavia kerrannaisvaikutuksia Euroopassa ja koko planeetalla. |
| --- | --- |

14.

| 15. | kannustaa EU:ta ottamaan johtavan roolin arktisen alueen ilmastotoimissa, mutta korostaa, että on tärkeää puuttua arktisen alueen ilmastonmuutokseen ja siihen sopeutumiseen laajasta näkökulmasta osana alueen sosioekonomista kehitystä. Arktisen alueen pitkän aikavälin ilmastopolitiikkojen on oltava taloudellisesti, sosiaalisesti ja alueellisesti oikeudenmukaisia, jotta niiden täytäntöönpano olisi tehokasta ja yleisesti hyväksyttävää. Tämä tarkoittaa, että on tuettava niitä alueita, aloja ja työntekijöitä, joihin muutos vaikuttaa eniten. |
| --- | --- |

15.

| 16. | korostaa, että arktisen alueen ilmastonmuutoksella on vakavia vaikutuksia kuntiin ja alueisiin kaikkialla Euroopassa, esimerkiksi koska se nostaa merenpintaa, mikä tekee useista rannikkoalueista asuinkelvottomia, tai muuttaa merivirtoja ja sateiden jakautumista. Ilmastonmuutoksen torjunta ja ympäristön suojelu arktisella alueella on ensisijaisen tärkeää. EU:n olisi tehostettava arktisen alueen ilmastonmuutosta koskevaa EU:n tutkimusta. |
| --- | --- |

16.

| 17. | korostaa EU:n sitoumusta tehdä arktisesta alueesta kestävyysperiaatteiden mukainen ja vauras alue, mikä kytkee arktista aluetta koskevan EU:n sitoumuksen tiiviisti EU:n vihreän kehityksen ohjelmaan ja sen sisältämään siniseen talouteen. |
| --- | --- |

17.

| 18. | toteaa, että on pohdittava, miten vihreän kehityksen ohjelma ja 55-valmiuspaketti voidaan panna täytäntöön ottaen huomioon EU:n arktisen alueen erityispiirteet, jotta voidaan varmistaa yhdenvertainen kohtelu. Esimerkiksi talvimerenkulun erityisolosuhteet arktisella alueella on otettava huomioon päästökaupan yhteydessä. |
| --- | --- |

18.

| 19. | katsoo, että kaiken arktisen alueen toiminnan on perustuttava luonnon kestokykyyn, ilmastonsuojeluun ja kestävän kehityksen periaatteisiin sekä alueella asuvien ihmisten ja alkuperäiskansojen oikeuksien kunnioittamiseen. Taloudellisia etuja ja kestäväpohjaista taloudellista toimintaa voidaan käsitellä tästä näkökulmasta arktisen alueen yritysten investointipöytäkirjan sisältämien, vastuullista sijoittamista arktisella alueella koskevien suuntaviivojen mukaisesti. |
| --- | --- |

19.

Ihmisten arktinen alue

| 20. | on täysin samaa mieltä Euroopan komission kanssa siitä, että arktisella alueella asuvat ihmiset ovat kestävän kehityksen ja selviytymiskykyisten yhteiskuntien keskeinen painopiste, ja korostaa väestökehitykseen liittyviä haasteita ja sitä, että kestäväpohjainen etenemistapa edellyttää osallistavaa vuoropuhelua ja merkityksellistä osallistumista päätöksentekoon kaikilla tasoilla. |
| --- | --- |

20.

| 21. | korostaa arktisen alueen kaupunkien roolia, koska ne ovat keskeisiä toimijoita kehityksessä ja muuttuvaan tilanteeseen sopeutumisessa. Investoinnit yhtäältä kestävään kaupunki-infrastruktuuriin, liikenteeseen, digitalisaatioon, jätehuoltoon, kiertotalouteen ja energiatehokkaisiin ratkaisuihin ja toisaalta sosiaaliset investoinnit koulutuksen ja terveyden kaltaisilla aloilla edistävät muun muassa laadukkaan ja houkuttavan elinympäristön ja uusien yritysten luomista. Kaupungit ovat tärkeitä myös arktisen alueen pitämiseksi elinvoimaisena, kilpailukykyisenä ja asuttuna. Komitea toteaa, että arktisen alueen asutus vahvistaa turvallisuutta. |
| --- | --- |

21.

| 22. | kehottaakin tässä yhteydessä Euroopan komissiota tukemaan arktisia kaupunkeja sekä solmimaan kumppanuuksia ja tekemään tiivistä yhteistyötä niiden kanssa, eritoten arktisen alueen kaupunginjohtajien foorumin kanssa erityisten hankkeiden ja alojen osalta, joita ovat esimerkiksi ilmastoneutraalius ja energiatehokkuus, kaupunkisuunnittelu, osallistava yhteiskunta, työpaikkojen, osaamisen ja lahjakkuuksien houkutteleminen sekä terveelliset ja älykkäät kaupungit. Arktisen alueen kaupunginjohtajien foorumiin osallistuu arktisen alueen kaikkiaan kahdeksan EU:hun kuuluvan ja sen ulkopuolisen valtion paikallishallintojen edustajia. Komitea korostaa, että foorumi on pehmeän diplomatian väline, jolle olisi annettava tarkkailijan asema Arktisessa neuvostossa, jotta se voisi edustaa kaikkia arktisen alueen yhteisöjä ja myös alkuperäiskansoja. Komitea katsoo, että arktisen alueen kaupunginjohtajien foorumista olisi tultava EU:n toimielinten kumppani arktisen alueen tulevaisuutta koskevassa monitasoisessa vuoropuhelussa ja poliittisessa päätöksenteossa, ja kehottaa Euroopan komissiota pohtimaan konkreettisia tapoja tämän tavoitteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

22.

| 23. | ehdottaa, että komissio laatii yhdessä arktisen alueen kaupunginjohtajien foorumin kanssa arktisen kaupunkiagendan, jolla edistetään kestäviä, vauraita, houkuttelevia ja elinvoimaisia, tulevaisuuden tarpeet täyttäviä kaupunkeja, ja osoittaa sen täytäntöönpanoon riittävät resurssit. Euroopan komissio voisi myös laatia toimintasuunnitelman, jossa ehdotetaan konkreettisia ideoita siitä, miten arktisen alueen kaupunginjohtajien foorumi voitaisiin osallistaa tiiviimmin sen työhön. |
| --- | --- |

23.

| 24. | huomauttaa, että arktisella alueella tarvitaan älykästä ja nykyaikaista maaseutupolitiikkaa sekä kaupunkien ja maaseudun yhteistyötä, jotta voidaan pysäyttää resurssien häviäminen maaseudulta ja vahvistaa osaamisen kehittämistä ja elinoloja arktisen alueen maaseudulla. |
| --- | --- |

24.

| 25. | toteaa, että arktisen alueen kulttuuri- ja luovilla aloilla on yhdessä matkailualan kanssa kansainvälistä kasvupotentiaalia, mikä vahvistaa työllisyyttä ja alueen houkuttavuutta erimerkiksi naisten ja nuorten keskuudessa. EU:n tuki teollisuuden kehittämiselle on ensiarvoisen tärkeää. On syytä panna merkille, että Uumaja (Ruotsi) vuonna 2014, Bodø (Norja) vuonna 2024 ja Oulu vuonna 2026 on valittu Euroopan kulttuuripääkaupungeiksi. |
| --- | --- |

25.

| 26. | korostaa, että on tärkeää edistää nuorten välistä vuoropuhelua ja ottaa heidät mukaan EU:n strategian suunnitteluun ja täytäntöönpanoon, ja kehottaa Euroopan komissiota investoimaan nuoriin, koulutukseen sekä opiskelijoiden liikkuvuuteen ja vaihto-ohjelmiin, virtuaalivaihto mukaan lukien. Komitea kehottaa Euroopan komissiota tekemään EU:n arktista aluetta aktiivisesti tunnetuksi osana DiscoverEU-ohjelmaa, koska syrjäiset ja harvaan asutut alueet jäävät tässä yhteydessä usein huomiotta. |
| --- | --- |

26.

| 27. | toteaa, että alkuperäiskansojen oikeuksia koskevan YK:n julistuksen valossa EU:n toimielinten on neuvoteltava alueen alkuperäiskansojen kanssa niiden omien edustuselinten välityksellä kaikista toimista, jotka voivat vaikuttaa alkuperäiskansoihin. Tässä yhteydessä EU:n olisi tuettava tavoitetta perustaa saamelaisneuvoston ehdottama saamelaisten valtuuskunta Brysseliin. |
| --- | --- |

27.

| 28. | katsoo, että on välttämätöntä vahvistaa Euroopan komission ja muiden toimielinten tietoisuutta ja tietämystä kaikkien arktisen alueen alkuperäiskansojen erityisasemasta ja -tarpeista. |
| --- | --- |

28.

Kestävän ja selviytymiskykyisen arktisen alueen talousmalli

| 29. | toteaa, että on pohdittava, miten vihreän kehityksen ohjelma ja 55-valmiuspaketti voidaan panna täytäntöön ottaen huomioon EU:n arktisen alueen erityispiirteet, jotta voidaan varmistaa yhdenvertainen kohtelu arktisen alueen erityiset luonnonolosuhteet huomioon ottaen. |
| --- | --- |

29.

| 30. | korostaa, että arktisen alueen kestävän kehityksen on perustuttava sen alueellisiin vahvuuksiin ja pitkäaikaiseen yhteiseen suunnitteluun. Vihreän kasvun potentiaalia EU:n arktisella alueella on tuettava paikkalähtöisen toimintatavan sekä sen asukkaita, kaupunkeja, alueita ja luonnonvaroja koskevan ainutlaatuisen tietämyksen pohjalta. Monitasoinen hallinto, vuoropuhelu ja keskinäinen kunnioitus muodostavat perustan resurssien kestäväpohjaiselle käytölle ja uusille yrityksille, jotka varmistavat työllisyyden ja arvonmuodostuksen. |
| --- | --- |

30.

| 31. | toteaa, että arktinen alue voi tarjota Euroopalle tietoa, tuotteita, resursseja ja energiaa, jotka ovat ratkaisevan tärkeitä EU:n ilmastotavoitteiden saavuttamisen kannalta. Luonnonvaroihin perustuvia EU:n vahvoja teollisuudenaloja arktisella alueella ovat energiantuotanto, matkailu, kaivostoiminta, metsätalous, biotalous ja kalastus. Alueen vahvat valmiudet tieto- ja viestintäteknologian alalla tukevat siirtymää. Komitea kehottaa EU:ta tukemaan näiden teollisuudenalojen muutosta kestäväpohjaisiksi aloiksi. Älykäs erikoistuminen voi tarjota puitteet, joiden avulla haavoittuvuudet pystytään muuttamaan mahdollisuuksiksi. |
| --- | --- |

31.

| 32. | korostaa, että arktisen alueen kestävän kehityksen on ensisijaisesti hyödytettävä paikallisyhteisöjä. Komitea toteaa, että EU:n on tärkeää saada vihreän siirtymän kannalta välttämättömiä kriittisiä raaka-aineita, mutta toteaa, että niiden hyödyntämisellä olisi huomattavia vaikutuksia arktisen alueen valtioiden talouksille, ympäristölle ja asukkaille. |
| --- | --- |

32.

| 33. | toteaa, että Ruotsin, Suomen ja Norjan pohjoiset alueet, joiden pinta-alasta yli 70 prosenttia on metsää, kuuluvat Euroopan metsäisimpiin alueisiin ja maailman suurimpiin metsätuotteiden viejiin. Arktisen alueen metsäala vaikuttaa alueen ihmisten elämään monin tavoin, koska metsät ovat vaurauden ja yritystoiminnan lähteitä samoin kuin virkistys- ja ulkoiluympäristöjä. Metsillä on myös ratkaiseva rooli ilmastonmuutoksen lieventämisessä, ja EU:n uuden metsästrategian 2030 olisi toimittava ohjaavana periaatteena EU:n metsien määrän lisäämiseksi ja niiden laadun parantamiseksi. Pohjoiset alueet, joilla on paljon metsiä, tarvitsevat kuitenkin tukea ja investointeja biotalouden sekä vihreän, nykyaikaisen ja kestävän metsätalouden edistämiseksi, ja samalla on otettava huomioon alueelliset erityispiirteet. |
| --- | --- |

33.

| 34. | katsoo, että arktisella alueella on edistettävä aktiivisesti liiketoimintaa, joka luo työpaikkoja tulevaisuutta varten. Vuoden 2022 alussa julkaistun arvion mukaan EU:n arktisella alueella on vuoteen 2030 mennessä noin 150 miljardin euron investointipotentiaali, josta suuri osa liittyy vihreän siirtymän toteuttamiseen. Painopisteenä ovat hiilineutraaliin teräkseen, akkujen valmistukseen ja mineraalien louhintaan tehtävät investoinnit. Energia-alalla painopisteenä on tuulienergian tuottaminen. |
| --- | --- |

34.

| 35. | korostaa, että energiasiirtymä on keskeisessä asemassa ilmastonmuutoksen torjunnassa. Tarvitaan uusia tapoja tuottaa ja kuluttaa energiaa. EU:n on keskityttävä arktisen alueen energia-alan nykyaikaistamiseen, jotta voidaan vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista ja vahvistaa EU:n energiaomavaraisuutta. Fossiilisen energian tuonti tekee alueesta haavoittuvan geopolitiikkaa ja maailmanlaajuisia markkinoita ajatellen. Komitea toteaa, että lyhyen aikavälin ratkaisu EU:n energiariippuvuuteen on pohjoisessa. |
| --- | --- |

35.

| 36. | korostaa, että arktisella alueella, jolla on energiantuotantoa, energiavaltaista teollisuutta ja haasteellinen ympäristö kestävälle liikenteelle ja infrastruktuurille, on olennaisen tärkeää varmistaa alueen väestön ja teollisuuden kannalta oikeudenmukainen energiasiirtymä ja mukautuminen. Investointeihin olisi sisällyttävä uusiutuvia energialähteitä, energiateknologioita ja tulevia energiaratkaisuja, kuten uusiutuvaa vetyä ja akkuklustereita, hajautettua energiantuotantoa, lämmön talteenottoa ja energia-alan digitalisointia. |
| --- | --- |

36.

| 37. | huomauttaa, että yhteiskunnan sähköistämisen aiheuttama raaka-aineiden kasvava kysyntä aiheuttaa paineita kestävyysperiaatteiden mukaiselle kaivostoiminnalle ja jalostukselle arktisella alueella. Arktisella alueella on laaja harvinaisten maamineraalien varanto, joka auttaisi EU:ta supistamaan riippuvuuttaan Kiinasta, joka tuottaa tällä hetkellä 90 prosenttia kyseisistä mineraaleista. EU:n olisi varmistettava, että arktisella alueella on keskeinen rooli eurooppalaisessa raaka-aineallianssissa. Samalla on kuitenkin suojeltava arktista luontoa huolimatta kaivostoimintaa ja raaka-ainemahdollisuuksia koskevista EU:n intresseistä. Arktisen alueen eurooppalaisilla toimijoilla on maailmanluokan huippuosaamista kestävyysperiaatteiden mukaisen teollisuuden ja jalostuksen alalla koko arvoketjussa. Arktisen neuvoston olisi otettava tämä huomioon. |
| --- | --- |

37.

| 38. | korostaa, että EU:n rahoitus on kohdennettava tukemaan ja varmistamaan investointien kestävyys arktisella alueella, ja samalla on löydettävä tasapaino luonnonvarojen vastuullisen kehittämisen ja ympäristönsuojelun välillä, jotta voidaan hyödyntää kattavasti arktisen alueen potentiaalia ja muutosvoimaa EU:n vihreän, sinisen ja digitaalisen siirtymän edistäjänä. |
| --- | --- |

38.

Koulutus ja tutkimus

| 39. | toteaa, että korkealaatuinen tutkimus ja koulutuksen saatavuus ovat keskeisiä edellytyksiä arktisen alueen elinvoimaisuudelle ja houkuttavuudelle. Komitea korostaa, että yksi arktisen alueen suurimmista haasteista on aivovuoto, jota tapahtuu kun koulutetut ihmiset poistuvat alueelta tai kun ihmiset lähtevät kouluttautuakseen eivätkä palaa sen jälkeen. Komitea kehottaa paikallis- ja alueviranomaisia tekemään yhteistyötä ja vaihtamaan hyviä käytäntöjä koskevia esimerkkejä siitä, miten tähän haasteeseen pystytään vastaamaan. |
| --- | --- |

39.

| 40. | korostaa, että alueelliset koulutus- ja tutkimuslaitokset ja niiden verkostot on otettava mukaan arktisen alueen tutkimuspolitiikan muotoiluun ja että arktisen alueen tutkimus on käsitettävä niin, että se kattaa kaikki tutkimustoimet, joilla edistetään arktisen alueen kestävää kehitystä ja hyödytetään sen ihmisiä, eikä rajoitu pelkästään napa-alueiden tutkimukseen. Älykkäisiin erikoistumisstrategioihin pohjautuvan arktisen alueen innovaatioekosysteemin perustamisen odotetaan edistävän EU:n arktisen alueen kehittämistä ja johtavan uusiin innovaatioihin ja yhteistyömahdollisuuksiin. |
| --- | --- |

40.

| 41. | kehottaa varaamaan riittävät resurssit tavoitteiden saavuttamiseksi. Arktinen alue olisi määriteltävä monialaiseksi teemaksi eri rahoitusohjelmissa, ja ohjelmien välistä synergiaa olisi edistettävä. Horisontti Eurooppa -puiteohjelman ja Erasmus+-ohjelman lisäksi asiaankuuluvia välineitä ovat ne, joilla on alueellinen perusta, kuten Euroopan rakenne- ja investointirahastot ja alueellisen yhteistyön ohjelmat. |
| --- | --- |

41.

Yhteydet

| 42. | katsoo, että teollisuuden vihreää siirtymää on täydennettävä kehittämällä nopeasti ympäristöystävällisiä liikennemuotoja ja tukemalla siirtymistä fossiilisista polttoaineista esimerkiksi sähkö- ja vetykäyttöisiin liikennevälineisiin. Komitea huomauttaa, että arktisella alueella myös lentoliikenteen turvaaminen on olennaisen tärkeää. Sähkökäyttöiset lentokoneet ovat kestävä vaihtoehto. |
| --- | --- |

42.

| 43. | suhtautuu myönteisesti TEN-T-käytävän laajentamiseen EU:n arktisella alueella ja korostaa, että on tärkeää vahvistaa liikenneyhteyksiä sekä pohjoisestä etelään että idästä länteen, jotta voidaan liittää EU:n liikenneverkkoihin kuuluvat alueet yhteen Pohjois-Norjan, -Ruotsin ja -Suomen kanssa ja mahdollistaa yhteydet Jäämerelle. Komitea katsoo, että TEN-T-asetuksissa on otettava paremmin huomioon arktisen alueen erityispiirteet, kuten pitkät välimatkat, talvimerenkulku ja harva asutus, jotta voidaan tukea strategisesti tärkeiden liikenteen solmukohtien kehittämistä arktisella alueella. |
| --- | --- |

43.

| 44. | toteaa, että investoinnit arktisen alueen infrastruktuuriin ja liikenteeseen heijastuvat laajemmalle alueelle ja edistävät alueen toimintaedellytyksiä ja kilpailukykyä, myös sosiaalisen kehityksen, teollisuuden ja toimitusvarmuuden osalta eurooppalaisesta näkökulmasta. |
| --- | --- |

44.

| 45. | on huolissaan kolmansien maiden lisääntyneestä kiinnostuksesta alueella, kuten Kiinan kasvavasta kiinnostuksesta kriittisen infrastruktuurin omistajuuteen, merenalaiseen kaapelirakentamiseen ja maailmanlaajuiseen merenkulkuun. Komitea pitää äärimmäisen tärkeänä, että EU toimii investoijana alueella, jotta voidaan välttää kolmansien osapuolten laajamittaiset hankkeet arktisella alueella. |
| --- | --- |

45.

| 46. | korostaa, että EU:n sitoutuminen digitaalisen epätasapainon korjaamiseen arktisilla alueilla on ratkaisevan tärkeää. Nopean viidennen ja kuudennen sukupolven mobiiliteknologian laaja käyttöönotto arktisella alueella edellyttää Euroopan unionin investointeja runkoverkkoyhteyksien ja satelliittiteknologian vahvistamiseen Suomessa, Ruotsissa ja Norjassa. Esimerkiksi turvallisuusratkaisujen ja etälääketieteen ratkaisujen vaatima lyhyt vasteaika edellyttää tehokkaita runkoverkkoyhteyksiä arktisella alueella. Euroopan arktisten syrjäseutualueiden turvallisuuden ja kansainvälisen kilpailukyvyn turvaaminen ja digitalisaation vahvistaminen kulkevat käsi kädessä. Myös maanpäälliset ratkaisut voivat olla mahdollisia, mikä tarkoittaa sitä, että on tärkeää löytää sopivien teknologioiden yhdistelmä, jonka avulla voidaan luoda vakaat, luotettavat ja edulliset yhteydet. Kehitettäessä uusia digitaalisia mahdollisuuksia ja palveluja on ratkaisevan tärkeää kuulla eri ryhmiä, jotta varmistetaan, että uudet ratkaisut vastaavat käyttäjien tarpeita. Lisäksi yhteenliitettävyydellä on tärkeä rooli turvallisuuden ja kestävän kehityksen edistämisessä. |
| --- | --- |

46.

Lisää EU:ta arktiselle alueelle, enemmän arktista aluetta EU:hun

| 47. | kannustaa Euroopan komissiota viemään eteenpäin ehdotustaan keskitetyn palvelupisteen perustamisesta arktisen alueen kehittämiseen tarkoitettujen välineiden ja rahoituksen yhdistämiseksi. |
| --- | --- |

47.

| 48. | kehottaa neuvoston nykyistä ja tulevaa puheenjohtajavaltiota varmistamaan, että arktista aluetta koskevat kysymykset ovat tärkeällä sijalla EU:n asialistalla. |
| --- | --- |

48.

| 49. | kehottaa Euroopan komissiota ja Euroopan ulkosuhdehallintoa osoittamaan riittävästi resursseja EU:n arktisen politiikan täytäntöönpanoon. Komitea tunnustaa tarpeen vahvistaa arktisen alueen kysymyksiä koskevaa EU:n sisäistä koordinointia ja yhteistyötä kaikilla päätöksentekotasoilla ja varmistaa, että paikallis- ja alueviranomaiset otetaan täysipainoisesti mukaan monitasoiseen hallintoon sekä EU:n strategian ja rahoitusvälineiden täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

49.

| 50. | kehottaa Euroopan komissiota ja Euroopan ulkosuhdehallintoa järjestämään arktisen alueen sidosryhmäfoorumin ja alkuperäiskansojen vuoropuhelun EU:n arktisella alueella yhteistyössä alueellisten ja paikallisten toimijoiden kanssa ja kiinnittämään enemmän huomiota siihen, että nuoret saavat äänensä kuuluviin tulevaisuudessa. Vuoropuhelun jatkuvuuden varmistamiseksi Euroopan alueiden komitea kannustaa EU:n toimielinten edustajia edistämään osallistumistaan alueella järjestettäviin, arktiseen politiikkaan liittyviin tapahtumiin ja kokouksiin. |
| --- | --- |

50.

| 51. | kehottaa Euroopan komissiota harkitsemaan sellaisen neuvoa-antavan foorumin perustamista, jonka tehtävänä olisi valvoa EU:n arktisen politiikan täytäntöönpanoa. Foorumi kokoaisi yhteen keskeisiä sidosryhmiä, kuten alue- ja paikallisviranomaisia. |
| --- | --- |

51.

| 52. | toteaa, että EU:n uuden arktisen politiikan julkaiseminen samaan aikaan EU:n uuden ohjelmakauden 2021–2027 käynnistymisen kanssa on merkittävä tilaisuus panna politiikka onnistuneesti täytäntöön. Komitea suhtautuu myönteisesti erilaisiin rahoitusvälineisiin ja erityisesti Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) ja Euroopan alueellisen yhteistyön ohjelmiin, mutta pitää valitettavana, että pienillä organisaatioilla ei useinkaan ole hallinnollisia ja taloudellisia valmiuksia hyödyntää niitä kattavasti. Arktista aluetta koskevat EU:n rahoitusvälineet olisi mukautettava alueen erityistarpeisiin ja -valmiuksiin, alkuperäiskansojen tarpeet mukaan luettuna. |
| --- | --- |

52.

| 53. | toteaa, että EU:n koheesiopolitiikan ohjelmat ja erityisesti rajatylittävät Interreg-ohjelmat tarjoavat tärkeät puitteet ihmisten välisille rajatylittäville yhteyksille arktisen alueen erityispiirteet huomioon ottaen. Komitea katsoo kuitenkin, että olisi oltava enemmän mahdollisuuksia saada EU:n ulkopuolisista arktisista maista tulevia kumppaneita mukaan edistämään napa-alueiden yhteistyötä sekä pohjoiskalotin sisäistä liikkuvuutta ja yhteistyötä. |
| --- | --- |

53.

| 54. | toteaa lisäksi, että arktinen alue on edelleen EU:lle strategisesti tärkeä tulevina vuosikymmeninä ja että EU:n on jatkettava eteenpäin lisäämällä monenvälistä yhteistyötä ja monitasoista hallintoa, johon arktisen alueen asukkaat osallistuvat, jotta voidaan vastata arktisen alueen geopoliittiseen asemaan, luonnonympäristöön ja erityisiin sosioekonomisiin olosuhteisiin liittyviin haasteisiin ja hyödyntää kattavasti sen mahdollisuuksia vihreän, sinisen ja digitaalisen siirtymän yhteydessä. |
| --- | --- |

54.

Bryssel 29. kesäkuuta 2022.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Vasco ALVES CORDEIRO

---

| 30.9.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 375/21 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 375/21

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Strategia antisemitismin torjumiseksi ja juutalaisen elämäntavan vaalimiseksi (2021–2030)”

(2022/C 375/04)

| Esittelijä: | János Ádám KARÁCSONY (HU, ECR), Pestin lääninvaltuuston varapuheenjohtaja |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja: | Komission tiedonanto: EU:n strategia antisemitismin torjumiseksi ja juutalaisen elämäntavan vaalimiseksi (2021–2030)
  COM(2021) 615 final |

Esittelijä:

János Ádám KARÁCSONY (HU, ECR), Pestin lääninvaltuuston varapuheenjohtaja

Viiteasiakirja:

Komission tiedonanto: EU:n strategia antisemitismin torjumiseksi ja juutalaisen elämäntavan vaalimiseksi (2021–2030)

COM(2021) 615 final

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | suhtautuu myönteisesti tiedonantoon antisemitismin torjumiseksi ja juutalaisen elämäntavan vaalimiseksi annetusta EU:n strategiasta (2021–2030) ja on Euroopan komission kanssa samaa mieltä siitä, että antisemitismin torjunta on monimutkainen haaste. Antisemitismi on näet uhka eurooppalaisille perusarvoille. Euroopan alueiden komitea voisi aktiivisella osallistumisellaan edistää Euroopan komission antamaa antisemitismin torjumista ja juutalaisen elämäntavan vaalimista koskevaa EU:n strategiaa (2021–2030) varmistamalla, että paikallis- ja alueviranomaiset ovat mukana toteuttamassa sitä. Komitea katsoo, että kaikkien EU:n paikallis- ja alueviranomaisten yhteisenä tavoitteena on oltava antisemitismistä vapaa Euroopan unioni. |
| --- | --- |

1.

| 2. | on huolissaan Euroopan unionin perusoikeusviraston (FRA) vuonna 2018 teettämän, juutalaisiin kohdistuvaa syrjintää ja viharikoksia EU:ssa käsittelevän toisen tutkimuksen Experiences and perceptions of antisemitism tuloksista, jotka vahvistivat, että yhdeksän kymmenestä juutalaisesta uskoo antisemitismin lisääntyneen asuinmaassaan ja 85 prosenttia juutalaisista pitää antisemitismiä vakavana ongelmana. |
| --- | --- |

2.

| 3. | on tyytyväinen siihen, että komission strategia pohjautuu laajaan sidosryhmäkuulemiseen, johon on osallistunut valtio- ja aluetason viranomaisia, juutalaisyhteisöjä ja -organisaatioita, riippumattomia asiantuntijoita ja tutkijoita, perusoikeusvirasto sekä kansainvälisiä organisaatioita ja muita sidosryhmiä. |
| --- | --- |

3.

| 4. | painottaa, että juutalainen kulttuuri kuuluu erottamattomasti eurooppalaiseen kulttuuriin ja että juutalaista kulttuuriperintöä tulee vaalia ja pitää esillä EU:n kaupungeissa ja alueilla tavalla, joka saa eurooppalaiset arvostamaan juutalaista kulttuuriperintöä ja pitämään sitä elintärkeänä osana eurooppalaista kulttuuria ja elämäntapaa. Tuhatvuotiset juutalaiset arkielämän perinteet sekä uskonnoltaan juutalaisten tai juutalaistaustaisten henkilöiden mittava ja tärkeä anti yhteiskunnalle ja yhteiselle kulttuurille on tuotava esiin. Komitea katsoo, että tässä asiassa olisi tärkeää tiivistää yhteistyötä alueiden ja kansalaisyhteiskunnan välillä. |
| --- | --- |

4.

| 5. | pitää myönteisenä, että komissio on vahvistanut uudelleen sitoutuvansa päättäväisesti ja yksiselitteisesti antisemitismin maailmanlaajuiseen torjuntaan. Komitea on yhtä mieltä siitä, ettei minkäänlaista antisemitismiä tai vihaan tai väkivaltaan yllyttämistä voida hyväksyä ja etteivät ne sovi yhteen Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden arvojen ja tavoitteiden kanssa. Näistä periaatteista ei neuvotella. Edellä esitetyn perusteella on olennaisen tärkeää, että kaikki kansainvälisen, valtiollisen ja valtiotasoa alemman tason viranomaiset varmistavat kaikenlaisen antisemitismin ehkäisemisen ja torjunnan kattavasti kaikilla politiikan aloilla. |
| --- | --- |

5.

| 6. | suhtautuu myönteisesti komission aikomukseen käydä säännöllistä vuoropuhelua Euroopan parlamentin ja jäsenvaltioiden parlamenttien kanssa vauhdittaakseen päättäväisiä toimia antisemitismin torjumiseksi ja juutalaisen elämäntavan vaalimiseksi ja katsoo, että aluetason toimijoiden kutsuminen mukaan tehostaisi strategiaa entisestään. |
| --- | --- |

6.

| 7. | yhtyy strategiassa esitettyyn johtopäätökseen, jonka mukaan kaikenlainen viha heikentää ihmisarvoa eikä sovi yhteen EU:n edustamien arvojen kanssa. Komitea kannattaa ajatusta, että strategia on osa komission pyrkimyksiä torjua kaikkia vihan, syrjinnän ja rasismin muotoja, mutta katsoo, että asiassa olisi mentävä askelta pidemmälle ja julistettava antisemitismiä koskeva nollatoleranssi. |
| --- | --- |

7.

| 8. | muistuttaa, että EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 17 artiklan mukaan Euroopan unionin tulee käydä avointa ja säännöllistä vuoropuhelua kirkkojen, uskonnollisten yhdistysten ja ei-tunnustuksellisten järjestöjen kanssa ja että myös komitean tulisi kehittää tällaista vuoropuhelua. |
| --- | --- |

8.

Kaikenlaisen antisemitismin ehkäiseminen ja torjunta

| 9. | pitää asianmukaisena strategiassa esitettyä päätelmää, jonka mukaan Israelin valtioon liittyvä antisemitismi on tätä nykyä kaikkein yleisin Euroopan juutalaisten verkossa kohtaama antisemitismin muoto (1). |
| --- | --- |

9.

| 10. | tukee täysin ajatusta, jonka mukaan jäsenvaltioiden ja niiden viranomaisten olisi käytettävä säännönmukaisesti holokaustin muistoa kunnioittavan kansainvälisen liiton (IHRA) laatimaa antisemitismin määritelmää antisemitististen toimintamallien ja erilaisten antisemitismin ilmentymien tunnistamiseksi. Teon tunnistaminen antisemitistiseksi ja nimeäminen sellaiseksi luo luottamusta viranomaisiin ja tuomioistuimiin ja saa ihmiset herkemmin ilmoittamaan rikoksista, joiden motiivina on antisemitismi. |
| --- | --- |

10.

| 11. | toteaa mainitun määritelmän mukaisesti seuraavaa: a) Antisemitistiset teot on katsottava rikoksiksi, kun näin on säädetty (esimerkiksi holokaustin kieltäminen tai antisemitistisen materiaalin levittäminen). Erityisen loukkaavien ja vahingoittavien termien (holokausti, kansanmurha, apartheid) käyttöä ei voida hyväksyä oikeutettuina ilmaisuina juutalaisryhmien tai juutalaisvaltion yleisten tarkoitusperien tai käyttäytymisen arvosteluun. b) Rikokset on katsottava antisemitistisiksi, kun hyökkäyksen kohde – olipa kyse henkilöistä tai omaisuudesta, kuten rakennuksista, kouluista, uskonnon harjoittamiseen tarkoitetuista paikoista tai hautausmaista – on valittu siksi, että se on tai sitä pidetään juutalaisena tai juutalaisiin liittyvänä. c) Antisemitistinen syrjintä ja muille tarjolla olevien mahdollisuuksien tai palvelujen epääminen juutalaisilta ovat tekoja, joiden on johdettava syytteeseenpanoon ja rangaistukseen. |
| --- | --- |

11.

| 12. | on tyytyväinen siihen, että jäsenvaltiot ovat hyväksyneet strategian ja ovat jo sitoutuneet ehkäisemään ennakolta ja torjumaan antisemitismiä kansallisten strategioidensa puitteissa sekä toimimaan rasismin ja muukalaisvihan kaltaisia muita syrjinnän muotoja sekä väkivaltaisia ääriliikkeitä vastaan. Yksi esimerkki tästä on ”Tasa-arvon unioni: EU:n rasismintorjunnan toimintasuunnitelma 2020–2025”, josta alueiden komitea on myös antanut lausunnon (2). |
| --- | --- |

12.

| 13. | hyväksyy strategian toteamuksen, jonka mukaan strategian menestyksen kannalta on keskeistä osallistaa sen toteuttamiseen laajemmin kansalaisjärjestöjä ja juutalaisyhteisöjä, vahvistaa tällaista yhteistyötä ja tarjota rahoitustukea niiden toteuttamiin aloitteisiin osoittamalla olemassa olevista EU:n rahoitusohjelmista erillisiä määrärahoja näiden tavoitteiden saavuttamiseen. |
| --- | --- |

13.

| 14. | pitää myönteisenä komission sitoumusta tukea organisaatioita ja hankkeita, joiden tavoitteena on torjua ja kirjata kaikkia antisemitismien muotoja, osoittamalla 1,55 miljardia euroa kansalaisten, tasa-arvon, perusoikeuksien ja arvojen ohjelmaan (CERV) (3) ja rahoittamalla monia muita EU:n ohjelmia (4), joiden avulla voidaan puuttua antisemitismin eri puoliin torjumalla juutalaisvastaisuutta ja Israelin valtion legitiimiyden kyseenalaistamista sekä kiinnittämällä riittävästi huomiota holokaustin muistamiseen. |
| --- | --- |

14.

| 15. | katsoo, että luottamuksen lisäämiseksi valtiovallan toimia kohtaan tulisi nimetä yhteyshenkilöt kansallisiin ja alueellisiin turvallisuusviranomaistahoihin ja luoda viestintäkanavia ja koordinoituja toimenpiteitä erityisesti kriisitilanteita varten. |
| --- | --- |

15.

| 16. | kannattaa komission päätöstä vahvistaa virallisesti antisemitismin torjuntaa käsittelevä tilapäinen työryhmä pysyväksi rakenteeksi, joka tukee strategian täytäntöönpanoa ja auttaa koordinoimaan jäsenvaltioiden, juutalaisyhteisöjen ja muiden sidosryhmien toimintaa. Komitea kehottaa komissiota kiinnittämään erityistä huomiota Euroopan juutalaisyhteisöjen monimuotoisuuteen valitessaan edustajia työryhmään, jotta kaikki yhteisöt ja uskonnolliset liikkeet olisivat tasapuolisesti edustettuina. |
| --- | --- |

16.

| 17. | pitää huolestuttavana, että nuorista eurooppalaisista juutalaisista 44 prosenttia on kokenut antisemitististä häirintää (5), ja katsoo, että nimenomaan antisemitististä vihapuhetta ja viharikoksia sekä juutalaisiin kohdistuvia väkivaltaisia ääriliikkeitä ja terrorismia on ryhdyttävä torjumaan erittäin kiireellisesti. Komitea on hyvin huolestunut Euroopan unionin perusoikeusviraston 12:ssa unionin jäsenvaltiossa teettämän, juutalaisten viharikoskokemuksia käsittelevän tutkimuksen tuloksista, joiden mukaan 35 prosenttia vastaajista on jo kohdannut väittämän ”juutalaiset hyödyntävät holokaustin uhrin asemaa omiin tarkoituksiinsa” (6), ja siitä, että 53 prosenttia eurooppalaisista pitää holokaustin kieltämistä ongelmana omassa maassaan (7). Komitea kehottaakin hyväksymään viipymättä Euroopan komission ehdotuksen EU-rikosten luettelon laajentamisesta kattamaan vihapuheen ja viharikokset, sillä näin voitaisiin vahvistaa EU:n laajuiset vähimmäissäännöt rikosten ja seuraamusten määritelmistä. |
| --- | --- |

17.

| 18. | yhtyy komission näkemykseen, jonka mukaan strategiaa toteutettaessa sekä jäsenvaltioilla että paikallis- ja alueviranomaisilla on erityisen tärkeä rooli antisemitismin torjunnassa ja juutalaisen elämäntavan vaalimisessa. Komitea sitoutuu ottamaan antisemitismiongelman paremmin huomioon tulevaisuudessa antisemitismin torjuntaa koskevan EU:n strategian täytäntöönpanon tukemiseksi sekä edistämään hyvien käytäntöjen vaihtoa. |
| --- | --- |

18.

| 19. | kannattaa komission esittämää eurooppalaista oikeusalan koulutusstrategiaa vuosiksi 2021–2024. Siinä tuetaan oikeusalan ammattilaisille ja lainvalvontaviranomaisille suunnattuja antisemitismin torjuntaa käsitteleviä koulutusohjelmia ja valmiuksien kehittämistä muun muassa Euroopan juridisen koulutusverkoston (EJTN) ja EU:n lainvalvontakoulutusviraston (CEPOL) kautta. Myös paikallis- ja alueviranomaisille olisi tarjottava tietoa ja koulutusta antisemitismistä. |
| --- | --- |

19.

| 20. | pitää erityisen tärkeänä, että jäsenvaltioissa kerätään vertailukelpoisia tietoja antisemitismitapauksista ja että menettelytapoja ja tiedonkeruumenettelyjen käyttöönottoa tuetaan tähän tarkoitukseen kohdennetuin varoin ja ohjelmin. |
| --- | --- |

20.

| 21. | on samaa mieltä komission kanssa siitä, että on syytä kiinnittää enemmän huomiota antisemitismin torjumiseen internetissä. Komitea korostaa, että juutalaisvastaiset salaliittoteoriat, natseihin liittyvät symbolit, keräilyesineet ja natsikirjallisuus sekä niiden leviäminen verkossa voivat johtaa radikalisoitumiseen ja viime kädessä fyysiseen väkivaltaan. Operaattoreille käyttäytymissäännöissä, digipalvelusäädöksessä ja digimarkkinasäädöksessä asetetut erityisvelvoitteet ovatkin erityisen tärkeitä. |
| --- | --- |

21.

| 22. | painottaa, että sosiaalisen median alustoilla julkaistun laittoman sisällön käsittelemiseen on kiinnitettävä enemmän huomiota. Lainvalvonnalla, oikeuslaitoksella ja siviilioikeudellisilla menettelyillä on merkittävä rooli tässä asiassa. Verkossa tai sosiaalisessa mediassa julkaistuista rikoksiksi luokiteltavista kannanotoista olisi jouduttava johdonmukaisesti syytteeseen. Komitea pitääkin tarpeellisena, että EU:n ja jäsenvaltioiden lainsäädäntöä tiukennetaan tältä osin. Komitea kehottaa siksi jäsenvaltioita saattamaan rasismin ja muukalaisvihan torjuntaa koskevan puitepäätöksen (8) nopeasti ja kaikilta osin osaksi kansallista lainsäädäntöä ja panemaan sen täytäntöön. |
| --- | --- |

22.

Juutalaisen elämäntavan suojelu ja vaaliminen EU:ssa

| 23. | suhtautuu myönteisesti komission päätökseen tukea jäsenvaltioita ja juutalaisyhteisöjä synagogien ja uskonnonharjoittamispaikkojen suojelun parantamisessa 24 miljoonalla eurolla ja kehottaa kiinnittämään huomiota siihen, että välikohtauksista kootut yhdenmukaiset tiedot auttaisivat komissiota yhdessä Euroopan unionin tiedusteluanalyysikeskuksen kanssa arvioimaan nimenomaan juutalaisiin ja heidän yhteisöihinsä ja uskonnonharjoittamispaikkoihinsa kohdistuvia uhkia, jotta voidaan paremmin ymmärtää ja ehkäistä tällaisia turvallisuusriskejä, suojautua niiltä ja vastata niihin. |
| --- | --- |

23.

| 24. | huomauttaa, että vaikka Euroopassa on ollut juutalaisia kautta aikojen, 68 prosenttia eurooppalaisista ilmoittaa, ettei ole perillä juutalaisten historiasta (9). Komitea katsoo, että on ensisijaisen tärkeää lisätä nuorten opiskelijoiden tietoisuutta ja tietämystä juutalaisten historiasta, uskonnosta ja kulttuurista. Tässä yhteydessä erityisen tärkeää on käytettyjen opetusmateriaalien ja opettajille tarkoitettujen käsikirjojen laatu. On pystyttävä purkamaan ennakkoluuloja ja edistämään juutalaisuuden tunnustamista täysivaltaisena osana eurooppalaista yhteiskuntaa. |
| --- | --- |

24.

| 25. | on tyytyväinen siihen, että komissio mainitsee urheilun ja median tärkeän aseman osallisuuden edistämisessä, ja korostaa, että kansalaisjärjestöjen aloitteiden lisäksi juutalaisorganisaatioiden aktiivista osallistumista ja tukea voitaisiin edistää erityisohjelmin, jotka olisivat tehokkaampia antisemitististen stereotypioiden ja väärinkäsitysten torjumiseksi. |
| --- | --- |

25.

| 26. | kannattaa kulttuuriperintöä koskevaa eurooppalaista toimintakehystä (10) (joka sisältää juutalaisten hautausmaita Euroopassa koskevan toimen), mutta muistuttaa myös, että Euroopassa on lukuisia hylättyjä synagogia ja muita hoitamatta jääneitä juutalaisyhteisöiden käyttämiä paikkoja. Alueellisen tuen lisäksi tarvitaan muitakin ohjelmia Euroopan kulttuuristen juurten vahvistamiseksi entisöimällä näitä merkittäviä kohteita ja suojelemalla niitä ilkivallalta. |
| --- | --- |

26.

| 27. | on tyytyväinen siihen, että komissio sitoutuu edistämään juutalaisuutta, antisemitismiä ja holokaustia koskevaa koulutusta ja tutkimusta ja tunnustaa, että ne ovat välttämättömiä, jotta voidaan ymmärtää nykypäivän antisemitismiä ja varmistaa, että vastaavat julmuudet eivät enää koskaan toistu. Etyj (11)/ODIHR:n (12) ja Unescon (13) ohjelmat ovat eräissä jäsenvaltioissa kuitenkin hyvin suppeita, ja niitä olisi tehostettava. |
| --- | --- |

27.

Koulutus, tutkimus ja holokaustissa menehtyneiden muiston vaaliminen

| 28. | kannattaa komission suunnitelmaa rahoittaa EU:n laajuinen kysely antisemitistisistä ennakkoluuloista kaikkialla Euroopan unionissa. Kyselyssä voitaisiin hyödyntää monien jäsenvaltioiden (14) sekä paikallis- ja alueviranomaisten kokemuksia eri puolilta EU:ta. |
| --- | --- |

28.

| 29. | korostaa, että vaikka koulutus kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan, on tarpeen tarkastella uudelleen Euroopan oppilaitoksissa käytettävää koulutusmateriaalia, jossa käsitellään juutalaisuutta, antisemitismiä, holokaustia ja nykypäivän Israelia. Olisi pidettävä mielessä, että materiaalin tulee olla kaikilta osin rauhaa, suvaitsevaisuutta, rinnakkaiseloa ja väkivallattomuutta koskevien Unescon normien mukaista. EU:n varoja olisi lisäksi myönnettävä sellaisten oppikirjojen rahoittamiseen, jotka täyttävät kaikki edellä mainitut Unescon normit. On olennaisen tärkeää, että kaikkien kouluasteiden opettajat saavat asianmukaista koulutusta, jotta voidaan puuttua antisemitismiin ja torjua ennakkoluuloja koulutuksessa (15). Hyvien käytänteiden vaihtaminen opetusalan ammattilaisten ja koulutuspolitiikan suunnittelusta ja täytäntöönpanosta vastaavien eri tason viranomaisten kesken voisi tehostaa edelleen väärinkäsitysten ja stereotypioiden torjuntaa. |
| --- | --- |

29.

| 30. | ilmaisee huolensa toistuvista antisemitistisistä teoista kouluissa ja siitä, että osalla opettajista on yhä suurempia vaikeuksia antaa opetusta holokaustista, ja on samaa mieltä siitä, että opettajilla olisi oltava mahdollisuus käsitellä antisemitismiä, holokaustia, juutalaista elämää ja historiaa myös monikulttuurisissa luokissa. Komitea korostaa siksi sen merkitystä, että jäsenvaltiot tarjoavat opettajille ja erityisesti historianopettajille ja koulujen rehtoreille tehostettua pedagogista tukea, kun he opettavat toisen maailmansodan ajasta ja yleisemmin käsittelevät antisemitismiä. Komitea huomauttaa, että järjestelmällinen yhteydenpito opettajiin on erityisen tarpeellista jäsenvaltioissa ja alueilla käytettävien opetusmateriaalien tarkistamista ja parantamista varten. |
| --- | --- |

30.

| 31. | on tyytyväinen siihen, että komissio rahoittaa edelleen jäsenvaltioissa toteutettavia toimia, joilla torjutaan antisemitismiä järjestelmällisesti, vaalitaan juutalaista elämäntapaa paikallis- ja aluetasolla, jaetaan tietämystä alueen ja paikkakunnan nykyisistä ja aiemmista juutalaisyhteisöistä ja käydään keskustelua paikallisyhteisöjen kanssa. Tämän tueksi olisi osoitettava rahoitusta myös EU:n ohjelmista, kuten Horisontti Eurooppa- ja CERV-ohjelmista. |
| --- | --- |

31.

| 32. | suhtautuu erittäin myönteisesti antisemitismin ehkäisemistä koskeviin kansainvälisiin tutkimushankkeisiin, kuten antisemitismin käsittelyä kouluopetuksessa koskeviin vertaileviin hankkeisiin, ja kehottaa tukemaan niitä myöntämällä kohdennettua EU:n rahoitusta. |
| --- | --- |

32.

| 33. | korostaa, että on tärkeää muistaa niiden ei-juutalaisten eurooppalaisten sankarillista urheutta, jotka uhrasivat henkensä eri puolilla Eurooppaa auttaakseen juutalaisia Shoahin aikana. |
| --- | --- |

33.

| 34. | kannustaa kehittämään koordinoidusti ja yli rajojen antisemitismin ehkäisyä koskevaa monikielistä opetusmateriaalia ja opetushenkilöstölle tarkoitettuja käsikirjoja, jotka ovat digitaalisesti ja vapaasti saatavilla. |
| --- | --- |

34.

| 35. | pitää tärkeänä, että tehostetaan sellaisille ryhmille myönnettävän rahoituksen valvontamekanismeja, jotka valtiosta riippumattoman organisaation aseman varjolla vaalivat antisemitismiä, tukevat Boycott, Divestment and Sanctions -liikettä tai pitävät terrorismia oikeutettuna ja kannustavat siihen. |
| --- | --- |

35.

| 36. | pitää tärkeänä EHRI:n (the European Holocaust Research Infrastructure) (16) työtä ja kehottaa varmistamaan, että holokaustia koskeva monikansallinen tutkimus-, muistamis- ja valistustyö jatkuu hankkeen päätyttyä vuonna 2024. Kyse on holokaustin tutkimushankkeesta, johon on osoitettu eniten EU:n rahoitusta maailmassa. |
| --- | --- |

36.

Maailmanlaajuinen johtajuus antisemitismin torjunnan alalla

| 37. | suhtautuu myönteisesti komission toteamukseen, että Israel on Euroopan unionin keskeinen kumppani antisemitismin maailmanlaajuisessa torjunnassa. Komitea kannattaa myös varauksetta yhteistyötä Euroopan komission perustaman tilapäisen työryhmän ja antisemitismiä käsittelevän Euroopan parlamentin työryhmän kanssa. |
| --- | --- |

37.

| 38. | korostaa, että on tärkeää kutsua mukaan valtiolliset, alueelliset ja paikalliset viranomaiset sekä juutalaisyhteisöt ja kansalaisyhteiskunta, jotta toimintasuunnitelma saa enemmän legitimiteettiä ja antisemitismiä pystytään torjumaan tehokkaammin Euroopassa. Lisäksi on tärkeää jakaa hyviä käytäntöjä eri maiden sekä paikallis- ja alueyhteisöjen välillä levittämällä tietoa muun muassa koulutukseen, lainsäädäntöön ja tutkimukseen sisältyvistä tavoitteista ja toimenpiteistä, joita on laadittu eri hallintotasoilla ja kansalaisyhteiskunnassa. |
| --- | --- |

38.

| 39. | katsoo, että koska paikallis- ja alueviranomaiset ovat antisemitismin torjunnan ja juutalaisen elämäntavan vaalimisen etulinjassa, niillä tulisi olla mahdollisuus olla osallisina EU:n toimielinten kanssa käytävässä keskustelussa, säännöllisessä neuvonpidossa ja vuoropuhelussa. |
| --- | --- |

39.

| 40. | ilmaisee valmiutensa osallistua tarvittaessa komission perustaman antisemitismin torjuntaa käsittelevän tilapäisen työryhmän toimintaan ja halukkuutensa kutsua ryhmän edustajia asiaankuuluviin komitean kokouksiin. |
| --- | --- |

40.

| 41. | aikoo noudattaa Euroopan komission kehotusta näyttää esimerkkiä ja aikoo sen mukaisesti parantaa AK:n henkilöstön edustavuutta rekrytointi- ja valintamenettelyihin sovellettavien toimenpiteiden avulla. |
| --- | --- |

41.

Bryssel 29. kesäkuuta 2022.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Euroopan juutalaisista 79 prosenttia kokee tulleensa syytetyksi Israelin valtion toimista. Vastaajista 69 prosenttia kertoo arabien ja Israelin välisen konfliktin vaikuttaneen turvallisuudentunteeseensa (Euroopan unionin perusoikeusviraston toinen tutkimus, 2018 https://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2018-experiences-and-perceptions-of-antisemitism-survey_en.pdf).

1

(2)  COR-2020-04617.

2

(3)  C(2021) 2699 final: https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/c_2021_2699_f1_commission_implementing_decision_en_v3_p1_1177590.pdf), CERV-ohjelma: https://ec.europa.eu/info/funding-tenders/opportunities/portal/screen/programmes/cerv

3

(4)  Oikeusalan ohjelma, Horisontti Eurooppa -puiteohjelma, Luova Eurooppa -ohjelma, Erasmus+-ohjelma, sisäisen turvallisuuden rahasto, koheesiopolitiikan rahastot, naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön väline (NDICI) sekä liittymistä valmisteleva tukiväline (IPA).

4

(5)  Young Jewish Europeans: perceptions and experiences of antisemitism, FRA, 2019: https://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2019-young-jewish-europeans_en.pdf

5

Young Jewish Europeans: perceptions and experiences of antisemitism

(6)  Kokemuksia ja näkemyksiä antisemitismistä – Toinen tutkimus juutalaisten syrjinnästä ja juutalaisiin kohdistuvista viharikoksista EU:ssa, FRA, 2018: https://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2018-experiences-and-perceptions-of-antisemitism-survey_en.pdf

6

(7)  Erityiseurobarometri 484, Perceptions of antisemitism, 2019: https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2220

7

Perceptions of antisemitism

(8)  Neuvoston puitepäätös 2008/913/YOS, annettu 28. marraskuuta 2008, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/?uri=celex%3A32008F0913

8

(9)  Eurobarometri-kyselytutkimukset (europa.eu).

9

(10)  Kulttuuriperintöä koskeva eurooppalainen toimintakehys

10

(11)  ETYJ: Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestö.

11

(12)  ODIHR: Etyj:n demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimisto.

12

(13)  UNESCO: Yhdistyneiden kansakuntien kasvatus-, tiede- ja kulttuurijärjestö.

13

(14)  Kovács, A., Fischer, G., Antisemitic Prejudices in Europe: Survey in 16 European Countries, Action and Protection League, 2021: European antisemitism survey – APL – Action & Protection League (apleu.org)

14

Antisemitic Prejudices in Europe: Survey in 16 European Countries

(15)  Addressing Anti-Semitism in Schools: Training Curricula, Etyjin demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimiston (ODIHR) ja Unescon yhteinen julkaisu.

15

Addressing Anti-Semitism in Schools: Training Curricula

(16)  https://www.ehri-project.eu/

16

---

| 30.9.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 375/26 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 375/26

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Vuoden 2021 laajentumispaketti”

(2022/C 375/05)

| Esittelijä: | Anna Magyar (HU, ECR), Csongrád-Csanádin lääninvaltuuston jäsen |
| --- | --- |
| Viiteasiakirjat: | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Vuoden 2021 tiedonanto EU:n laajentumispolitiikasta – COM(2021) 644 final
  Komission yksiköiden valmisteluasiakirja – Albania 2021 Report – SWD(2021) 289 final
  Komission yksiköiden valmisteluasiakirja – Bosnia and Herzegovina 2021 Report – SWD(2021) 291 final/2
  Komission yksiköiden valmisteluasiakirja – Kosovo1 2021 Report – SWD(2021) 292 final/2
  Komission yksiköiden valmisteluasiakirja – Montenegro 2021 Report – SWD(2021) 293 final/2
  Komission yksiköiden valmisteluasiakirja – North Macedonia 2021 Report – SWD(2021) 294 final
  Komission yksiköiden valmisteluasiakirja – Serbia 2021 Report – SWD(2021) 288 final
  Komission yksiköiden valmisteluasiakirja – Turkey 2021 Report – SWD(2021) 290 final/2 |

Esittelijä:

Anna Magyar (HU, ECR), Csongrád-Csanádin lääninvaltuuston jäsen

Viiteasiakirjat:

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Vuoden 2021 tiedonanto EU:n laajentumispolitiikasta – COM(2021) 644 final

Komission yksiköiden valmisteluasiakirja – Albania 2021 Report – SWD(2021) 289 final

Komission yksiköiden valmisteluasiakirja – Bosnia and Herzegovina 2021 Report – SWD(2021) 291 final/2

Komission yksiköiden valmisteluasiakirja – Kosovo1 2021 Report – SWD(2021) 292 final/2

Komission yksiköiden valmisteluasiakirja – Montenegro 2021 Report – SWD(2021) 293 final/2

Komission yksiköiden valmisteluasiakirja – North Macedonia 2021 Report – SWD(2021) 294 final

Komission yksiköiden valmisteluasiakirja – Serbia 2021 Report – SWD(2021) 288 final

Komission yksiköiden valmisteluasiakirja – Turkey 2021 Report – SWD(2021) 290 final/2

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

Yleistä

| 1. | panee erittäin kiinnostuneena merkille Euroopan komission vuoden 2021 tiedonannon EU:n laajentumispolitiikasta sekä raportit ehdokasmaista Albania, Montenegro, Pohjois-Makedonia, Serbia ja Turkki ja mahdollisista ehdokkaista Bosnia ja Hertsegovina ja Kosovo (1). |
| --- | --- |

1.

| 2. | palauttaa mieliin assosiaatiosopimuksessa mainitut Ukrainan Eurooppaan suuntautuvat pyrkimykset ja Eurooppa-myönteiset valinnat. Ukrainan presidentti käytti 28. helmikuuta 2022 Ukrainan oikeutta päättää omasta kohtalostaan ja toimitti Ukrainan hakemuksen Euroopan unioniin liittymisestä. AK kehottaa neuvostoa ja komissiota vahvistamaan entisestään siteitä ja syventämään kumppanuutta Ukrainan tukemiseksi sen edetessä eurooppalaisella tiellään, perussopimusten asiaankuuluvien säännösten mukaisesti. |
| --- | --- |

2.

| 3. | pitää myönteisenä, että Brdossa lokakuussa 2021 pidetyssä EU:n ja Länsi-Balkanin huippukokouksessa vahvistettiin, että Länsi-Balkanin laajentumisprosessi on molemminpuolisen strategisen edun mukaista ja yhteinen strateginen valinta, joka perustuu kumppaneiden uskottaviin uudistuksiin, oikeudenmukaiseen ja tiukkaan ehdollisuuteen sekä omien ansioiden periaatteeseen. |
| --- | --- |

3.

| 4. | panee merkille Georgian ja Moldovan viralliset hakemukset Euroopan unioniin liittymisestä ja kehottaa neuvostoa ja komissiota tukemaan maita niiden pyrkimyksissä liittyä EU:hun, kun ne täyttävät laajentumiskriteerit. |
| --- | --- |

4.

| 5. | painottaa kannattavansa kaikkien Länsi-Balkanin maiden sekä Ukrainan, Moldovan ja Georgian EU-jäsenyyttä edellyttäen, että ne täyttävät kaikki jäsenyyskriteerit, ja korostaa, että näille maille on tärkeää antaa myönteisiä signaaleja niiden kannustamiseksi sitoutumaan EU-jäsenyysprosessiin, joka on valitettavan pitkä. Komitea korostaa, että todellisen ja uskottavan EU-jäsenyysmahdollisuuden puuttuminen turhauttaisi kumppanimaita ja voisi lisätä kolmansien maiden vaikutusvaltaa alueella. |
| --- | --- |

5.

| 6. | toteaa jälleen, että Länsi-Balkanin maissa ei voida toteuttaa julkishallinnon uudistuksia ilman paikallistason hyvää hallintotapaa, ja kehottaa komissiota kehittämään toimia ja välineitä julkishallintouudistusten tueksi sekä entistä tarkempia tulosindikaattoreita, joilla mitataan paikallis- ja alueviranomaisten osallistumista yleiseen uudistusprosessiin. |
| --- | --- |

6.

| 7. | muistuttaa, että 70 prosenttia EU:n säännöstöstä pannaan täytäntöön valtiotasoa alemmalla tasolla, ja kannustaa tutkimaan ja soveltamaan paikallis- ja alueviranomaisten kanssa laajentumisasioissa tehtävän yhteistyön ja näiden viranomaisten osallistamisen parhaita käytäntöjä, sillä nämä tahot ovat prosessin strategisia kumppaneita ja keskeisiä toimijoita, joista riippuu, onko laajentuminen kansalaisten näkökulmasta onnistunutta. |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa komissiota hyödyntämään TAIEX-ohjelmaa ja twinning-toimintaa mahdollisimman tehokkaasti paikallistason instituutioiden kehittämiseksi ja valmiuksien parantamiseksi laajentumismaissa ja suhtautuu myönteisesti TAIEX-ohjelman laajentamiseen niin, että myös paikallisviranomaiset kuuluvat sen piiriin. |
| --- | --- |

8.

| 9. | on tyytyväinen siihen, että uudistukset ovat kaiken kaikkiaan edistyneet myönteisesti kaikissa Länsi-Balkanin maissa, mikä mahdollistaa prosessin etenemisen. Komitea kehottaa kaikkia mukana olevia maita osoittamaan sitoutumisensa EU:n arvoihin ja normeihin. Se korostaa, että ehdokasmaiden ja mahdollisten ehdokasmaiden odotetaan mukauttavan kolmansia maita koskevan politiikkansa asteittain Euroopan unionin politiikkaan. |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa kaikkia osapuolia toimimaan rakentavasti, jotta Albanian ja Pohjois-Makedonian kanssa voidaan aloittaa liittymisneuvottelut viipymättä, kun neuvosto on hyväksynyt niiden neuvottelukehykset. |
| --- | --- |

10.

| 11. | on tyytyväinen siihen, että tehostetussa laajentumismenettelyssä vahvistettiin poliittista ohjausta ja että näin ollen on järjestetty säännöllisesti hallitustenvälisiä kokouksia, joissa voidaan käydä korkean tason vuoropuhelua. |
| --- | --- |

11.

| 12. | panee huolestuneena merkille, että laajentumisprosessin hidastuminen johtaa laajentumismaissa epätoivottuun kehitykseen, kuten kansalaisten luottamuksen rapautumiseen, maastamuuton jatkumiseen ja tärkeiden poliittisten uudistusten toteuttamishalun hiipumiseen. Se myös altistaa ne entistä enemmän sellaisten kolmansien osapuolten vaikutukselle, jotka pyrkivät jatkuvasti laajentamaan vaikutusvaltaansa Länsi-Balkanin alueella. Näitä osapuolia ovat muun muassa Venäjä ja Kiina. |
| --- | --- |

12.

| 13. | pitää myönteisenä, että liittymistä valmistelevaa tukivälinettä (IPA III) koskeva asetus on tullut voimaan, sillä se tarjoaa varoja perustavanlaatuisten ja pysyvien uudistusten toteuttamiseen edunsaajamaissa. Komitea korostaa, että EU on Länsi-Balkanin merkittävin avunantaja ja siksi alueen tärkein kumppani. |
| --- | --- |

13.

| 14. | suhtautuu myönteisesti komission käynnistämän Länsi-Balkanin talous- ja investointisuunnitelman täytäntöönpanoon, sillä suunnitelman avulla voidaan edistää merkittävästi vihreää siirtymää, digitalisaatiota, liikenne- ja energiainfrastruktuurin kehittämistä, sosiaalista kehitystä ja aluekehitystä. Komitea muistuttaa tässä yhteydessä, että on tärkeää parantaa oikeusvaltioperiaatteen noudattamista, korruption torjuntaa, avoimuutta ja hyvää hallintoa ja panna Länsi-Balkanin vihreä toimintaohjelma kokonaisuudessaan täytäntöön. Komitea muistuttaa, että paikallis- ja alueviranomaisilla on tässä tärkeä rooli, minkä vuoksi niiden tulee voida osallistua suunnitelman täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

14.

| 15. | kehottaa komissiota hyödyntämään yhteistyössä edunsaajamaiden paikallisviranomaisten kanssa mahdollisimman hyvin IPA III- ja IPARD-välineistä saatavia varoja. Komitea palauttaa mieliin Leader-lähestymistavan hyödyt, sillä maaseudun kehittäminen edistää merkittävästi taloudellista kehitystä ja väestörakenteen vakautta. |
| --- | --- |

15.

| 16. | kehottaa tiivistämään paikallis- ja alueviranomaisten, kansalaisyhteiskunnan ja asiantuntijapaneelien välistä yhteistyötä luonnon ja biodiversiteetin suojelussa Länsi-Balkanin alueella sekä korvaamaan asteittain hiilivoimalat uusiutuvan energian tuotannolla ottaen huomioon paikallisyhteisöjen näkemykset ja tukemaan siten ilmastonmuutoksen torjuntaa ja alueen vihreää ja oikeudenmukaista siirtymää. |
| --- | --- |

16.

| 17. | pitää myönteisenä, että verkkovierailupalvelujen käyttöä kotimaan hinnalla koskeva järjestelmä tuli voimaan Länsi-Balkanilla 1. heinäkuuta 2021. Komitea korostaa, että olisi käytävä lisäneuvotteluja, jotta myös EU:n ja Länsi-Balkanin välisiä verkkovierailumaksuja voidaan alentaa. |
| --- | --- |

17.

| 18. | korostaa, että tavoitteita edistää talouskasvua ja työpaikkojen luomista Länsi-Balkanilla ei voida saavuttaa sataprosenttisesti, jos ei hyödynnetä paikallisen talouskehityksen (local economic development, LED) tarjoamia mahdollisuuksia ja pyritä parantamaan paikallisyhteisöjen liiketoimintaympäristöä. AK kannattaa aloitteita, jotka tähtäävät järjestelmällisempään vuoropuheluun kuntien ja alueellisten kuntaverkostojen kanssa säännöllisten kuulemisten kautta muutenkin kuin laajentumisaiheisen teemapäivän ja asianomaisissa työryhmissä käytävien keskustelujen puitteissa. Komitea korostaa tässä yhteydessä, että henkilökohtaiset tapaamiset ovat tärkeitä, jotta voidaan selvittää kaikki mahdollisuudet ja kehittää suoria yhteyksiä yhteisiä hankkeita varten. |
| --- | --- |

18.

| 19. | on tyytyväinen kattavaan tukeen, jota EU on antanut Länsi-Balkanin maiden hallituksille, jotta ne voivat vastata covid-19-pandemian aiheuttamiin haasteisiin ja toteuttaa tehokkaita toimia kiireellisten sosioekonomisten ja terveystarpeiden tyydyttämiseksi. Koska paikallis- ja alueviranomaisilla on keskeinen rooli pandemian torjunnassa, komitea kehottaa laajentumismaita ja komissiota ottamaan ne mukaan tehokkaaseen koordinointiin. |
| --- | --- |

19.

| 20. | tuo esiin EU:n rahastojen roolin negatiivisen väestökehityksen torjumisessa useimmissa laajentumismaissa ja korostaa, että kyseisten rahastojen ohjelmasuunnittelussa on puututtava sosiaalisiin haasteisiin. |
| --- | --- |

20.

| 21. | korostaa, että EU:hun liittymisen hyvien puolien esille tuomiseksi ja disinformaation torjumiseksi viestintää on tehostettava myös paikallistasolla. |
| --- | --- |

21.

| 22. | korostaa talous- ja investointisuunnitelman sekä IPA-välineestä saatavien varojen merkitystä paikallistason kannalta merkittävien toimialojen, kuten matkailun, tukemisessa. |
| --- | --- |

22.

| 23. | tähdentää, että oikeusvaltioperiaate ja toimivat demokraattiset instituutiot ovat Euroopan unionin jäsenvaltioiden toiminnan kulmakiviä, joista ei neuvotella, ja keskeisiä tekijöitä, joiden perusteella EU arvioi ehdokasmaiden edistymistä kohti jäsenyyttä, ja ilmaisee huolensa eräiden laajentumismaiden heikosta kehityksestä ja lukuisista ongelmista näissä asioissa, edelleen esiintyvistä pyrkimyksistä vaikuttaa valtiovallan toimiin, laihoista tuloksista järjestäytyneen rikollisuuden ja korruption torjunnassa, oikeuslaitoksen uudistuksen vähäisestä edistymisestä ja eräisiin mediatoimijoihin kohdistuneista julmuuksista. |
| --- | --- |

23.

| 24. | painottaa, että riippumattoman median kehittämiselle ja toiminnalle suotuisa toimintaympäristö sekä aktiivinen ja vahva kansalaisyhteiskunta ovat EU-jäsenyysprosessin myötä toteutettujen monitahoisten uudistusten pysyvyyden ja peruuttamattomuuden edellytys ja luovat perustan paikallisdemokratian kehittymiselle. Komitea kehottaa vahvistamaan demokraattisten prosessien ja tiedotusvälineiden vapauden seurantaa, myös covid-19-pandemian osalta. |
| --- | --- |

24.

| 25. | korostaa, että paikallis- ja alueviranomaisilla on kansalaisläheisyytensä vuoksi avainrooli eurooppalaisten arvojen edistämisessä ja säilyttämisessä, perusoikeuksien turvaamisessa ja kaikkien vähemmistöjen suojelussa sekä mahdollisuus edistää tärkeinä kumppaneina ja johtohahmoina rasismin, vihapuheen ja syrjinnän torjuntaa, sukupuolten tasa-arvoa, heikossa asemassa olevien ryhmien ja vähemmistöjen suojelua sekä sosiaalista yhteenkuuluvuutta. Tässä yhteydessä on äärimmäisen tärkeää turvata kansallisten vähemmistöjen oikeudet. |
| --- | --- |

25.

| 26. | on vakuuttunut siitä, että koska paikallis- ja alueviranomaisilla on erityinen asema paikallisina päättäjinä ja julkisten palvelujen tarjoajina, ne voivat osallistua nykyistä laajemmin oikeusvaltioon ja perusoikeuksiin liittyvien puutteiden korjaamiseen ja myös tehdä paikallisen toimintapolitiikan toteuttamisesta avoimempaa ja vastuullisempaa ja huolehtia siitä, että heikossa asemassa olevien ryhmien oikeuksia suojellaan entistä paremmin. |
| --- | --- |

26.

| 27. | kehottaa komissiota helpottamaan entisestään paikallis- ja alueviranomaisten välistä tiedonvaihtoa parhaista tavoista saada kansalaiset osallistavan budjetoinnin kaltaisten toimenpiteiden avulla laajemmin mukaan kuntien talousarvioiden ja paikallispolitiikan valmisteluun, ja on valmis tukemaan tätä varauksetta. |
| --- | --- |

27.

Maakohtaisia huomioita

| 28. | kannattaa varauksetta liittymisneuvottelujen käynnistämistä Pohjois-Makedonian ja Albanian kanssa sen jälkeen, kun neuvosto on hyväksynyt niiden neuvottelukehykset, jotta voidaan osoittaa, että laajentumisprosessilla on vahva poliittinen tuki, palauttaa sen uskottavuus ja vahvistaa lupaus täysjäsenyydestä. |
| --- | --- |

28.

| 29. | muistuttaa, että edistyminen EU:n tukemassa Belgradin ja Pristinan välisessä vuoropuhelussa on jäsenyyden ehdoton edellytys, ja kehottaa osapuolia etenemään nopeasti suhteidensa normalisoinnissa, panemaan jo tekemänsä sopimukset täytäntöön ja edistymään oikeudellisesti sitovan kattavan sopimuksen teossa. |
| --- | --- |

29.

SERBIA

| 30. | panee merkille Serbian kanssa käytävissä liittymisneuvotteluissa tähän mennessä saavutetun yleisen edistyksen ja kehottaa nopeuttamaan ja syventämään uudistuksia oikeusvaltioperiaatteen ja perusoikeuksien (oikeuslaitoksen riippumattomuus mukaan lukien), korruption torjunnan, tiedotusvälineiden vapauden, sotarikosten valtionsisäisen käsittelyn ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunnan alalla sekä edistymään Kosovon-suhteiden normalisoinnissa Belgradin ja Pristinan vuoropuhelun puitteissa neuvottelukehyksen mukaisesti. Tämä määrittää liittymisneuvottelujen yleisen etenemisvauhdin. |
| --- | --- |

30.

| 31. | on tyytyväinen siihen, että temaattinen kokonaisuus 4 on avattu, sillä se antaa uutta pontta kaikkien laajentumismaiden integraatiolle, vahvistaa liittymisprosessin uskottavuutta ja tarkoittaa tehostetun laajentumismenettelyn toteutumista käytännössä. |
| --- | --- |

31.

| 32. | pitää myönteisenä oikeuslaitoksen riippumattomuutta vahvistavassa perustuslakiuudistuksessa saavutettua edistystä ja kehottaa Serbiaa panemaan täytäntöön kaikki lait ja säädökset, jotka ovat tarpeen uudistusten konkreettiseksi toteuttamiseksi. Komitea kehottaa komissiota seuraamaan meneillään olevia uudistuksia ja tekemään niistä tarkoin selkoa seuraavassa maaraportissaan. |
| --- | --- |

32.

| 33. | kehottaa Serbian kaikkien hallintotasojen viranomaisia sitoutumaan lujasti EU:n arvoihin, edistämään niitä ja välittämään yksiselitteistä viestiä maan pyrkimyksistä liittyä Euroopan unioniin sekä sen suhteista EU:hun sitä ajatellen, että unioni on Serbian tärkein poliittinen ja talouskumppani. |
| --- | --- |

33.

| 34. | ilmaisee odottavansa, että Serbiassa ollaan edelleen sitoutuneita uudistuksiin, sillä se voisi johtaa uusien lukujen avaamiseen pian. |
| --- | --- |

34.

| 35. | kehottaa Serbiaa pyrkimään yhä päättäväisemmin parantamaan sananvapaustilannetta ja riippumattomien tiedotusvälineiden toimintaympäristöä sekä ottamaan edistysaskelia korruption torjunnassa. |
| --- | --- |

35.

| 36. | on tyytyväinen Serbian sitoumukseen edistää aktiivisesti alueellista yhteistyötä. Komitea kannustaa Serbiaa jatkamaan ponnistelujaan hyvien naapuruussuhteiden ja rajatylittävän yhteistyön vahvistamiseksi. |
| --- | --- |

36.

| 37. | pitää myönteisenä Serbian päätöstä tukea Venäjän perusteettoman ja ilman edeltävää provokaatiota toteuttaman sotilaallisen hyökkäyksen vuoksi annettua YK:n yleiskokouksen päätöslauselmaa Ukrainan alueellisen koskemattomuuden loukkaamisesta. Komitea kehottaa Serbiaa mukautumaan kaikilta osin Euroopan unionin yhteiseen ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan ja noudattamaan myös kaikkia Valko-Venäjälle ja Venäjän federaatiolle eri vaiheissa määrättyjä pakotteita. Näin Serbia pystyy vahvistamaan tukensa Euroopan unionin periaatteille ja arvoille sekä sitoutumisensa työhön rauhan saavuttamiseksi yhdessä eurooppalaisten kumppanien kanssa. |
| --- | --- |

37.

MONTENEGRO

| 38. | panee huolestuneena merkille poliittisten osapuolten välisen kahtiajaon, joka on vaikeuttanut neuvottelujen edistymistä. AK kehottaa uutta hallitusta ja poliittisia puolueita nopeuttamaan lukujen sulkemiseen tarvittavia uudistuksia erityisesti oikeusvaltioperiaatteen alalla. |
| --- | --- |

38.

| 39. | kannustaa Montenegroa pysymään liittymisneuvotteluissa aiemmassa edistymistahdissa ja mahdollisesti jopa kiristämään tahtia keskittyen erityisesti luvuissa 23 ja 24 asetettujen välitavoitteiden saavuttamiseen, jossa on onnistuttava, jotta neuvotteluissa pystytään yleisesti edistymään ja muita lukuja voidaan sulkea toistaiseksi. |
| --- | --- |

39.

| 40. | korostaa, että korruption ja poliittisen vaikuttamisen torjunta julkisissa instituutioissa on toteutettava oikeusvaltioperiaatteen puitteissa edellyttäen avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta, jotta julkishallinnosta saataisiin epäpoliittista kaikilla hallintotasoilla. |
| --- | --- |

40.

| 41. | panee merkille Montenegron tarmokkaan toiminnan ja myönteiset tulokset järjestäytyneen rikollisuuden vastaisten poliisi- ja syyttäjätoimien tehostamisessa. Komitea kehottaa kuitenkin Montenegroa korjaamaan kiireellisesti rikosoikeusjärjestelmänsä puutteita, muun muassa sen, miten järjestäytynyttä rikollisuutta koskevia tapauksia käsitellään tuomioistuimissa. |
| --- | --- |

41.

| 42. | kehottaa komissiota kannustamaan Montenegroa yhä järeämpiin toimiin avoimen ja osallistavan päätöksenteon edistämiseksi sekä sidosryhmien julkisten kuulemisten laadun keskitetyn seurannan vahvistamiseksi. |
| --- | --- |

42.

| 43. | kehottaa komissiota kiinnittämään mm. Montenegron ulkoisen taloudellisen haavoittuvuuden vuoksi jatkuvasti huomiota julkisen varainhoidon avoimuutta koskeviin vaatimuksiin. |
| --- | --- |

43.

ALBANIA

| 44. | on tyytyväinen siihen, että Albania on keskittynyt asianmukaisesti maan EU:hun liittymisen edellyttämiin uudistuksiin huolimatta siitä, että sillä on ollut ratkottavanaan pandemian sosiaalisiin ja taloudellisiin haittavaikutuksiin liittyviä haasteita. Maan saavuttamien tulosten perusteella liittymisneuvottelut olisi aloitettava viipymättä sen jälkeen, kun neuvosto on hyväksynyt neuvottelukehyksen. |
| --- | --- |

44.

| 45. | pitää myönteisenä, että Albaniassa järjestettiin 25. huhtikuuta 2021 onnistuneesti ja asianmukaisesti parlamenttivaalit, kun ensin oli toteutettu Etyjin alaisen demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimiston (ODIHR) suositusten mukainen vaaliuudistus. |
| --- | --- |

45.

| 46. | on tyytyväinen siihen, että Albania on mukautunut 100-prosenttisesti yhteiseen ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan (YUTP), sillä se on vahva osoitus maan sitoutumisesta EU:hun lähentymiseen. Albania on jatkanut rakentavaa vuoropuhelua naapurimaiden kanssa ja osallistunut jatkuvasti useisiin alueellisen yhteistyön aloitteisiin ja myös toiminut menestyksekkäästi Etyjin puheenjohtajana vuonna 2020. |
| --- | --- |

46.

| 47. | kiinnittää huomion siihen, että oikeuslaitoksen kokonaisvaltaisen uudistuksen täytäntöönpanosta on saatu ensimmäiset tulokset perustuslakituomioistuimessa ja korkeimmassa oikeudessa, ja suhtautuu myönteisesti taustaselvityksiä tekevien elinten toimeksiannon jatkamiseen. |
| --- | --- |

47.

| 48. | on hyvillään siitä, että korruption torjunnan tehostamisessa sekä järjestäytyneen rikollisuuden vastaisissa toimissa on edistytty muun muassa sen ansiosta, että yhteistyötä EU:n jäsenvaltioiden ja Europolin kanssa on tiivistetty. Komitea muistuttaa kuitenkin tarpeesta ryhtyä kiireellisesti toimiin huumausainekaupan verkostoja vastaan. |
| --- | --- |

48.

| 49. | kehottaa Albaniaa vakiinnuttamaan aluehallintouudistuksensa ja jatkamaan sitä osana laajempaa hallinnonhajauttamisohjelmaa sekä vahvistamaan paikallista verotuksellista autonomiaa ja lisäämään kuntien valmiuksia. |
| --- | --- |

49.

| 50. | kehottaa Albaniaa hyväksymään ja panemaan täytäntöön ripeästi vielä puuttuvat asetukset vähemmistöjen oikeuksista ja erityisesti asetukset itsemäärittelystä ja vähemmistökielten käytöstä eurooppalaisten normien mukaisesti ja kaikki asiaankuuluvat sidosryhmät osallistaen sekä parantamaan valtion vähemmistötoimikunnan toimintakykyä. |
| --- | --- |

50.

| 51. | kehottaa vahvistamaan edelleen Albanian paikallisten ja valtiollisten viranomaisten konsultaatiokomitean roolia hyvänä esimerkkinä paikallisviranomaisten roolin institutionalisoimisesta poliittisessa päätöksenteossa. |
| --- | --- |

51.

| 52. | suhtautuu myönteisesti väestönlaskentalain hyväksymiseen ja odottaa tulevan väestönlaskennan sujuvan moitteettomasti, täysin avoimesti, kansainvälisten normien mukaisesti ja niin, että kaikki asiaankuuluvat sidosryhmät ovat mukana. |
| --- | --- |

52.

| 53. | suosittaa, että Albanian kanssa perustetaan neuvoa-antava sekakomitea, ja kehottaa näin ollen Albanian hallitusta esittämään tätä koskevan pyynnön ja vakautus- ja assosiaationeuvostoa antamaan aiheesta julkilausuman. |
| --- | --- |

53.

| 54. | kehottaa Albaniaa jatkamaan kokonaisvaltaisen maareformin toteuttamiseksi ja omistusoikeuksien vakiinnuttamiseksi meneillään olevia toimia avoimesti järjestämällä kuulemisia kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa, myös puuttumalla asiakirjaväärennöksiin ja jatkamalla pikaisesti toimia rekisteröinti- ja korvausprosessin edistämiseksi. |
| --- | --- |

54.

POHJOIS-MAKEDONIA

| 55. | on tyytyväinen siihen, että Pohjois-Makedonian EU-jäsenyysvalmisteluihin liittyvät uudistukset ovat sujuneet yleisesti ottaen hyvin, mikä mahdollistaa prosessin etenemisen. Tulosten perusteella liittymisneuvottelut olisi aloitettava viipymättä sen jälkeen, kun neuvosto on hyväksynyt neuvottelukehyksen, sillä paikallaan junnaaminen heikentää koko laajentumispolitiikan uskottavuutta. |
| --- | --- |

55.

| 56. | pitää myönteisenä, että oppositiopuolueet ovat osallistuneet johdonmukaisesti parlamentaariseen työhön ja joissakin tapauksissa auttaneet saamaan läpi keskeisiä säädöksiä, jotka koskevat EU:hun liittyviä uudistuksia. Komitea kehottaa Pohjois-Makedoniaa tehostamaan toimenpiteitä parlamentin aseman vahvistamiseksi rakentavan poliittisen vuoropuhelun foorumina, erityisesti EU-uudistussuunnitelman osalta. |
| --- | --- |

56.

| 57. | on huolissaan siitä, että Pohjois-Makedonian ja Albanian niputtaminen yhteen laajentumista koskevissa neuvoston päätöksissä on epäoikeudenmukaista eikä vastaa EU:n omaa tavoitetta arvioida liittymisvaltioiden kehitystä yksilöllisesti. Komitea kehottaa asianomaisia osapuolia tekemään sopimuksen, jonka nojalla neuvottelut voidaan aloittaa. AK tukee voimakkaasti ensimmäisten hallitustenvälisten konferenssien järjestämistä kahden ehdokkaan kanssa mahdollisimman pian. |
| --- | --- |

57.

| 58. | kehottaa vahvistamaan EU:lta saatavien varojen hallinnoinnista vastaavien operatiivisten tahojen hallinnollisia ja teknisiä valmiuksia sekä keskus- että paikallishallinnossa erityisesti liikenteen, energian ja vihreän siirtymän aloilla. |
| --- | --- |

58.

| 59. | pitää tervetulleina alueellisen yhteistyön alalla toteutettuja toimia, joiden tuloksena Pohjois-Makedonian suhteet naapurimaihin ovat pystyneet hyvinä ja maa on osallistunut aktiivisesti alueellisiin aloitteisiin. Komitea muistuttaa, että on tärkeää saada aikaan konkreettisia tuloksia ja panna Kreikan kanssa solmittu Prespan sopimus vilpittömässä mielessä täytäntöön laajentumisprosessin osana. |
| --- | --- |

59.

| 60. | pitää myönteisenä, että Pohjois-Makedonian mukautumisaste yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan (YUTP) suhteen on 96 prosenttia ja että maa on osallistunut aktiivisesti EU:n kriisinhallintatoimiin. |
| --- | --- |

60.

BOSNIA JA HERTSEGOVINA

| 61. | ilmaisee huolensa siitä, että Bosnia ja Hertsegovina on edistynyt vain vähän keskeisissä uudistuksissa, jotka ovat tarpeen, jotta se voi saada ehdokasmaan aseman. |
| --- | --- |

61.

| 62. | vahvistaa, että Bosnia ja Hertsegovinan valmistautuminen EU-jäsenyysvelvoitteiden täyttämiseen on heikolla tasolla, minkä vuoksi sen on nopeutettava merkittävästi EU:n säännöstön omaksumista. Komitea muistuttaa, että kansallista ohjelmaa EU:n säännöstön saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä ei ole vielä hyväksytty. |
| --- | --- |

62.

| 63. | on erittäin huolissaan Serbitasavallan aloitteista, joiden myötä se saattaisi vetäytyä Bosnian asevoimista ja oikeus- ja verotusjärjestelmästä. Komitea ilmaisee voimakkaan tukensa maan alueelliselle koskemattomuudelle. |
| --- | --- |

63.

| 64. | kehottaa Bosnia ja Hertsegovinaa panemaan täytäntöön Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen sekä Bosnia ja Hertsegovinan perustuslakituomioistuimen tuomiot ja muuttamaan vaalilakia siten, että kaikki kolme kansanryhmää ovat laillisesti edustettuina valtiollisissa elimissä ja kaikki kansalaiset voivat tulla valituiksi kaikkiin elimiin. |
| --- | --- |

64.

KOSOVO

| 65. | kehottaa jäsenvaltioita myöntämään viisumivapauden komission suositusten ja Euroopan parlamentin myönteisten ja AK:n voimakkaasti tukemien suositusten mukaisesti. |
| --- | --- |

65.

| 66. | korostaa, että on tärkeää saada aikaan kokonaisvaltainen ja oikeudellisesti sitova sopimus Serbian ja Kosovon välisten suhteiden normalisoinnista, jotta molemmat voivat edetä omassa lähentymisessään EU:hun. Komitea kehottaa komissiota etsimään edelleen ratkaisuja serbienemmistöisiä kuntia edustavan järjestön perustamiseksi Kosovoon. |
| --- | --- |

66.

| 67. | pitää myönteisenä, että elokuussa 2021 hyväksyttiin oikeusvaltiota koskeva strategia ja toimintasuunnitelma, joissa esitetään oikeusvaltion vahvistamisen suurimmat haasteet. |
| --- | --- |

67.

| 68. | muistuttaa, että on tärkeää toteuttaa lainsäädäntöuudistukset, joilla varmistetaan selkeä toimivallan ja rahoitusvarojen jako keskus- ja paikallishallinnon välillä. |
| --- | --- |

68.

| 69. | toistaa odottavansa edelleen, että kaikkia aikaisemmin tehtyjä sopimuksia noudatetaan ja että ne pannaan täytäntöön viipymättä. Molempien osapuolten olisi myös vältettävä vakautta heikentäviä toimia sekä retoriikkaa, joka ei edistä vuoropuhelua. |
| --- | --- |

69.

TURKKI

| 70. | pitää valitettavana, että Turkki ottaa jatkuvasti suuria demokratiaa koskevia taka-askelia EU:n säännöstön keskeisillä osa-alueilla ja että ihmisoikeuksien, oikeusvaltion ja perusvapauksien, jotka ovat Euroopan unionin keskeisiä perusarvoja, edistäminen ja valvonta ovat huonontuneet merkittävästi. Komitea korostaa, että vaikka uuden ihmisoikeuksia koskevan toimintasuunnitelman laatiminen on lähtökohtaisesti hyvä asia, siinä ei esitetä konkreettisia toimenpiteitä kriittisimpien näihin kysymyksiin liittyvien ongelmien korjaamiseksi, ja että on ryhdyttävä tehokkaisiin toimenpiteisiin. |
| --- | --- |

70.

| 71. | toistaa odottavansa edelleen, että kaikkia aikaisemmin tehtyjä sopimuksia noudatetaan ja että ne pannaan täytäntöön viipymättä. Komitea kehottaa Turkkia pidättäytymään uusista provokaatioista ja yksipuolisista toimista, jotka rikkovat kansainvälistä oikeutta, ja välttämään vakautta heikentäviä toimia sekä retoriikkaa, joka ei edistä vuoropuhelua. |
| --- | --- |

71.

| 72. | ilmaisee jälleen huolensa poliittisen järjestelmän keskinäisen valvontajärjestelmän yleisestä heikkenemisestä ja tuomitsee sen, että vaaleilla valittujen pormestarien eroamaan pakottamiset ja heidän korvaamisensa hallituksen nimittämillä luottohenkilöillä sekä paikallisten edustajien pidätykset jatkuvat. Komitea kehottaa Turkkia Euroopan paikallisen itsehallinnon peruskirjan ja Venetsian komission suositusten mukaisesti pidättymään toimista, jotka haittaavat paikallisdemokratian toimintaa ja vahingoittavat yleistä demokraattista ilmapiiriä sekä alue- että paikallistasolla. Turkin pitäisi myös tehostaa yhteistyötään Euroopan neuvoston ja sen asiaankuuluvien elinten ja instituutioiden kanssa ja reagoida niiden keskeisiin suosituksiin, panna kokonaisuudessaan täytäntöön Euroopan ihmisoikeussopimus ja muut kansainväliset ihmisoikeussopimukset, joiden sopimusosapuoli Turkki on, sekä panna täytäntöön kaikki Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen päätökset Euroopan ihmisoikeussopimuksen 46 artiklan mukaisesti. Komitea kehottaa Turkkia liittymään uudelleen Euroopan neuvoston yleissopimukseen naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta. |
| --- | --- |

72.

| 73. | toteaa, että Turkki on toteuttanut merkittäviä toimia muuttoliikkeen alalla, sillä se on ottanut vastaan yli neljä miljoonaa ihmistä ja vastannut heidän tarpeisiinsa. Komitea kehottaa Turkkia varmistamaan vuonna 2016 annetun EU:n ja Turkin julkilausuman täysimääräisen ja syrjimättömän täytäntöönpanon, myös Kyproksen tasavallan osalta. Turkin tulee myös täyttää velvollisuutensa ja toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet estääkseen uusien laittoman muuttoliikkeen meri- tai maareittien avautumisen Turkista EU:hun ja tehdä yhteistyötä naapurivaltioiden kanssa. Komitea kehottaa lisäksi toteuttamaan EU:n ja Turkin takaisinottosopimusta täysimääräisesti ja tehokkaasti kaikkien jäsenvaltioiden osalta. Oikeus- ja sisäasioiden yhteistyö kaikkien EU:n jäsenvaltioiden kanssa on edelleen olennaista. Komitea huomauttaa, että se ei hyväksy mitään kolmansien maiden yrityksiä välineellistää muuttajia poliittisia tarkoituksia varten. |
| --- | --- |

73.

| 74. | kehottaa kunnioittamaan tinkimättä kaikkien EU:n jäsenvaltioiden itsemääräämisoikeutta. Komitea tuomitsee Turkin yksipuoliset toimet Varoshassa ja on edelleen sitoutunut Kyproksen kysymyksen kokonaisvaltaiseen ratkaisemiseen YK:n puitteissa ja asiaa koskevien YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmien mukaisesti. Komitea kehottaa Turkkia etenemään suhteiden normalisoinnissa Kyproksen tasavallan kanssa. |
| --- | --- |

74.

| 75. | panee merkille Pariisin sopimuksen ratifioinnin Turkin parlamentissa ja korostaa, että paikallishallinto on tärkeää kutsua mukaan aiheeseen liittyvien toimintapolitiikkojen kehittämiseen. Komitea on tyytyväinen itäisen Välimeren alueen rauhoittumiseen sen jälkeen, kun Turkki keskeytti laittoman hiilivetyjen porauksen Kyproksen merialueilla, ja korostaa, että tilanne on pidettävä rauhallisena. Komitea kehottaa Turkkia kunnioittamaan kaikkien EU:n jäsenvaltioiden, erityisesti Kreikan ja Kyproksen, täysivaltaisuutta niiden aluemerellä ja ilmatilassa. |
| --- | --- |

75.

| 76. | panee merkille, että IPA II -välineestä saatavien varojen käyttöönoton nopeuttamisessa ja tiettyihin rakenteellisiin heikkouksiin puuttumisessa on edistytty jonkin verran erityisesti luonnonvarojen, maatalouden ja koheesion (temaattinen kokonaisuus 5) alalla. |
| --- | --- |

76.

| 77. | toteaa jälleen, että on EU:n strategisten intressien mukaista saada aikaan yhteistyöhön perustuva ja molempia osapuolia hyödyttävä suhde Turkin kanssa, ja korostaa, että on tärkeää pitää viestintäkanavat avoinna, jotta voidaan selvittää erimielisyydet ja lieventää jännitteitä vuoropuhelun avulla EU:n ja kansainvälisen oikeuden mukaisesti. |
| --- | --- |

77.

| 78. | kehottaa Turkkia täyttämään neuvottelukehyksen mukaiset velvollisuutensa, muun muassa soveltamaan assosiaatiosopimuksen lisäpöytäkirjaa kaikilta osin ja syrjimättömästi kaikkien jäsenvaltioiden osalta. Komitea toistaa, että kaikkien jäsenvaltioiden tunnustaminen on olennaisen tärkeää, ja yhtyy EU:n Turkille esittämään kehotukseen mukauttaa politiikkaansa asteittain EU:n yhteiseen ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan ja kääntää yhä kielteisempään suuntaan etenevä kehitys ensi tilassa. Lisäksi se muistuttaa kannastaan, joka koskee jäsenvaltioiden liittymistä kansainvälisiin organisaatioihin. Komitea pitää valitettavana, että Turkki jatkaa loitontumistaan Euroopan unionista, ja palauttaa mieleen neuvoston aikaisemmat päätelmät, joissa todetaan, että Turkin liittymisneuvottelut ovat sen vuoksi tosiasiassa pysähdyksissä eikä uusien neuvottelulukujen avaamista tai sulkemista voida harkita. |
| --- | --- |

78.

Paikallis- ja alueviranomaisten rooli laajentumisprosessissa

| 79. | korostaa, että paikallis- ja alueviranomaisilla on EU:hun lähentymisessä ja myöhemmin EU-sääntöjen soveltamisessa tärkeä rooli. Integraatioon liittyvää keskus- ja paikallistason yhteistyötä on tehostettava erityisesti siltä osin kuin on kyse lainsäädännön yhdenmukaistamisesta, talouden ja investointien kehittämisestä, julkishallinnon uudistamisesta paikallisten julkisten palvelujen kehittäminen mukaan luettuna, maataloudesta ja ruokaturvasta, ilmastopolitiikasta ja vihreästä siirtymästä, julkisista hankinnoista ja sosiaalipolitiikasta. |
| --- | --- |

79.

| 80. | on tyytyväinen siihen, että keskeisenä välineenä alueen maiden talouden elpymisen ja kehityksen tukemiseksi on käynnistetty Länsi-Balkanin talous- ja investointisuunnitelma. Komitea muistuttaa, että komission esittämä suunnitelma vastaa kolmasosaa Länsi-Balkanin maiden bruttokansantuotteesta ja vahvistaa siten EU:n asemaa merkittävimpänä avunantajana, ja korostaa, että paikallis- ja alueviranomaisten on tärkeää päästä hyvissä ajoin ja asianmukaisesti mukaan täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

80.

| 81. | pitää myönteisenä, että liittymistä valmistelevaa tukivälinettä (IPA III) koskeva asetus on tullut voimaan. Sen kautta toteutetaan 9 miljardin euron osuus talous- ja investointisuunnitelmaan sisältyvistä 30 miljardin euron investoinneista. Komitea on iloinen siitä, että IPA-asetuksessa ja siihen liittyvässä ohjelmasuunnitteluprosessissa tunnustetaan paikallisen ulottuvuuden ja ihmisten välisten yhteyksien merkitys, ja kehottaa komissiota tutkimaan edelleen mahdollisuuksia edistää keskus- ja paikallistason yhteistyötä ja rajatylittävää yhteistyötä paikallistasolla, myös jäsenvaltioiden ja edunsaajamaiden välillä, jotta käytettävissä olevista varoista saataisiin mahdollisimman suuri hyöty. |
| --- | --- |

81.

| 82. | korostaa poliittisen moniarvoisuuden merkitystä demokraattisissa järjestelmissä. Komitea tähdentää tämän osalta, että poliittisen moniarvoisuuden puuttuminen tai vaaleilla valittujen, oppositiopuolueisiin kuuluvien luottamushenkilöiden mielipiteiden sivuuttaminen ja pelottelu paikallistasolla joissakin laajentumismaissa ovat valtavia haasteita paikallisdemokratioille ja hankaloittavat matkaa EU:n jäsenvaltioksi. |
| --- | --- |

82.

| 83. | kehottaa komissiota kehittelemään käytännönläheisiä välineitä Länsi-Balkanin paikallis- ja alueviranomaisten valmiuksien tehokkaan parantamisen tueksi, mm. erityisiä temaattisia tukiohjelmia ja alueellisia teknisen avun hankkeita sekä jatkuvaa vaihtotoimintaa, mentorointia ja verkottumista, ja viittaamaan tällaisiin aloitteisiin vuosiraporteissa. |
| --- | --- |

83.

| 84. | pitää kannatettavana perustaa EU-integraatioon liittyviä asioita hoitavien kuntatason yhteyspisteiden verkosto, jota laajentumismaissa sijaitsevat unionin edustustot koordinoivat. Komitea kehottaa jakamaan tähän liittyviä parhaita käytäntöjä ja saatuja kokemuksia. |
| --- | --- |

84.

| 85. | toteaa, että paikallis- ja alueviranomaiset ovat avaintoimijoita yhdentymisprosessin onnistumisen varmistamisessa ja että paikallishallinnon uudistaminen ja valmiuksien kehittäminen on siksi olennaisen tärkeää kaikissa laajentumismaissa. AK kehottaakin komissiota tutkimaan mahdollisuuksia ulottaa hallinnon ja johtamisen parantamisen tukiohjelma (SIGMA) valtiotasoa alemmille hallintotasoille laajentumismaissa. |
| --- | --- |

85.

| 86. | kehottaa komissiota tarkentamaan indikaattoreita, joilla mitataan julkishallinnon uudistusten yhteydessä saavutettua edistystä, ottamalla huomioon myös paikallis- ja alueviranomaiset. |
| --- | --- |

86.

| 87. | on tyytyväinen siihen, miten komissio on tähän asti tukenut Länsi-Balkanin nuorisoyhteistyön lujittamista, mm. alueellisen nuorisoalan yhteistyöjärjestön kaltaisia aloitteita. Tällainen yhteistyö on erittäin tärkeää hyvien naapuruussuhteiden säilymisen ja kehittämisen kannalta. Komitea pitää myönteisenä myös sitä, että IPA-varoista tuetaan edelleen yhtenä painopisteenä nuorten osallistumista. |
| --- | --- |

87.

| 88. | painottaa, että suuria infrastruktuuri-investointeja, joita talous- ja investointisuunnitelman yhteydessä on kaavailtu liikenteen, energian sekä vihreän ja digitaalisen infrastruktuurin aloilla, tulisi kohdentaa ydinverkkojen ohella aina myös alueellisiin ja paikallisiin yhteyksiin, jotta investoinnit hyödyttävät myös paikallisväestöä. |
| --- | --- |

88.

Bryssel 29. kesäkuuta 2022.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Tämä nimitys ei vaikuta asemaa koskeviin kantoihin, ja se on YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1244/1999 ja Kansainvälisen tuomioistuimen Kosovon itsenäisyysjulistuksesta antaman lausunnon mukainen.

1

---

| 30.9.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 375/34 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 375/34

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Ekologinen siirtymä – Yhteiskunnallisen hyväksyttävyyden ja ympäristövaatimusten tasapainottaminen selviytymiskykyisten yhteisöjen rakentamiseksi kuntien ja alueiden näkökulmasta”

(2022/C 375/06)

| Esittelijä: | Hanna ZDANOWSKA (PL, EPP), Łodźin kaupunginjohtaja |
| --- | --- |
| Viiteasiakirjat: | Neuvoston puheenjohtajavaltion lausuntopyyntö |

Esittelijä:

Hanna ZDANOWSKA (PL, EPP), Łodźin kaupunginjohtaja

Viiteasiakirjat:

Neuvoston puheenjohtajavaltion lausuntopyyntö

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

Yleistä

| 1. | suhtautuu myönteisesti vihreään siirtymään yhtenä Ranskan puheenjohtajakauden keskeisistä painopisteistä, sillä ilmastonmuutokseen sopeutuminen ja sen seurausten hillitseminen, biologisen monimuotoisuuden ennallistaminen ja suojeleminen, alueellisen selviytymis- ja palautumiskyvyn varmistaminen katastrofitilanteissa, terveen ympäristön edistäminen ja elämänlaadun parantaminen edistävät sopeutumiskykyisemmän Euroopan rakentamista ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttamista. |
| --- | --- |

1.

| 2. | pitää tervetulleena julkaistua tiedonantoa uudesta EU:n strategiasta ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi (1) sekä hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) erityiskertomusta (2) ja korostaa, että ekologinen siirtymä ei voi onnistua ilman paikallis- ja alueviranomaisten sekä asukkaiden, yritysten, innovointikeskusten ja korkeakoulujen sitoutumista. |
| --- | --- |

2.

| 3. | katsoo, että vihreän siirtymän olisi oltava kaikkien politiikan muotoiluun liittyvien valintojen ydintä ja että tulevien toimintapolitiikkojen ja ohjelmien työstämiseen ja toteuttamiseen olisi luotava uusi, järjestelmällinen ja yhdennetty menettelytapa. Komitea korostaa, että sitä olisi helpotettava digitalisaation avulla ja että tähän kuuluu sellaisten nykyaikaisten digitaalisten välineiden käyttöönotto ja edistäminen, joiden yhteydessä noudatetaan korkeita kestävyysvaatimuksia, mm. huolehditaan vahvoista demokraattisista ja teknologisista suojatoimista, sekä näihin välineisiin investoiminen keskeisinä muutoksen mahdollistajina. Tässä yhteydessä on myös erittäin tärkeää tukea vähemmän kehittyneitä alueita ja maaseutualueita sekä auttaa niitä pääsemään kehityksessä muiden vauhtiin, jotta eri alueiden välinen kuilu saadaan kurottua umpeen. |
| --- | --- |

3.

| 4. | toteaa, että paikallis- ja aluetaso on selviytymis- ja palautumiskyvyn kehittämisen kulmakivi. On tärkeää lisätä kaikkien paikallis- ja alueyhteisöön kuuluvien – julkishallinto, paikallis- ja aluehallinto, asukkaat ja talouden toimijat – sitoutumista ja yhteisöllisyyttä kyseisillä tasoilla, mutta tämä edellyttää asianmukaista ja kattavaa institutionaalista ja taloudellista tukea. |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa vahvistamaan selkeästi koko terveyden ja hoidon alaa ilmasto- ja biodiversiteettikriisien ja Ukrainan sodan oloissa, pitämään terveyttä vihreän siirtymän tärkeimpänä motiivina ja painopisteenä ja vahvistamaan ilmasto- ja terveyspolitiikkojen välistä synergiaa kahdeksannen ympäristöalan toimintaohjelman suositusten mukaisesti. |
| --- | --- |

5.

| 6. | katsoo, että selviytymiskykyinen yhteisö pystyy kestämään ilmastouhkien ja muiden häiriöiden vaikutukset, selviytymään niistä ja toipumaan niiden seurauksista. Siksi onkin tärkeää paitsi lieventää kielteisiä vaikutuksia myös toteuttaa erilaisia toimintaan kannustavia ratkaisuja, joiden avulla luodaan ilmapiiri, jossa sekä yhteiskunta, ympäristö että talous voivat kukoistaa. |
| --- | --- |

6.

| 7. | korostaa, että selviytymiskykyisiä yhteisöjä voidaan rakentaa myös sellaisten sopeutumiskykyisten poliittisten järjestelmien avulla, jotka ovat sitoutuneet tasa-arvoon, solidaarisuuteen, yhteiskunnalliseen oikeudenmukaisuuteen ja sukupuolten tasa-arvoon, lasten ja nuorten osallistamiseen niin, että ketään, eikä varsinkaan heikossa asemassa olevia ryhmiä, ei jätetä jälkeen, ja joissa otetaan huomioon alueellinen monimuotoisuus, kuten maaseutu-, rannikko-, vuoristo-, saari-, saaristo- ja syrjäisimmät alueet. |
| --- | --- |

7.

| 8. | korostaa, että ekologisia tuotantomenetelmiä ja teknologioita koskevilla poliittisilla strategioilla on myös parannettava paikallisten pk-yritysten kilpailukykyä, mahdollistettava vihreiden työpaikkojen luominen ja kehittäminen sekä työntekijöiden ammattitaidon parantaminen. |
| --- | --- |

8.

| 9. | ottaen huomioon energian korkean hinnan ja Ukrainan sodan toistaa kehotuksensa kieltää kokonaan kaasun, öljyn ja hiilen tuonti Venäjältä Eurooppaan. Lisäksi komitea kannustaa paikallis- ja alueviranomaisia aloittamaan valmiussuunnitelmien laatimisen tällaisten pakotteiden seurauksiin varautumiseksi. Komitea katsoo, että REPowerEU-suunnitelma on keino nopeuttaa energiakäännettä, vähentää EU:n yleistä riippuvuutta energian ja raaka-aineiden tuonnista ja siten vähentää siihen liittyviä poliittisia, taloudellisia ja turvallisuusriskejä. Se pitää kuitenkin erittäin valitettavana, että kuntien ja alueiden roolia nykyisen energiakriisin hallinnassa ja pitkän aikavälin ratkaisujen tarjoamisessa ei mainita selvästi. |
| --- | --- |

9.

Oikeanlaisen politiikkayhdistelmän valitseminen järjestelmien häiriönsietokykyä ajatellen

| 10. | kannattaa Horisontti Eurooppa -puiteohjelman mission mukaista ilmastonmuutoksen kestävää Eurooppaa koskevaa määritelmää, jossa yhdistyvät ympäristö-, sosiaali- ja talousjärjestelmien häiriönsietokyky ja sitoutuminen kestävään kehitykseen pitkällä aikavälillä, tasa-arvo, yhteiskunnallinen oikeudenmukaisuus ja sukupuolten tasa-arvo mukaan luettuina. On tärkeää ottaa mukaan lapset ja nuoret, jättämättä ketään jälkeen, ja vahvistaa poliittisten järjestelmien selviytymiskykyä yhteisten arvojen, solidaarisuuden ja monimuotoisuuden kunnioittamisen osalta osallistavan yhteiskunnallisen muutoksen avulla. |
| --- | --- |

10.

| 11. | korostaa uudesta sopeutumisstrategiasta annetun tiedonannon mukaisesti, että ilmastonmuutokseen on reagoitava mahdollisimman pian järjestelmällisesti ja tietoisesti. Komitea toteaa, että selviytymis- ja palautumiskyky on monimutkainen käsite, joka edellyttää yhdennettyjä, monialaisia ja joustavia ratkaisuja, jotka on kehitetty alueellisen ja paikallisen lähestymistavan mukaisesti ja jotka perustuvat näyttöön. Komitea tähdentää, että häiriönsietokykyisten järjestelmien rakentaminen edellyttää asianmukaista painopisteiden valintaa ja synergiaa sellaisten eri toimintapolitiikkojen välillä, joilla tuetaan siirtymistä alueelliseen ja paikalliseen kestäväpohjaisuuteen ja joilla pystytään selviytymään kriiseistä ja häiriöistä samalla kun ollaan valmistautuneita rajoittamaan nykyisiä ja ennakoituja vaikutuksia. |
| --- | --- |

11.

| 12. | ehdottaa sen vuoksi, että investointihankkeisiin sisällytetään ilmastoriski- ja ilmastohaavoittuvuusanalyysejä ja että kustannus–hyöty-skenaarioita mukautetaan vastaavasti. |
| --- | --- |

12.

| 13. | ilmaisee myös huolensa EU:n kunnille ja alueille energiakriisistä odotettavissa olevista epäsymmetrisistä alueellisista vaikutuksista, jotka heijastavat niiden erilaisia valmiuksia vastata energiatoimitusten häiriöihin ja nouseviin energian hintoihin, ja kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan nämä epäsymmetriat asianmukaisesti huomioon toimenpiteitä suunnitellessaan ja toteuttaessaan. |
| --- | --- |

13.

| 14. | kannattaa ehdotuksia nopeuttaa paikallisista lähteistä peräisin olevaa uusiutuvaa energiaa ja energiatehokkuutta koskevia toimenpiteitä, jotta voidaan turvata Euroopan energiaomavaraisuus ja -varmuus sekä torjua energiaköyhyyttä erityisesti Ukrainan sodan ja sen Euroopan energiatilanteelle aiheuttamien kielteisten seurausten valossa. |
| --- | --- |

14.

| 15. | tukee suunnitelmia ja toimia, jotka koskevat hiilialueiden oikeudenmukaista ja osallistavaa siirtymää, jotta tällaisia alueita voidaan auttaa saavuttamaan edistystä ja selviytymään mahdollisista esteistä, myös riittävien rahoitusvarojen turvin, ja jotta voidaan luoda uusi malli niiden kehittämistä varten. |
| --- | --- |

15.

| 16. | korostaa, että vähähiilisten teknologioiden nopean käyttöönoton suurimmat esteet liittyvät rahoitus- ja henkilöresurssien puutteeseen, nykyiseen politiikkaan, sääntelyyn ja organisaatiorakenteisiin, jotka ovat edelleen riippuvaisia fossiilisista polttoaineista, sekä sosiokulttuurisiin tekijöihin, kuten yhteiskunnallisen hyväksynnän puutteeseen, johon on syynä ennen kaikkea se, että siirtymä saattaa johtaa työpaikkojen menetyksiin ja väestökatoon erityisesti kaivannaisteollisuusalueilla. Komitea katsookin, että innovoinnin olisi saatava alkunsa nimenomaisista paikallisista olosuhteista ja että sen avulla on puututtava välittömästi vaikutuksiin, jotka kohdistuvat koko järjestelmään ja yhteisöön, sekä estettävä julkisen hyväksynnän puutteeseen johtavat prosessit. |
| --- | --- |

16.

| 17. | kehottaa tukemaan päästöttömien ja vähäpäästöisten sekä aktiivisten että julkisten liikkumis- ja liikenneratkaisujen kehittämistä ja saatavuutta. |
| --- | --- |

17.

| 18. | toteaa, että ilmastonmuutos on mahdollisesti suurin uhka terveydelle maailmassa 2000-luvulla, ja kehottaa sen vuoksi tekemään moni- ja poikkialaista yhteistyötä ja omaksumaan yhteinen terveys -mallin, jotta saadaan aikaan koordinoituja toimia kaikilla hallintotasoilla kansainvälisissä virastoissa, kansalaisjärjestöissä ja akateemisissa laitoksissa luonnonsuojelun, biologisen monimuotoisuuden ennallistamisen sekä elinympäristöjen ja ekosysteemien kunnostamisen alalla. |
| --- | --- |

18.

| 19. | huomauttaa, että ekosysteemilähtöiseen tarkastelutapaan perustuvat katastrofiriskien vähentämistoimenpiteet ovat kustannustehokkaita toimintapoliittisia välineitä. Niitä ei kuitenkaan hyödynnetä kaikilta osin, ja niiden potentiaalia olisi vahvistettava entisestään EU:n tasolla. (3) |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa nopeuttamaan siirtymistä kiertotalouteen ja korostaa paikallis- ja alueviranomaisten roolia tässä prosessissa. Komitea kehottaa kannustamaan uusien liiketoimintamallien omaksumista ja vahvistamaan välineitä erityisesti kunnallistaloudessa ja sen osalta niin sanotuissa laajennetun kuluttajavastuun mekanismeissa, julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuusmekanismeissa ja niihin liittyvissä kestävien kulutus- ja tuotantomallien sekä ympäristöä säästävien tai kestäväpohjaisten julkisten hankintojen edistämistoimissa. |
| --- | --- |

20.

| 21. | kannattaa innovatiivisten hallintoratkaisujen käyttöönottoa julkisella sektorilla hyödyntämällä living lab -konseptia. Komitea painottaa, että selviytymis- ja palautumiskykyisten yhteisöjen rakentamiseksi on ratkaisevan tärkeää auttaa niitä löytämään tehokkaita keinoja vastata haasteisiin hyödyntämällä julkisten toimien käyttäjien luovuutta ja innovointia. |
| --- | --- |

21.

| 22. | kehottaa sisällyttämään investointiprosesseihin luontoon perustuvia ratkaisuja. Tässä aloitteessa asetetaan etusijalle luontoon perustuvat ratkaisut osana uutta EU:n strategiaa ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi. (4) |
| --- | --- |

22.

| 23. | suhtautuu myönteisesti aloitteisiin (mm. kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimus ja eurooppalainen ilmastosopimusaloite), joilla kannustetaan paikallis- ja alueviranomaisia kohottamaan tavoitteitaan ja lisäämään muutostoimiaan. Näiden aloitteiden lähettiläiden toimintaa olisi tehostettava ja siitä olisi otettava mallia muualla, jotta pystytään lisäämään ilmastotietoisuutta paikallis- ja aluehallinnon kaikilla tasoilla ja nopeuttamaan siirtymää niiden osalta. |
| --- | --- |

23.

| 24. | kannattaa ilmastoa, energiaa ja ympäristöä koskevan valtiontuen suuntaviivoja (CEEAG). Ne tehostavat toimia Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden – erityisesti rakennusten perusparannuksiin, biologiseen monimuotoisuuteen, puhtaaseen liikenteeseen, uusiutuvaan energiaan ja resurssitehokkuuteen liittyvien tavoitteiden – saavuttamiseksi ja tukevat näin kiertotalouteen siirtymistä. |
| --- | --- |

24.

| 25. | kehottaa luomaan oikeanlaiset olosuhteet yhteisötalouden kehittämiselle. Poliittinen ja oikeudellinen kehys on ratkaisevassa asemassa, jotta kehittämiselle saadaan luotua oikeat edellytykset. Tähän kuuluu verotusta, julkisia hankintoja ja valtiontukea koskeva kehys, joka on mukautettava yhteisötalouden tarpeisiin. |
| --- | --- |

25.

Paikallis- ja alueviranomaiset vihreän siirtymän keskeisinä toimijoina

| 26. | kehottaa laatimaan toimivan monitasoisen hallinnon kehyksen paikallisesta, suurkaupunkimaisesta, alueellisesta, valtakunnallisesta, unionin laajuisesta ja globaalista näkökulmasta. Radikaali ja pysyvä elämäntavan muutos, jota oikeudenmukaisen, kestäväpohjaisen, vähähiilisen ja selviytymiskykyisen yhteiskunnan luominen vaatii, edellyttää sekä alhaalta ylöspäin että ylhäältä alaspäin suuntautuvaa yhteistyötä. |
| --- | --- |

26.

| 27. | korostaa, että paikallis- ja alueviranomaiset ovat edelläkävijöitä vihreässä siirtymässä, sillä ne panevat täytäntöön 70 prosenttia kaikesta EU:n lainsäädännöstä, 70 prosenttia ilmastonmuutoksen hillitsemistoimenpiteistä, 90 prosenttia sopeutumisstrategioista ja 65 prosenttia kestävän kehityksen tavoitteista ja toteuttavat kolmasosan julkisista menoista ja kaksi kolmasosaa julkisista investoinneista. Ne ovat parhaiten tietoisia käytännön haasteista, ja siksi niillä olisi oltava välineet löytää systeemisiä ratkaisuja, jotka sopivat parhaiten paikalliseen skenaarioon. Tästä roolista huolimatta vastuu ei kuitenkaan kuulu pelkästään paikallis- ja aluetasolle, vaan ylemmillä hallintotasoilla on velvollisuus tukea paikallis- ja alueviranomaisia kaikissa näissä pyrkimyksissä. |
| --- | --- |

27.

| 28. | kannustaa lisäämään osallistavan hallinnon (keskustelut, talousarviot jne.) ja useiden sidosryhmien kesken harjoitetun hallinnon täytäntöönpanoa, sillä se lisää mahdollisuuksia optimaalisiin vihreisiin investointeihin pienillä paikkakunnilla, kunnissa ja alueilla. Komitea muistuttaa, että paikallis- ja alueviranomaiset tukevat päätöksentekoprosessia kaikissa vaiheissa ja tukevat aktiivisesti strategisia toimintapolitiikkoja. |
| --- | --- |

28.

| 29. | toteaa, että ”maailmanlaajuisesti ajatteleminen ja paikallisesti toimiminen” on ainoa tapa saavuttaa Pariisin sopimuksessa asetetut kunnianhimoiset ilmastotavoitteet. Komitea kehottaa tässä yhteydessä UNFCCC:tä antamaan paikallis- ja alueviranomaisille aktiivisen ja todellisen roolin ilmastosopimuksen osapuolten konferenssin uskottavina kumppaneina. |
| --- | --- |

29.

| 30. | kannustaa paikallis- ja alueviranomaisia järjestämään paikallisia ilmastohuippukokouksia. Ne vaikuttavat myönteisesti paikallisyhteisön osallisuuteen ilmastonmuutokseen sopeutumista ja energiakäännettä koskevissa asioissa, ja niitä voidaan hyödyntää valmisteltaessa alueiden komitean suosituksia vuosittaisia YK:n ilmastokokouksia varten. |
| --- | --- |

30.

Selviytymiskyvyn kehittämisen yhteiskunnallinen ulottuvuus

| 31. | korostaa, että paikallisyhteisöjen ottaminen mukaan päätöksentekoprosesseihin on ratkaisevan tärkeää kaikkien siirtymävaiheiden kannalta. Komitea kehottaa sitoutumaan mittavammin voimaannuttamiseen, osallistavuuteen, yhteisiin arvoihin ja solidaarisuuteen ja kutsumaan kaikki toimijat mukaan selviytymiskykyisempien yhteisöjen rakentamiseen. Myös nuorten osallistaminen on tässä yhteydessä erittäin tähdellistä. |
| --- | --- |

31.

| 32. | kehottaa kehittämään välineitä, joilla kannustetaan kotitalouksia osallistumaan siirtymäprosesseihin ja erilaisiin tukimuotoihin, jotka on tarkoitettu erityisesti heikoimmassa asemassa oleville kansalais- ja alueryhmille. Komitea pitää tässä yhteydessä myönteisenä seikkana sosiaalisen ilmastorahaston perustamista ja kehottaa tarjoamaan taloudellista tukea sellaisen yhteistyöhön perustuvan hallinnointijärjestelmän kautta, jossa noudatetaan kumppanuuden ja monitasoisen hallinnon periaatteita. |
| --- | --- |

32.

| 33. | kehottaa lisäämään tuottajakuluttajien ja kuluttajien vaikutusmahdollisuuksia vihreässä siirtymässä lainsäädännöllä, jolla hillitään pseudoekologista markkinointia eli viherpesua ja edistetään tietoon perustuvia valintoja. |
| --- | --- |

33.

| 34. | kehottaa helpottamaan ja edistämään aloitteita ja vähentämään esteitä uusiutuvan energian alalla aktiivisten paikallisten yhteisöjen perustamiselle, sillä nämä ovat keskeisiä välineitä uusiutuvien energialähteiden laajan käytön edistämiseksi ja hajautetun energiajärjestelmän toteuttamiseksi ja samalla paikallisten taloudellisten ja sosiaalisten hyötyjen varmistamiseksi. |
| --- | --- |

34.

| 35. | panee merkille, että REPowerEU-suunnitelmassa ei painoteta riittävästi energiansäästömahdollisuuksia, ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita harkitsemaan muun muassa kansalaisvalistuskampanjoita ja käyttäytymisen muuttamiseen kannustavia kampanjoita. |
| --- | --- |

35.

Koulutus ja oppiminen selviytymiskyvyn parantamiseksi

| 36. | tähdentää, että vihreä siirtymä ei ole mahdollinen ilman osaamispääoman rakentamista ilmastokasvatuksen kautta kaikilla koulutustasoilla sekä taitojen ja pätevyyksien hankkimista ja päivittämistä (peruskoulutus [skilling] ja ammatillinen uudelleenkoulutus [reskilling]). |
| --- | --- |

36.

| 37. | tähdentää, että ilmastosopimuksen tulisi edistää paikallisten toimijoiden (kuten pk-yritysten, koulujen, paikallisviranomaisten ja korkea-asteen oppilaitosten) paikallistasolla jo tekemien sitoumusten noudattamista ja johtaa uusiin sitoumuksiin, jotka tekevät Euroopasta ensimmäisen ilmastoneutraalin maanosan vuoteen 2050 mennessä. |
| --- | --- |

37.

| 38. | kannattaa Horisontti Eurooppa -puiteohjelman tavoitteita, periaatteita ja suuntaviivoja ja kehottaa vahvistamaan hankkeiden kestävyysvaatimuksia ja seuraamaan niiden vaikutuksia. |
| --- | --- |

38.

| 39. | pitää tärkeänä, että toteutetaan toimia sellaisten nykyisten ja uusien aloitteiden edistämiseksi, laajentamiseksi ja rahoittamiseksi, joilla tuetaan osaamisen ja parhaiden käytänteiden jakamista eurooppalaisten, valtakunnallisten, alueellisten ja paikallisten verkostojen välillä sekä kuntien välistä yhteistyötä, kuten keskinäiseen oppimiseen liittyvää toimintaa, tutustumisvierailuja, kumppanien välistä mentorointia ja valmennusta. |
| --- | --- |

39.

| 40. | kehottaa paikallis- ja alueviranomaisia tekemään kaikkensa edistääkseen keskinäistä ja rajat ylittävää hallinnollista yhteistyötä siirtymähankkeiden täytäntöönpanossa. Tähän kuuluu alueiden välinen, kuntien välinen ja rajat ylittävä yhteistyö kaikkialla EU:ssa. |
| --- | --- |

40.

| 41. | ehdottaa, että paikallis- ja aluetasolla hyödynnetään parhaita ilmastonmuutoksen torjuntakäytäntöjä, jotka perustuvat esimerkiksi kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimukseen, Under2 Coalition -verkostoon, EU:n missioihin jne. Tavoitteena on hyödyntää pitkän aikavälin ilmastostrategioiden kehittämisen yhteydessä kerättyjä tietoja ja jakaa kokemuksia onnistuneista menetelmistä, innovatiivisista ratkaisuista ja tällaisten hankkeiden tarjoamista arvokkaista kokemuksista. |
| --- | --- |

41.

| 42. | kehottaa Euroopan komissiota harkitsemaan erityisen teknisen avun ja tiedonvaihdon välineen perustamista sellaisten paikallis- ja alueviranomaisten käyttöön, joilla on samanlaisia ekologiseen siirtymään ja selviytymiskykyisten yhteisöjen rakentamiseen liittyviä haasteita. Välineen avulla tarjottaisiin taloudellista tukea EU:n parhaiden käytäntöjen jakamiseen (tutustumisvierailut). |
| --- | --- |

42.

| 43. | korostaa sukupolvien välisen yhteistyön, nuorisonäkökulman valtavirtaistamisen ja nuorten päättäjien ohjelmasta saatavan tuen merkitystä. Komitea kannattaa innovaatioekosysteemin luomista lahjakkaille nuorille suunnattujen hankkeiden, ohjelmien ja toimien avulla, jotta pystytään hyödyntämään nuorten potentiaalia vihreään siirtymään. |
| --- | --- |

43.

| 44. | käynnistää aloitteen paikallisten/alueellisten ilmastokeskusten perustamiseksi, jotta ne voivat toimia informoivana tukipalveluna ja aktivoida paikallisia yhteisöjä vihreää siirtymää silmällä pitäen. Ne voivat tarjota mahdollisuuden käynnistää alhaalta ylöspäin suuntautuvia aloitteita ja hankkeita, jotka aktivoivat ja edistävät vuorovaikutusta niin sitoutuneiden kuin epäilevällä kannalla olevien kunnan ja alueen ”käyttäjien” välillä. |
| --- | --- |

44.

Suuren yleisön tietoisuuden lisääminen ja muutoksen seuranta

| 45. | korostaa, että kansalaisten tietoisuus ilmastonmuutoksesta, sen alkulähteistä ja seurauksista on tehokkaan ilmastopolitiikan ennakkoedellytys. Nykyaikaisten teknisten välineiden (telehavainnointi, liikenteen telematiikka, miehittämättömät ilma-alukset, tieto- ja viestintätekniikka) käyttö vahvistaa omaksutun ilmastopolitiikan toteuttamista merkittävästi. |
| --- | --- |

45.

| 46. | toteaa, että ilmastouhista tietoinen yhteiskunta on yhteisvastuullisempi hyväksyttäessä vaikeita ja useissa tapauksissa kustannuksiltaan kalliita toimia. Ajantasaiset ja luotettavat tiedot ovat toimien perusta ja auttavat saamaan niille paikallis- ja alueyhteisöjen hyväksynnän. |
| --- | --- |

46.

| 47. | painottaa, että vihreän siirtymän onnistuminen riippuu monien paikallisten kumppanien osallistumisesta. Yleistajuinen ja oikea-aikainen tiedottaminen siirtymäprosessista ja vuoropuhelusta on tärkeää erityisesti vaikeiden aiheiden, kuten yksilöliikenteen rajoittamisen ja vastustusta herättävien kunnallistalouden kokonaisuuksien sijoittelun osalta. |
| --- | --- |

47.

Talouden toimijat ja selviytymiskyvyn parantaminen

| 48. | korostaa, että yritysten ja teollisuuden olisi tuettava toimia ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi ja että olisi otettava käyttöön oikeudellisia ja taloudellisia keinoja sen välttämiseksi, että liiketoimintaan liittyvien kielteisten ulkoisvaikutusten kustannukset koituvat asukkaiden maksettaviksi. |
| --- | --- |

48.

| 49. | kehottaa ottamaan sääntelyn avulla käyttöön kestävyysajattelun mukaista tuotantoa laajentamalla tuottajan vastuuta yhä useammista tuoteryhmistä ja niiden elinkaaren eri vaiheista. |
| --- | --- |

49.

| 50. | suhtautuu myönteisesti teollisuuden päästöistä annetun direktiivin tarkistamiseen, sillä sen tarkoituksena ei ole ainoastaan ehkäistä ja rajoittaa saastumista, vaan sillä pyritään edistämään innovointia, palkitsemaan edelläkävijöitä ja edistämään tasapuolisia toimintaedellytyksiä EU:n markkinoilla. |
| --- | --- |

50.

| 51. | huomauttaa, että on kehitettävä enemmän rajatylittäviä kestävän energian hankkeita ja infrastruktuuria, jotta pystytään saamaan aikaan hiilivapaa ja täysin integroitu energiajärjestelmä EU:hun. On tarpeen poistaa olemassa olevat esteet ja vahvistaa rajat ylittävää yhteistyötä vähäpäästöisen ja uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian alalla. |
| --- | --- |

51.

| 52. | korostaa tarvetta vahvistaa rakennusalan tuotteiden sisämarkkinoita sellaisen sääntelykehyksen avulla, joka on asianmukainen perusparannusaallon toteuttamisen edistämiseksi ja rakennusinvestointien vauhdittamiseksi kestävyysperiaatteiden mukaisen rakentamisen hengessä. |
| --- | --- |

52.

Kestävä kulutus

| 53. | kehottaa toteuttamaan lainsäädäntötoimia, joilla kaikista EU:n markkinoilla olevista fyysisistä tavaroista tehdään ympäristömyötäisempiä, kiertotalouden mukaisia ja energiatehokkaita koko niiden elinkaaren ajan, suunnittelusta aina päivittäiseen käyttöön, käyttötarkoituksen muuttamiseen ja uudelleenkäyttöön saakka. |
| --- | --- |

53.

| 54. | kehottaa tekemään lainsäädäntöön muutoksia elintarvikkeiden haaskauksen torjunnan tehostamiseksi – muun muassa edistämällä elintarvikealan kestävää kehitystä (Pellolta pöytään -strategia) ja vähentämällä elintarvikkeiden jalostuksen ja vähittäiskaupan ympäristövaikutuksia kuljetukseen, varastointiin, pakkaamiseen ja elintarvikkeiden haaskaamisen välttämiseen liittyvien toimien avulla – sekä kestävyysajattelun mukaisen elintarvikkeiden kulutuksen edistämiseksi. |
| --- | --- |

54.

| 55. | kannattaa komission toimia, joilla tuetaan sellaisen eurooppalaisen yhteisötalouden kehittämistä, jonka avulla pystytään toden teolla pysäyttämään ruokahävikki eli elintarvikkeiden haaskaus ja vastaamaan tuotteiden lyhyen elinkaaren ja uusien ympäristömyötäisten alojen kehittämiseen liittyviin haasteisiin. |
| --- | --- |

55.

| 56. | huomauttaa, että nykyisten kriisien ja niiden aiheuttamien haasteiden aikana paikallis- ja alueviranomaisten on jatkuvasti tarkistettava tavoitteitaan, havaittava riskit ja reagoitava dynaamisesti uusiin kehitystä rajoittaviin tekijöihin, jotka saattavat vaikeuttaa muutostoimien toteuttamista pysyvästi ja kattavasti. |
| --- | --- |

56.

Selviytymiskyvyn kehittämisen taloudellinen ulottuvuus

| 57. | korostaa voimakkaasti, että tärkeimmät rahastot (EU:n koheesiopolitiikka, elpymis- ja palautumistukiväline, oikeudenmukaisen siirtymän rahasto, modernisaatiorahasto jne.), myös suoraan paikallis- ja aluetasolle tarkoitetut rahastot (Life, Verkkojen Eurooppa -väline jne.), joilla pyritään tukemaan vihreää siirtymää, on ohjelmoitu kansallisella tasolla ja että paikallis- ja alueviranomaisten hankkeiden aihepiiri riippuu keskushallinnon ohjauksesta. Olisi otettava käyttöön menettelyjä, joilla varmistetaan, että paikallis- ja alueviranomaiset otetaan mahdollisimman laajamittaisesti ja tarpeitaan vastaavasti mukaan EU:n varojen ohjelmasuunnitteluun ja varainkäytön toteutukseen. |
| --- | --- |

57.

| 58. | korostaa, että koska Euroopan komission esittämän REPowerEU-suunnitelman tavoitteena on lisätä energiansäästöä, diversifioida energiansaantia, nopeuttaa uusiutuvien energialähteiden kehittämistä, vähentää fossiilisten polttoaineiden kulutusta ja edistää älykkäitä investointeja, paikallis- ja alueviranomaisille olisi suunnattava taloudellista tukea suunnitelman toteuttamiseen ja EU:n nykyisistä tai uusista määrärahoista olisi osoitettava varoja tähän tarkoitukseen. Komitea kehottaa jäsenvaltioita ohjaamaan elpymis- ja palautumistukivälineen käyttämättömät varat uudelleen paikallisen energiaturvallisuussuunnittelun sekä uusiutuviin energialähteisiin ja energiatehokkuuteen tehtävien investointien tukemiseen. |
| --- | --- |

58.

| 59. | muistuttaa perussopimusten määräysten roolista paikallis- ja alueyhteisöjen toiminnan rahoittamisessa erityisesti ilmastonsuojelun alalla. Muutoksen toteuttaminen on mukautettava paikallisten yhteiskuntien realiteetteihin ja mahdollisuuksiin, jotta muutokset voidaan tehdä tehokkaasti ja aiheuttamatta kohtuutonta rasitetta väestölle. Komitea kehottaa siksi Euroopan komissiota tarkistamaan kunnallishallinnon rahoitussääntöjä, jotta voidaan ottaa käyttöön parempia ratkaisuja tämän alan kiireellisimpien tarpeiden rahoittamiseksi. Siihen liittyy ympäristövaikutuksia. |
| --- | --- |

59.

| 60. | kehottaa yksinkertaistamaan julkisen tuen sääntelyä, mukaan luettuina rahoitusratkaisujen tukeminen ja jätehuollon kannalta keskeisten järjestelmien ylläpito, erityisesti rahoitusmahdollisuuksien luominen paikallis- ja alueviranomaisille näiden järjestelmien käyttämiseksi sekä kriisinhallinnan tukeminen ja talouden toimijoiden, myös mikroyritysten, tukeminen. |
| --- | --- |

60.

| 61. | korostaa tarvetta torjua energia- ja liikenneköyhyyttä energiatehokkuustoimin ja ottamalla laajemmin käyttöön uusiutuvia energialähteitä ja painottaa, että jäsenvaltioiden on tuettava paikallis- ja aluetasoa tässä tehtävässä. Komitea katsoo, että tässä yhteydessä on välttämätöntä keventää energiatehokkuustoimista ja uusiutuvien energialähteiden käyttöönotosta alkuvaiheessa aiheutuvaa kustannustaakkaa erityisesti muita heikommassa asemassa olevien kotitalouksien, mikro- ja pienyritysten ja kuluttajien osalta. |
| --- | --- |

61.

| 62. | korostaa, että nykyisen päästökauppajärjestelmän tarkistamisen yhteydessä kaavailtu rahoitus ei riitä varmistamaan aidosti oikeudenmukaista siirtymää ja että olisi harkittava tieliikennettä ja rakennusalaa koskevan päästökauppajärjestelmän (ETS II) ulkopuolisten tulojen osoittamista sosiaaliseen ilmastorahastoon. Komitea ehdottaa, että sosiaaliselle ilmastorahastolle varattavia tuloja alettaisiin koota jo ennen ETS II -päästökauppajärjestelmän täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

62.

| 63. | katsoo, että sosiaalisen ilmastorahaston avulla olisi tasapainotettava kotitalouksiin, mikro- ja pienyrityksiin sekä heikoimmassa asemassa oleviin liikenteenkäyttäjiin kohdistuvia kielteisiä vaikutuksia ja varmistettava sosiaalisesti kestävä kehitys. |
| --- | --- |

63.

| 64. | kehottaa yksityissektoria (mm. laajennettua tuottajanvastuuta ajatellen) osallistumaan enemmän kuntien ja alueiden selviytymis- ja palautumiskyvyn kehittämiseen. |
| --- | --- |

64.

| 65. | kehottaa lisäämään EU:n kilpailulainsäädännön joustavuutta erityisesti valtiontukien osalta, koska siinä yhteydessä ei oteta riittävästi huomioon eurooppalaisten yritysten kohtaaman kilpailun luonnetta kolmansissa maissa, joissa samoja sääntöjä ei noudateta. |
| --- | --- |

65.

| 66. | huomauttaa, että paikallisviranomaisille aiheutuvia kustannuksia on aliarvioitu lukuisten kriisien yhteydessä, kun ylempien hallintotasojen tukireaktiot ovat viivästyneet. Komitea kehottaa sen vuoksi yksilöimään tehokkaampia ratkaisuehdotuksia. |
| --- | --- |

66.

| 67. | kehottaa vahvistamaan taloudellista tukea vihreisiin investointeihin, joilla on lumipallovaikutus eli jotka saavat käynnistämään lisätoimia vihreän siirtymän edistämiseksi. |
| --- | --- |

67.

| 68. | korostaa, että suoran rahoituksen saannin lisäksi paikallis- ja alueviranomaisille olisi tarjottava asianmukaista teknistä tukea ja valmiuksien kehittämistukea, jotta ne pystyvät hyödyntämään nykyisiä rahoitusmahdollisuuksia ja jotta niitä voidaan auttaa yksityisten ja julkisten resurssien tehokkaassa tasapainottamisessa. Lisäksi tämä mahdollistaa ympäristöä säästävien ja kestävien julkisten hankintojen hyödyntämisen mahdollisimman hyvin investointien toteuttamiseksi. |
| --- | --- |

68.

| 69. | kannattaa ajatusta ”vihreästä talousarviosta” finanssipoliittisena välineenä, joka auttaa ympäristöpoliittisten tavoitteiden saavuttamisessa. Sen puitteissa arvioidaan budjetti- tai finanssipolitiikan ympäristövaikutuksia ja niiden johdonmukaisuutta kansallisten ja kansainvälisten sitoumusten täytäntöönpanon kanssa (5). |
| --- | --- |

69.

| 70. | kehottaa jatkamaan hallinnollista yksinkertaistamista ja vähentämään sääntelystä aiheutuvia esteitä, kun on kyse uusien ja innovatiivisten teknologioiden ja liiketoimintamallien kehittämisestä ja käyttöönotosta. |
| --- | --- |

70.

| 71. | huomauttaa, että ilmastopolitiikan toteuttamiseen liittyvät haasteet keskittyvät suurelta osin paikallis- ja alueviranomaisiin ja että mahdollinen rahoitus (esim. verotulot, päästöoikeudet) kanavoituu suurelta osin keskushallinnon budjettiin. Komitea kehottaa tarkistamaan rahoitusvarojen saantia koskevia sääntöjä. |
| --- | --- |

71.

Ekosysteemipalvelujen tarjonnan vahvistaminen

| 72. | korostaa tarvetta käynnistää erityisiä toimia taajama-alueiden vesienhoidon järkeistämiseksi ja erityisesti vesivarojen hallinnoimiseksi valuma-aluejärjestelmään liittyvät vesivarat mukaan lukien sekä pienimuotoisten vedenpidätysinvestointien kehittämistä koskevan ohjelman ja rahaston perustamiseksi tätä tarkoitusta varten. |
| --- | --- |

72.

| 73. | on huolissaan siitä, että EU:n ympäristölainsäädännön laajasta soveltamisalasta huolimatta ekosysteemien oikeudellisessa suojelussa on edelleen suuria puutteita (6), kun taas ekosysteemien ennallistaminen on ratkaisevan tärkeää, jotta kyetään säilyttämään korkea elämänlaatu ja kestävän kehityksen kannalta välttämättömien prosessien jatkuvuus. |
| --- | --- |

73.

Bryssel 30. kesäkuuta 2022.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/?uri=COM:2021:82:FIN

1

(2)  https://report.ipcc.ch/ar6wg2/pdf/IPCC_AR6_WGII_FinalDraft_FullReport.pdf

2

(3)  Climate change adaptation and disaster risk reduction in Europe Enhancing coherence of the knowledge base, policies and practices 15/2017, EEA, https://www.eea.europa.eu/publications/climate-change-adaptation-and-disaster

3

Climate change adaptation and disaster risk reduction in Europe Enhancing coherence of the knowledge base, policies and practices

(4)  https://climate-adapt.eea.europa.eu/eu-adaptation-policy/sector-policies/ecosystem

4

(5)  https://www.oecd.org/environment/green-budgeting/

5

(6)  Mapping and Assessment of Ecosystems and their Services: An EU ecosystem assessment, 2020 https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/handle/JRC120383

6

Mapping and Assessment of Ecosystems and their Services: An EU ecosystem assessment

---

| 30.9.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 375/41 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 375/41

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Vihreät talousarviot paikallis- ja aluetasolla”

(2022/C 375/07)

| Esittelijä: | Vincent CHAUVET (FR, Renew Europe), Autunin kaupunginjohtaja |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja: | Puheenjohtajavaltion lausuntopyyntö, työjärjestyksen 41 artiklan a kohta |

Esittelijä:

Vincent CHAUVET (FR, Renew Europe), Autunin kaupunginjohtaja

Viiteasiakirja:

Puheenjohtajavaltion lausuntopyyntö, työjärjestyksen 41 artiklan a kohta

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | toteaa, että vuonna 2019 julkaistussa Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa esitetään etenemissuunnitelma ilmastoneutraalia, resurssitehokasta, kiertotalouteen perustuvaa ja kilpailukykyistä Eurooppaa koskevan tavoitteen saavuttamiseksi vuoteen 2050 mennessä. Lisäksi siinä korostetaan kansallisten talousarvioiden keskeistä roolia julkisten investointien, kulutuksen ja verotuksen suuntaamisessa vihreiden painopisteiden mukaisesti ja sitoudutaan suorasanaisesti edistämään vihreän budjetoinnin käytäntöjä EU:ssa. |
| --- | --- |

1.

| 2. | korostaa vihreän budjetoinnin tärkeyttä ilmastoneutraaliuden saavuttamisessa vuoteen 2050 mennessä ja kansainvälisten ilmastositoumusten merkitystä pyrittäessä arvioimaan rahoituksen vihreitä eli ympäristömyönteisiä vaikutuksia. Tavoitteena on muuttaa elämäntapaamme (erityisesti energia-, asumis-, liikenne- ja elintarvikejärjestelmiä) ja ottaa siirtymien oikeudenmukaisuus- ja osallistavuusnäkökohdat huomioon. |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan alueiden ja kuntien tiivistä osallistumista budjettikohtien ilmasto- ja ympäristötavoitteiden mukaisuuden arviointiin sekä yhdenmukaistettujen määritelmien ja luokitusten laatimiseen ja suuntaviivojen antamiseen niiden soveltamisesta eri toimiin. |
| --- | --- |

3.

| 4. | toteaa jälleen kerran, että elpymis- ja palautumistukivaroja ei ole vielä saatu käyttöön alue- ja paikallishallintotasolla, jolla täytäntöönpano tapahtuu. Tämä aiheuttaa todellisen haasteen, sillä OECD:n mukaan valtiotasoa alempien hallintotasojen osuus julkisista menoista on 55 prosenttia ja ilmastoon ja ympäristöön liittyvistä julkisista investoinneista 64 prosenttia. |
| --- | --- |

4.

Kehyksen määrittely

| 5. | panee merkille, että Euroopan komissio määritteli vihreän budjetoinnin toukokuussa 2021 karkeasti talousarviomenettelyksi, jossa budjettikohtien ympäristövaikutukset yksilöidään ja arvioidaan erityisten tulosindikaattoreiden perusteella, jotta budjettipolitiikka voidaan sovittaa paremmin yhteen ympäristötavoitteiden kanssa. |
| --- | --- |

5.

| 6. | huomauttaa kuitenkin, että vihreälle budjetoinnille ja sen perustana olevalle menettelylle olisi esitettävä yksi selkeä määritelmä, jotta julkisten talousarvioiden tai niiden tiettyjen osien ympäristö- tai ilmastovaikutuksia voidaan arvioida. Tässä yhteydessä olisi tuotava esiin se, että vihreä budjetointi on myös päätöksenteossa sovellettava toimintamalli. |
| --- | --- |

6.

| 7. | toteaa, että OECD on kehittänyt vihreän budjetoinnin strategisen kehyksen, jossa hahmotellaan tällaisen budjetoinnin muotoa, tarkoitusta ja menetelmiä ja joka siten tarjoaa hallintotahoille käyttökelpoiset puitteet vihreää budjetointia varten. Euroopan komissio laati sen lisäksi tai täydennykseksi tammikuussa 2022 vihreän budjetoinnin eurooppalaisen viitekehyksen, joka on tarkoitettu ohjeistukseksi, kun vihreää budjetointia otetaan käyttöön tai nykyisiä käytäntöjä parannetaan EU:n jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan paikallis- ja alueviranomaisia vihreää talousarviomenettelyä koskevien suuntaviivojen ja menetelmäkehyksen soveltamisessa, mukaan luettuina nykyiset valtiotasoa alempia hallintotasoja koskevat ehdotukset (1). Tässä yhteydessä tulee yksilöidä ja arvioida budjettikohtien ympäristövaikutukset erityisten tulosindikaattoreiden perusteella, jotta paikallis- ja valtiotason budjettipolitiikka voidaan sovittaa paremmin yhteen ympäristötavoitteiden kanssa. |
| --- | --- |

8.

| 9. | muistuttaa kuitenkin, että menetelmien on oltava riittävän joustavia, jotta ne ovat mukautettavissa maakohtaiseen tilanteeseen (valtiotasoa alempien tasojen vastuualueet, budjettinimikkeistö jne.) ja valtiotasoa alemman hallintotason tarpeisiin. |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa samalla Euroopan komissiota harkitsemaan uudelleen mahdollisuutta mennä vihreää budjetointia koskevaa menetelmäkehystä pidemmälle ja esittää myös ehdotus oikeudellisesta kehyksestä. |
| --- | --- |

10.

| 11. | korostaa, että on tärkeää asettaa vihreitä talousarviotavoitteita paikallis- ja aluetasolla alakohtaisissa suunnitelmissa (esimerkiksi alueellisissa energiasuunnitelmissa, ns. SECAP-suunnitelmissa eli kestävää energiaa ja ilmastoa koskevissa toimintasuunnitelmissa ja kestävän liikenteen suunnitelmissa) määriteltyjen ilmasto- ja kestävyystavoitteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa niitä sataa eurooppalaista kaupunkia, jotka Euroopan komissio on valinnut muuntumaan vuoteen 2030 mennessä ilmastoneutraaleiksi ja älykkäiksi kaupungeiksi, ottamaan käyttöön vihreän budjetoinnin, jotta voidaan seurata kaupunkien ja niiden paikallisten sidosryhmien tekemiin ilmastosopimuksiin liittyvien investointisuunnitelmien täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

12.

| 13. | tähdentää, että ilmastonmuutoksella on taloudellisia vaikutuksia. Nämä ympäristökustannukset (negatiiviset ulkoisvaikutukset) ovat oletettua suurempia, mutta yritykset ja organisaatiot voivat kohentaa taloudellista tilannettaan vähentämällä kyseisiä negatiivisia ulkoisvaikutuksia. Samalla myös vaikutukset julkiseen talouteen vähenevät. Yritykset ja organisaatiot voivat pienentää ympäristöverojaan tai välttää ne kokonaan noudattamalla ilmastolainsäädäntöä, ja tämä olisikin nähtävä myös taloudellisena mahdollisuutena. |
| --- | --- |

13.

Seuranta

| 14. | katsoo, että paikallis- ja aluetasolla kehitettävässä vihreässä budjetoinnissa olisi keskityttävä meno- ja tulopuolen toimenpiteisiin ja erityisesti talousarvioasiakirjojen sekä menojen kohdentamisen seurantaan. Jotta arvioinnin aloittaminen olisi helpompaa, ensimmäisessä vaiheessa olisi voitava arvioida vain menoja. Tuloja ja veromenoja voitaisiin arvioida toisessa vaiheessa, kuten EU:n vihreän budjetoinnin viitekehyksessä suositellaan. |
| --- | --- |

14.

| 15. | toteaa kuitenkin, että pelkkiä vihreän budjetoinnin välineitä pidemmälle menevien suotuisien puitteiden luominen on ainoa tie eteenpäin, jos vihreän budjetoinnin on tarkoitus onnistua ja tuottaa hyötyä paikallis- ja aluetasolla. Vastuuta näiden puitteiden laatimisesta ei pitäisi jättää pelkästään paikallis- ja alueviranomaisten kannettavaksi, vaan ne pitäisi laatia ylemmällä hallintotasolla. |
| --- | --- |

15.

| 16. | katsoo, että paikallis- ja aluetason vihreää budjetointia varten on tarpeen laatia luettelo yhtäältä sellaisista budjettikohdista, joilla on erityisiä, yleisesti ”vihreinä” pidettäviä nettoympäristövaikutuksia, ja toisaalta sellaisista kohdista, joilla on yleisesti ”ruskeina” tai ”neutraaleina” pidettäviä nettovaikutuksia. Luettelot olisi sisällytettävä niille paikallis- ja alueviranomaisille tarkoitettuihin vihreää budjetointia koskeviin suuntaviivoihin ja välineisiin, jotka ovat halukkaita joko ottamaan vihreän budjetoinnin käyttöön tai parantamaan nykyisiä käytäntöjään. Komitea suhtautuu näin ollen myönteisesti Euroopan komission ja OECD:n pyrkimyksiin toteuttaa tämä käytännössä. |
| --- | --- |

16.

| 17. | korostaa, että paikallis- ja alueviranomaisten on tärkeää mitata vihreiden ja ruskeiden budjettikohtien vaikutusta ilmastonmuutokseen ja kiinnittää samalla huomiota hiilidioksidipäästöihin, ilmastonmuutokseen sopeutumiseen ja sen hillitsemiseen, biologiseen monimuotoisuuteen, ilman puhtauteen sekä muunlaiseen ympäristön pilaantumiseen. |
| --- | --- |

17.

| 18. | katsoo, että ”ei merkittävää haittaa” -periaate on keskeinen tekijä kannustettaessa paikallis- ja alueviranomaisia ottamaan vihreä budjetointi käyttöön. |
| --- | --- |

18.

| 19. | on sitä mieltä, että vihreä talousarvio voi olla tehokas päätöksentekoa tukeva väline seurattaessa ja arvioitaessa kestävyys- ja ilmastopolitiikkaa keskipitkän ja pitkän aikavälin tilinpitostrategian avulla, kunhan se yhdistetään monivuotiseen julkisia töitä koskevaan suunnitelmaan sekä tuloja ja menoja koskevaan ennakkoarvioon. Komitea katsoo tehokkaan seurannan olevan onnistuneen täytäntöönpanon keskeisiä näkökohtia. |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa perustamaan viranomaisten välisen valtio- ja kuntarajat ylittävän yhteistyöfoorumin parhaita käytäntöjä ja valmiuksien kehittämisaloitteita koskevien tietojen vaihtamista varten, jotta paikallis- ja alueviranomaisia voidaan auttaa talousarvioidensa viherryttämisessä. Paikallis- ja alueviranomaisille tarjottavassa koulutuksessa olisi annettava niille käytännön sovelluksiin liittyvää opastusta, arvioitava olemassa olevia käytäntöjä ja käsiteltävä julkisen talouden viherryttämiseen liittyviä erityishaasteita. |
| --- | --- |

20.

| 21. | kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita laajentamaan mahdollisuuksia osallistua vihreää budjetointia koskeviin teknisen tuen aloitteisiin, jotka ovat tällä hetkellä pääasiassa kansallisen tason hyödynnettävissä. Komitea on tässä yhteydessä valmis tarjoamaan yhteistyössä Euroopan komission, OECD:n, I4CE:n ja muiden asianomaisten toimijoiden kanssa jäsenilleen pakollista koulutusta vihreästä budjetoinnista ensimmäisenä toimenpiteenä tietoisuuden lisäämiseksi ja asiaan kuuluvan taitotiedon välittämiseksi tämän budjetointimallin soveltamisesta. |
| --- | --- |

21.

Investointien mahdollistaminen

| 22. | muistuttaa, että vihreällä budjetoinnilla viitataan talousarvion ympäristömyönteisyyden arviointiin. Sen perimmäisenä tavoitteena olisi kuitenkin oltava myös talousarvion vihreiden osien osuuden lisääminen, sillä vihreä budjetointi on yksi vihreän kehityksen ohjelman täytäntöönpanovälineistä ja paikallis- ja alueviranomaiset vastaavat ohjelman täytäntöönpanosta. Tämän vuoksi EU:n olisi erityisesti voitava myöntää paikallis- ja alueyhteisöille suoraan rahoitusta vihreää siirtymää varten. Euroopan unionin talousarviossa ja EU:n eri rahastoissa on huomioitava maiden ja alueiden erilainen altistuminen ilmastonmuutoksen vaikutuksille, ja unionin antamassa tuessa ja rahoituksessa on siis otettava huomioon alueiden moninaisuus sekä kunkin alueen sosioekonominen tilanne ja kyky reagoida ilmastovaikutuksiin. |
| --- | --- |

22.

| 23. | korostaa, että talousarvion arvioinnin lisäksi paikallis- ja alueviranomaiset tarvitsevat riittävästi rahoitusta. Sen saannista voidaan huolehtia parantamalla niiden mahdollisuuksia osallistua ohjelmiin ja saada tukea rahoituskelpoisten hankkeiden (myös pienimuotoisten hankkeiden) kehittämiseen sekä yhdistelemällä pieniä hankkeita tarvittavien mittakaavaetujen aikaansaamiseksi. |
| --- | --- |

23.

| 24. | muistuttaa, että yksityisten rahoituslähteiden käyttöönotto on ratkaisevan tärkeää. Paikallis- ja alueyhteisöt tarvitsevat parempia hallinnollisia valmiuksia kyetäkseen paikkaamaan kokonsa ja käytettävissä olevien resurssiensa takia heikkoja teknisiä valmiuksiaan. |
| --- | --- |

24.

| 25. | korostaa vihreiden talousarviomenettelyjen yhteydessä käytettävien menetelmien tarjoavan suuria mahdollisuuksia arvioida hankkeita ja sitä, voidaanko niitä rahoittaa laskemalla liikkeeseen vihreitä joukkovelkakirjoja vähähiilisyyttä edistävien investointien vauhdittamiseksi ja vahvemman tuen saamiseksi sijoittajilta ja voivatko ne toimia keskeisinä välineinä ilmastonmuutoksen torjunnassa ja Pariisin sopimuksen täytäntöönpanossa. Maailmanlaajuisen vihreitä joukkovelkakirjoja koskevan kumppanuuden (Global Green Bond Partnership, GGBP) kaltaisilla aloitteilla tuetaan valtiotasoa alempien tasojen toimijoiden, esimerkiksi kuntien, osavaltioiden ja alueiden, yhteisöjen ja yksityisyritysten sekä rahoituslaitosten pyrkimyksiä nopeuttaa vihreiden joukkovelkakirjojen liikkeeseenlaskua. |
| --- | --- |

25.

| 26. | kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita rajaamaan vihreät investoinnit aluetason julkisen talouden alijäämälaskelmien ja velkarajaa koskevien kultaisten sääntöjen ulkopuolelle. Näin voidaan lisätä vihreitä investointeja, jotta EU:n kunnianhimoiset tavoitteet kyetään saavuttamaan ja hiilidioksidipäästöjä saadaan vähennettyä. |
| --- | --- |

26.

| 27. | korostaa, että Euroopan komissio on parantanut kestäväpohjaisen taloudellisen toiminnan rahoitusta uudistetun kestävän rahoituksen strategian ja kestävän rahoituksen kehyksen avulla. Tätä varten on annettu asetukset kestävän rahoituksen luokitusjärjestelmästä ja kestävään rahoitukseen liittyvien tietojen ilmoittamisesta. Komitea toteaa, että on tärkeää kytkeä vihreät talousarviot vähähiilisyyden ja positiivisen hiilivaikutuksen vertailuarvoihin, jotta julkisia investointeja varten tulee käyttöön yksityistä pääomaa ja jotta sijoittajat saavat selkeän käsityksen investointiensa hiilivaikutuksista. |
| --- | --- |

27.

| 28. | kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita laatimaan vihreän budjetoinnin sertifikaatin, jonka yhteydessä noudatetaan soveltuvassa määrin uudelleenrahoitettaville hankkeille kestävyysluokitusjärjestelmässä asetettuja vaatimuksia. |
| --- | --- |

28.

| 29. | kehottaa tekemään kestävyysluokitusjärjestelmään selkeitä parannuksia pienentämällä huomattavasti työntekijämäärää, jonka perusteella yritykset kuuluvat järjestelmän piiriin, ja suhtautuu myönteisesti ydinvoiman luokittelemiseen järjestelmässä vihreäksi investointikohteeksi. |
| --- | --- |

29.

Osallisuus ja avoimuus

| 30. | suosittaa, että paikallis- ja alueviranomaiset levittävät vihreiden talousarvioiden seurantaraportteja suurelle yleisölle ilmasto- ja ympäristötoimia koskevien toimintapolitiikkojen tehokkuuden ja avoimuuden ja niihin liittyvän vastuuvelvollisuuden edistämiseksi. |
| --- | --- |

30.

| 31. | esittää, että vihreän budjetoinnin menetelmille ja etenkin menojen ja tulojen luokittelun pohjana oleville perusoletuksille tulee tehdä säännöllisesti ulkoisia tarkastuksia, jotta voidaan huolehtia vastuuvelvollisuudesta ja viime kädessä lisätä kansalaisten luottamusta prosessia kohtaan. |
| --- | --- |

31.

| 32. | kehottaa vahvistamaan kansalaisten sitoutumista vihreän kehityksen ohjelmaan. Vihreän budjetoinnin puitteissa tarjottavan tiedon ohella komitea kannustaa kuntia ja alueita lisäämään osallistavaa vihreää budjetointia ja antamaan tällä tavoin kansalaisille, ja erityisesti paikallisille nuorisovaltuustoille, mahdollisuuden ottaa osittain vastuu omaa yhteisöään hyödyttävien vihreiden hankkeiden vuotuisesta talousarviosta. |
| --- | --- |

32.

Sosiaalinen budjetointi

| 33. | myöntää, että vihreät talousarviot ovat tehokkaita taloudellisia välineitä, joiden avulla voidaan muuttaa yhteiskuntia ja talouksia ja parantaa tasa-arvoa. Komitea huomauttaa kuitenkin, että vihreä budjetointi on sovitettava yhteen sosiaalisten tavoitteiden kanssa, jotta ketään ei varmasti jätetä selviytymään yksin. |
| --- | --- |

33.

| 34. | toteaa, että kunnilla ja alueilla on keskeinen rooli osallistavan vähäpäästöisyyteen tähtäävän siirtymän toteuttamisessa, ja korostaa, että ilmastotoimista on tultava yksi kuntien ensisijaisista tehtävistä. Osa kaupunkeja yleisesti askarruttavista kysymyksistä liittyy siihen, miten ilmastonmuutos kenties vaikuttaa aluesuunnitteluun, eriytymiseen ja kaupunkikehitykseen, ihmisten terveyteen ja taloudelliseen jakautumiseen. Vähäpäästöiseen kaupunki-infrastruktuuriin tehtävillä investoinneilla voi olla myönteisiä vaikutuksia pienituloisten ja haavoittuvassa asemassa olevien väestöryhmien kannalta. Tästä syystä paikallis- ja alueviranomaisia ei saa jättää yksin niiden pyrkimyksissä toteuttaa vihreää siirtymää. Sekä jäsenvaltioilla että EU:lla on vastuu näiden pyrkimysten tukemisesta. |
| --- | --- |

34.

| 35. | katsoo, että uudelleenjako on keskeinen edellytys sille, ettei ketään jätetä selviytymään yksin, sillä runsaasti kasvihuonekaasupäästöjä aiheuttavien tuotteiden ja palvelujen (lämmitys ja ilmastointi, asuntojen vuokraus, liikenne) kustannukset nousevat ilmastonmuutoksen hillitsemistoimien vuoksi jyrkästi. Maissa, missä pienituloiset kotitaloudet käyttävät tällaisia tuotteita ja palveluja suhteettoman paljon, hillitsemistoimet lisäävät eriarvoisuutta menopuoleen kohdistuvien vaikutusten kautta. Sosiaalisen eriarvoisuuden välttämiseksi on tehostettava aiheuttaja maksaa -periaatteen soveltamista. Uudelleenjako on siis hoidettava niin, että ilmastoystävällisellä tavalla toimivia palkitaan. Ilmastotoimet ovat koko yhteiskunnan tehtävä. Euroopan unionin talousarviossa ja EU:n eri rahastoissa on otettava huomioon maiden ja alueiden sosioekonomiset erot sekä ilmastonmuutoksen ja sen torjumiseen tähtäävien toimintapolitiikkojen vaikutukset alueelliseen ja sosiaaliseen eriarvoisuuteen, jotta vihreä siirtymä olisi mahdollisimman oikeudenmukainen ja osallistava. |
| --- | --- |

35.

Bryssel 30. kesäkuuta 2022.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Institute for Climate Economics (I4CE) ja alueita ja kuntia käsittelevä OECD:n keskus ovat jo kehittäneet tai kehittävät parhaillaan menettelyjä talousarvioiden ilmastonäkökohtien arvioimiseksi tai erityisiä suuntaviivoja paikallis- ja alueviranomaisia varten.

1

Institute for Climate Economics

---

III Valmistelevat säädökset

Alueiden komitea

AK:n 150. täysistunto, 29.6.2022–30.6.2022

| 30.9.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 375/45 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 375/45

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Työolojen parantaminen alustatyössä”

(2022/C 375/08)

| Esittelijä: | Yonnec POLET (BE, PES), Berchem-Sainte-Agathen I kunnanhallituksen jäsen |
| --- | --- |
| Viiteasiakirjat: | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Paremmat työolot vahvemmassa sosiaalisessa Euroopassa: digitalisaation hyödyntäminen huomisen työelämässä
  COM(2021) 761 final
  Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi työolojen parantamisesta alustatyössä
  COM(2021) 762 final |

Esittelijä:

Yonnec POLET (BE, PES), Berchem-Sainte-Agathen I kunnanhallituksen jäsen

Viiteasiakirjat:

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Paremmat työolot vahvemmassa sosiaalisessa Euroopassa: digitalisaation hyödyntäminen huomisen työelämässä

COM(2021) 761 final

Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi työolojen parantamisesta alustatyössä

COM(2021) 762 final

I.   MUUTOSEHDOTUKSET

COM(2021) 762 final

Muutosehdotus 1

Johdanto-osan 9 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jos alusta toimii useassa jäsenvaltiossa tai yli rajojen, on usein epäselvää, kuka alustatyötä tekee ja missä.
  Kansallisilla
  viranomaisilla voi myöskin olla vaikeuksia saada tietoja työtä välittävistä digitaalisista alustoista, esimerkiksi alustatyötä tekevien henkilöiden lukumäärästä tai heidän ammattiasemastaan tai työoloistaan. Tämä vaikeuttaa esimerkiksi työlainsäädäntöä tai sosiaaliturvaa koskevien sääntöjen noudattamisen valvontaa. | Jos alusta toimii useassa jäsenvaltiossa tai yli rajojen, on usein epäselvää, kuka alustatyötä tekee ja missä.
  Jäsenvaltioiden toimivaltaisilla
  viranomaisilla voi myöskin olla vaikeuksia saada tietoja työtä välittävistä digitaalisista alustoista, esimerkiksi alustatyötä tekevien henkilöiden lukumäärästä tai heidän ammattiasemastaan tai työoloistaan. Tämä vaikeuttaa esimerkiksi työlainsäädäntöä tai sosiaaliturvaa koskevien sääntöjen noudattamisen valvontaa. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jos alusta toimii useassa jäsenvaltiossa tai yli rajojen, on usein epäselvää, kuka alustatyötä tekee ja missä.
  Kansallisilla
  viranomaisilla voi myöskin olla vaikeuksia saada tietoja työtä välittävistä digitaalisista alustoista, esimerkiksi alustatyötä tekevien henkilöiden lukumäärästä tai heidän ammattiasemastaan tai työoloistaan. Tämä vaikeuttaa esimerkiksi työlainsäädäntöä tai sosiaaliturvaa koskevien sääntöjen noudattamisen valvontaa.

Jos alusta toimii useassa jäsenvaltiossa tai yli rajojen, on usein epäselvää, kuka alustatyötä tekee ja missä.
  Jäsenvaltioiden toimivaltaisilla
  viranomaisilla voi myöskin olla vaikeuksia saada tietoja työtä välittävistä digitaalisista alustoista, esimerkiksi alustatyötä tekevien henkilöiden lukumäärästä tai heidän ammattiasemastaan tai työoloistaan. Tämä vaikeuttaa esimerkiksi työlainsäädäntöä tai sosiaaliturvaa koskevien sääntöjen noudattamisen valvontaa.

Perustelu

Alueviranomaisilla on monissa jäsenvaltioissa työntekijöiden ammattiaseman määrittämiseen liittyvää toimivaltaa.

Muutosehdotus 2

Johdanto-osan 16 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Tätä direktiiviä olisi sovellettava alustatyötä unionissa tekeviin henkilöihin, joilla on tai joilla tosiseikkojen arvioinnin perusteella voidaan katsoa olevan jäsenvaltioissa voimassa olevassa lainsäädännössä, työehtosopimuksissa tai käytännöissä määritelty työsopimus tai työsuhde, Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntö huomioon ottaen. Tähän olisi sisällyttävä myös tilanteet, joissa alustatyötä tekevän henkilön ammattiasema ei ole selvä, jotta kyseinen asema voidaan määrittää oikein. Henkilötietojen käsittelyyn liittyviä algoritmijohtamista koskevia säännöksiä olisi sovellettava myös aidosti itsenäisiin ammatinharjoittajiin
  ja muihin
  alustatyötä unionissa
  tekeviin henkilöihin, joilla ei ole työsuhdetta
  . | Tätä direktiiviä olisi sovellettava alustatyötä unionissa tekeviin henkilöihin, joilla on tai joilla tosiseikkojen arvioinnin perusteella voidaan katsoa olevan jäsenvaltioissa voimassa olevassa lainsäädännössä, työehtosopimuksissa tai käytännöissä määritelty työsopimus tai työsuhde, Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntö huomioon ottaen. Tähän olisi sisällyttävä myös tilanteet, joissa alustatyötä tekevän henkilön ammattiasema ei ole selvä
  tai se on määritetty virheellisesti tai vilpillisesti
  , jotta kyseinen asema voidaan määrittää oikein. Henkilötietojen käsittelyyn liittyviä algoritmijohtamista koskevia säännöksiä olisi sovellettava myös aidosti itsenäisiin ammatinharjoittajiin
  , jotka tekevät
  alustatyötä unionissa. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Tätä direktiiviä olisi sovellettava alustatyötä unionissa tekeviin henkilöihin, joilla on tai joilla tosiseikkojen arvioinnin perusteella voidaan katsoa olevan jäsenvaltioissa voimassa olevassa lainsäädännössä, työehtosopimuksissa tai käytännöissä määritelty työsopimus tai työsuhde, Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntö huomioon ottaen. Tähän olisi sisällyttävä myös tilanteet, joissa alustatyötä tekevän henkilön ammattiasema ei ole selvä, jotta kyseinen asema voidaan määrittää oikein. Henkilötietojen käsittelyyn liittyviä algoritmijohtamista koskevia säännöksiä olisi sovellettava myös aidosti itsenäisiin ammatinharjoittajiin
  ja muihin
  alustatyötä unionissa
  tekeviin henkilöihin, joilla ei ole työsuhdetta
  .

Tätä direktiiviä olisi sovellettava alustatyötä unionissa tekeviin henkilöihin, joilla on tai joilla tosiseikkojen arvioinnin perusteella voidaan katsoa olevan jäsenvaltioissa voimassa olevassa lainsäädännössä, työehtosopimuksissa tai käytännöissä määritelty työsopimus tai työsuhde, Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntö huomioon ottaen. Tähän olisi sisällyttävä myös tilanteet, joissa alustatyötä tekevän henkilön ammattiasema ei ole selvä
  tai se on määritetty virheellisesti tai vilpillisesti
  , jotta kyseinen asema voidaan määrittää oikein. Henkilötietojen käsittelyyn liittyviä algoritmijohtamista koskevia säännöksiä olisi sovellettava myös aidosti itsenäisiin ammatinharjoittajiin
  , jotka tekevät
  alustatyötä unionissa.

Perustelu

Yksi direktiivin tavoitteista on mahdollistaa työntekijöiden aseman määrittäminen oikein itsenäisinä ammatinharjoittajina tai palkattuina työntekijöinä.

Muutosehdotus 3

Johdanto-osan 18 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Työtä välittävät digitaaliset alustat eroavat muista verkkoalustoista siinä, että ne organisoivat työtä, jota yksityishenkilöt tekevät alustan tarjoaman palvelun vastaanottajan kertaluonteisesta tai toistuvasta pyynnöstä. Yksityishenkilöiden tekemän työn organisoinnilla olisi oltava vähintään merkittävä rooli palvelun kysynnän ja sellaisen työvoiman tarjonnan yhteensovittamisessa, jota tarjoavalla yksityishenkilöllä on sopimussuhde työtä välittävän digitaalisen alustan kanssa ja joka on käytettävissä tietyn tehtävän suorittamiseen, minkä lisäksi alusta voi huolehtia muista toiminnoista, kuten maksujen käsittelystä. Työtä välittäviksi digitaalisiksi alustoiksi ei pitäisi katsoa verkkoalustoja, jotka eivät organisoi yksityishenkilöiden tekemää työtä, vaan pelkästään tarjoavat keinot, joilla palveluntarjoajat voivat tavoittaa loppukäyttäjät, esimerkiksi mainostavat tarjolla olevia palveluita tai palvelupyyntöjä tai kokoavat yhteen ja näyttävät tietoja tietyllä alueella saatavilla olevista palveluntarjoajista, mutta eivät muuten osallistu palveluiden tuottamiseen. Työtä välittävien digitaalisten alustojen määritelmään ei pitäisi sisällyttää sellaisten palveluiden tarjoajia, joissa ensisijaisena tarkoituksena on omaisuuden hyödyntäminen tai jakaminen, kuten lyhytaikainen asunnonvuokraus.
  Määritelmä olisi rajattava
  sellaisen palvelun tarjoajiin, jo
  i
  ssa yksityishenkilön tekemän työn, kuten siivoustyön tai henkilöiden tai tavaroiden kuljetuksen, organisointi on palvelun välttämätön ja keskeinen
  , ei pelkästään vähäinen ja puhtaasti täydentävä
  osa. | Työtä välittävät digitaaliset alustat eroavat muista verkkoalustoista siinä, että ne organisoivat työtä, jota yksityishenkilöt tekevät alustan tarjoaman palvelun vastaanottajan kertaluonteisesta tai toistuvasta pyynnöstä. Yksityishenkilöiden tekemän työn organisoinnilla olisi oltava vähintään merkittävä rooli palvelun kysynnän ja sellaisen työvoiman tarjonnan yhteensovittamisessa, jota tarjoavalla yksityishenkilöllä on sopimussuhde työtä välittävän digitaalisen alustan kanssa ja joka on käytettävissä tietyn tehtävän suorittamiseen, minkä lisäksi alusta voi huolehtia muista toiminnoista, kuten maksujen käsittelystä. Työtä välittäviksi digitaalisiksi alustoiksi ei pitäisi katsoa verkkoalustoja, jotka eivät organisoi yksityishenkilöiden tekemää työtä, vaan pelkästään tarjoavat keinot, joilla palveluntarjoajat voivat tavoittaa loppukäyttäjät, esimerkiksi mainostavat tarjolla olevia palveluita tai palvelupyyntöjä tai kokoavat yhteen ja näyttävät tietoja tietyllä alueella saatavilla olevista palveluntarjoajista, mutta eivät muuten osallistu palveluiden tuottamiseen. Työtä välittävien digitaalisten alustojen määritelmään ei pitäisi sisällyttää sellaisten palveluiden tarjoajia, joissa ensisijaisena tarkoituksena on omaisuuden hyödyntäminen tai jakaminen, kuten lyhytaikainen asunnonvuokraus.
  Määritelmää sovelletaan
  sellaisen palvelun tarjoajiin, jossa yksityishenkilön tekemän työn, kuten siivoustyön tai henkilöiden tai tavaroiden kuljetuksen, organisointi on palvelun välttämätön ja keskeinen osa.
  Oheispalvelujen, joita tarjotaan sellaisen palvelun tarjoamisen yhteydessä, jonka ensisijaisena tarkoituksena on omaisuuden hyödyntäminen tai jakaminen, ja jotka edellyttävät yksityishenkilöiden tekemän työn organisointia, on sisällyttävä määritelmään, jos ne ovat välttämättömiä ja keskeisiä ja ne tilataan alustan kautta. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Työtä välittävät digitaaliset alustat eroavat muista verkkoalustoista siinä, että ne organisoivat työtä, jota yksityishenkilöt tekevät alustan tarjoaman palvelun vastaanottajan kertaluonteisesta tai toistuvasta pyynnöstä. Yksityishenkilöiden tekemän työn organisoinnilla olisi oltava vähintään merkittävä rooli palvelun kysynnän ja sellaisen työvoiman tarjonnan yhteensovittamisessa, jota tarjoavalla yksityishenkilöllä on sopimussuhde työtä välittävän digitaalisen alustan kanssa ja joka on käytettävissä tietyn tehtävän suorittamiseen, minkä lisäksi alusta voi huolehtia muista toiminnoista, kuten maksujen käsittelystä. Työtä välittäviksi digitaalisiksi alustoiksi ei pitäisi katsoa verkkoalustoja, jotka eivät organisoi yksityishenkilöiden tekemää työtä, vaan pelkästään tarjoavat keinot, joilla palveluntarjoajat voivat tavoittaa loppukäyttäjät, esimerkiksi mainostavat tarjolla olevia palveluita tai palvelupyyntöjä tai kokoavat yhteen ja näyttävät tietoja tietyllä alueella saatavilla olevista palveluntarjoajista, mutta eivät muuten osallistu palveluiden tuottamiseen. Työtä välittävien digitaalisten alustojen määritelmään ei pitäisi sisällyttää sellaisten palveluiden tarjoajia, joissa ensisijaisena tarkoituksena on omaisuuden hyödyntäminen tai jakaminen, kuten lyhytaikainen asunnonvuokraus.
  Määritelmä olisi rajattava
  sellaisen palvelun tarjoajiin, jo
  i
  ssa yksityishenkilön tekemän työn, kuten siivoustyön tai henkilöiden tai tavaroiden kuljetuksen, organisointi on palvelun välttämätön ja keskeinen
  , ei pelkästään vähäinen ja puhtaasti täydentävä
  osa.

Työtä välittävät digitaaliset alustat eroavat muista verkkoalustoista siinä, että ne organisoivat työtä, jota yksityishenkilöt tekevät alustan tarjoaman palvelun vastaanottajan kertaluonteisesta tai toistuvasta pyynnöstä. Yksityishenkilöiden tekemän työn organisoinnilla olisi oltava vähintään merkittävä rooli palvelun kysynnän ja sellaisen työvoiman tarjonnan yhteensovittamisessa, jota tarjoavalla yksityishenkilöllä on sopimussuhde työtä välittävän digitaalisen alustan kanssa ja joka on käytettävissä tietyn tehtävän suorittamiseen, minkä lisäksi alusta voi huolehtia muista toiminnoista, kuten maksujen käsittelystä. Työtä välittäviksi digitaalisiksi alustoiksi ei pitäisi katsoa verkkoalustoja, jotka eivät organisoi yksityishenkilöiden tekemää työtä, vaan pelkästään tarjoavat keinot, joilla palveluntarjoajat voivat tavoittaa loppukäyttäjät, esimerkiksi mainostavat tarjolla olevia palveluita tai palvelupyyntöjä tai kokoavat yhteen ja näyttävät tietoja tietyllä alueella saatavilla olevista palveluntarjoajista, mutta eivät muuten osallistu palveluiden tuottamiseen. Työtä välittävien digitaalisten alustojen määritelmään ei pitäisi sisällyttää sellaisten palveluiden tarjoajia, joissa ensisijaisena tarkoituksena on omaisuuden hyödyntäminen tai jakaminen, kuten lyhytaikainen asunnonvuokraus.
  Määritelmää sovelletaan
  sellaisen palvelun tarjoajiin, jossa yksityishenkilön tekemän työn, kuten siivoustyön tai henkilöiden tai tavaroiden kuljetuksen, organisointi on palvelun välttämätön ja keskeinen osa.
  Oheispalvelujen, joita tarjotaan sellaisen palvelun tarjoamisen yhteydessä, jonka ensisijaisena tarkoituksena on omaisuuden hyödyntäminen tai jakaminen, ja jotka edellyttävät yksityishenkilöiden tekemän työn organisointia, on sisällyttävä määritelmään, jos ne ovat välttämättömiä ja keskeisiä ja ne tilataan alustan kautta.

Perustelu

Tavoitteena on varmistaa, että oheispalvelut, jotka ovat välttämättömiä ja keskeisiä ja joihin liittyy yksityishenkilöiden tekemää työtä, voivat kuulua direktiivin soveltamisalaan, jos ne tilataan alustan kautta.

Muutosehdotus 4

Johdanto-osan 23 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Sen varmistaminen, että ammattiasema määritetään oikein, ei saisi estää alustatyötä tekevien aidosti itsenäisten ammatinharjoittajien työolojen kohentamista. Jos työtä välittävä digitaalinen alusta päättää täysin vapaaehtoisesti tai asianomaisten henkilöiden suostumuksella maksaa alustan kautta työskentelevien itsenäisten ammatinharjoittajien sosiaaliturvamaksuja, tapaturma- tai muita vakuutusmaksuja, koulutusmaksuja tai muita etuuksia, näitä etuuksia ei pitäisi sellaisenaan pitää työsuhteen olemassaoloa osoittavina tekijöinä. | Sen varmistaminen, että ammattiasema määritetään oikein, ei saisi estää alustatyötä tekevien aidosti itsenäisten ammatinharjoittajien työolojen kohentamista. Jos työtä välittävä digitaalinen alusta päättää täysin vapaaehtoisesti tai asianomaisten henkilöiden suostumuksella maksaa alustan kautta työskentelevien itsenäisten ammatinharjoittajien sosiaaliturvamaksuja, tapaturma- tai muita vakuutusmaksuja, koulutusmaksuja tai muita etuuksia, näitä etuuksia ei pitäisi sellaisenaan pitää
  automaattisesti
  työsuhteen olemassaoloa osoittavina tekijöinä
  , tämän vaikuttamatta oikeudellista olettamaa koskevassa 4 artiklassa mainittuihin ehtoihin
  . |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Sen varmistaminen, että ammattiasema määritetään oikein, ei saisi estää alustatyötä tekevien aidosti itsenäisten ammatinharjoittajien työolojen kohentamista. Jos työtä välittävä digitaalinen alusta päättää täysin vapaaehtoisesti tai asianomaisten henkilöiden suostumuksella maksaa alustan kautta työskentelevien itsenäisten ammatinharjoittajien sosiaaliturvamaksuja, tapaturma- tai muita vakuutusmaksuja, koulutusmaksuja tai muita etuuksia, näitä etuuksia ei pitäisi sellaisenaan pitää työsuhteen olemassaoloa osoittavina tekijöinä.

Sen varmistaminen, että ammattiasema määritetään oikein, ei saisi estää alustatyötä tekevien aidosti itsenäisten ammatinharjoittajien työolojen kohentamista. Jos työtä välittävä digitaalinen alusta päättää täysin vapaaehtoisesti tai asianomaisten henkilöiden suostumuksella maksaa alustan kautta työskentelevien itsenäisten ammatinharjoittajien sosiaaliturvamaksuja, tapaturma- tai muita vakuutusmaksuja, koulutusmaksuja tai muita etuuksia, näitä etuuksia ei pitäisi sellaisenaan pitää
  automaattisesti
  työsuhteen olemassaoloa osoittavina tekijöinä
  , tämän vaikuttamatta oikeudellista olettamaa koskevassa 4 artiklassa mainittuihin ehtoihin
  .

Perustelu

Vaikka on tervetullutta, että alustat kohentavat vapaaehtoisesti itsenäisten ammatinharjoittajien työoloja, tällä tavoin ei saa kiertää oikeudellista olettamaa tai luoda uudelleen alisteista asemaa. Jos vapaaehtoisten parannusten voidaan katsoa täyttävän 4 artiklassa tarkoitettuja oikeudelliseen olettamaan liittyviä ehtoja, niitä on voitava pitää työsuhteen olemassaolon osoittavina tekijöinä.

Muutosehdotus 5

Johdanto-osan 25 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Direktiiviin olisi sisällytettävä kriteerit, joiden perusteella todetaan, että työtä välittävä digitaalinen alusta käyttää määräysvaltaa työn tekemiseen, jotta oikeudellista olettamaa tosiasiassa noudatetaan ja työntekijöiden oikeuksien täytäntöönpano helpottuu. Näiden kriteerien olisi perustuttava unionin ja kansalliseen oikeuskäytäntöön, ja niissä olisi otettava huomioon työsuhdetta koskevat kansalliset käsitteet. Kriteeristön olisi sisällettävä konkreettisia seikkoja, jotka osoittavat, että työtä välittävä digitaalinen alusta esimerkiksi käytännössä määrittää työolot tai työstä maksettavan korvauksen tai molemmat, eikä pelkästään anna niistä suosituksia, antaa ohjeita siitä, miten työ on suoritettava, tai estää alustatyötä tekevää henkilöä luomasta liikesuhteita mahdollisiin asiakkaisiin. Olettaman toimiminen käytännössä edellyttää, että kriteereistä
  kahden
  olisi aina täytyttävä, jotta olettamaa sovelletaan. Toisaalta kriteerien ei pitäisi täyttyä tilanteissa, joissa alustatyötä tekevät henkilöt ovat aidosti itsenäisiä ammatinharjoittajia. Aidosti itsenäiset ammatinharjoittajat vastaavat itse asiakkailleen työnsä tekemisen tavoista ja työnsä laadusta. Aidosti itsenäiselle ammatinharjoittamiselle tunnusomaista on vapaus valita omat työaikansa ja poissaolojaksonsa, kieltäytyä työtehtävistä, käyttää alihankkijoita tai sijaisia tai työskennellä kenelle tahansa ulkopuoliselle. Sen vuoksi näitä asioita koskevan harkintavallan tosiasiallista rajoittamista ehtojen tai seuraamusjärjestelmän avulla olisi myös pidettävä työn tekemiseen kohdistuvana määräysvaltana. Työn tekemiseen kohdistuvaan määräysvaltaan tulisi katsoa kuuluvan myös työn tekemisen tarkka valvonta tai työn tulosten laadun perusteellinen todentaminen, myös sähköisiä välineitä käyttäen, silloin kun tähän kuuluu muutakin kuin palvelun vastaanottajien antamien arvioiden käyttämistä. Samalla työtä välittävien digitaalisten alustojen olisi voitava suunnitella tekniset rajapintansa siten, että laadukas kuluttajakokemus voidaan varmistaa. Toimenpiteitä tai sääntöjä, jotka perustuvat lakiin tai jotka ovat välttämättömiä palvelun vastaanottajien terveyden tai turvallisuuden takaamiseksi, ei tulisi pitää osoituksena työn suorittamiseen kohdistuvasta määräysvallasta. | Direktiiviin olisi sisällytettävä kriteerit, joiden perusteella todetaan, että työtä välittävä digitaalinen alusta käyttää määräysvaltaa työn tekemiseen, jotta oikeudellista olettamaa tosiasiassa noudatetaan ja työntekijöiden oikeuksien täytäntöönpano helpottuu. Näiden kriteerien olisi perustuttava unionin ja kansalliseen oikeuskäytäntöön, ja niissä olisi otettava huomioon työsuhdetta koskevat kansalliset käsitteet. Kriteeristön olisi sisällettävä konkreettisia seikkoja, jotka osoittavat, että työtä välittävä digitaalinen alusta esimerkiksi käytännössä määrittää työolot tai työstä maksettavan korvauksen tai molemmat, eikä pelkästään anna niistä suosituksia, antaa ohjeita siitä, miten työ on suoritettava, tai estää alustatyötä tekevää henkilöä luomasta liikesuhteita mahdollisiin asiakkaisiin. Olettaman toimiminen käytännössä edellyttää, että kriteereistä
  yhden
  olisi aina täytyttävä, jotta olettamaa sovelletaan.
  Kriteerien luetteloa voidaan täydentää muilla käytännöillä, joiden katsotaan kansallisen lainsäädännön, oikeuskäytännön tai vakiintuneen tavan mukaan olevan työn tekemisen valvontaa.
  Toisaalta kriteerien ei pitäisi täyttyä tilanteissa, joissa alustatyötä tekevät henkilöt ovat aidosti itsenäisiä ammatinharjoittajia. Aidosti itsenäiset ammatinharjoittajat vastaavat itse asiakkailleen työnsä tekemisen tavoista ja työnsä laadusta. Aidosti itsenäiselle ammatinharjoittamiselle tunnusomaista on vapaus valita omat työaikansa ja poissaolojaksonsa, kieltäytyä työtehtävistä, käyttää alihankkijoita tai sijaisia tai työskennellä kenelle tahansa ulkopuoliselle. Sen vuoksi näitä asioita koskevan harkintavallan tosiasiallista rajoittamista ehtojen tai seuraamusjärjestelmän avulla olisi myös pidettävä työn tekemiseen kohdistuvana määräysvaltana. Työn tekemiseen kohdistuvaan määräysvaltaan tulisi katsoa kuuluvan myös työn tekemisen tarkka valvonta tai työn tulosten laadun perusteellinen todentaminen, myös sähköisiä välineitä käyttäen, silloin kun tähän kuuluu muutakin kuin palvelun vastaanottajien antamien arvioiden käyttämistä. Samalla työtä välittävien digitaalisten alustojen olisi voitava suunnitella tekniset rajapintansa siten, että laadukas kuluttajakokemus voidaan varmistaa. Toimenpiteitä tai sääntöjä, jotka perustuvat lakiin tai jotka ovat välttämättömiä palvelun vastaanottajien terveyden tai turvallisuuden takaamiseksi, ei tulisi pitää osoituksena työn suorittamiseen kohdistuvasta määräysvallasta. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Direktiiviin olisi sisällytettävä kriteerit, joiden perusteella todetaan, että työtä välittävä digitaalinen alusta käyttää määräysvaltaa työn tekemiseen, jotta oikeudellista olettamaa tosiasiassa noudatetaan ja työntekijöiden oikeuksien täytäntöönpano helpottuu. Näiden kriteerien olisi perustuttava unionin ja kansalliseen oikeuskäytäntöön, ja niissä olisi otettava huomioon työsuhdetta koskevat kansalliset käsitteet. Kriteeristön olisi sisällettävä konkreettisia seikkoja, jotka osoittavat, että työtä välittävä digitaalinen alusta esimerkiksi käytännössä määrittää työolot tai työstä maksettavan korvauksen tai molemmat, eikä pelkästään anna niistä suosituksia, antaa ohjeita siitä, miten työ on suoritettava, tai estää alustatyötä tekevää henkilöä luomasta liikesuhteita mahdollisiin asiakkaisiin. Olettaman toimiminen käytännössä edellyttää, että kriteereistä
  kahden
  olisi aina täytyttävä, jotta olettamaa sovelletaan. Toisaalta kriteerien ei pitäisi täyttyä tilanteissa, joissa alustatyötä tekevät henkilöt ovat aidosti itsenäisiä ammatinharjoittajia. Aidosti itsenäiset ammatinharjoittajat vastaavat itse asiakkailleen työnsä tekemisen tavoista ja työnsä laadusta. Aidosti itsenäiselle ammatinharjoittamiselle tunnusomaista on vapaus valita omat työaikansa ja poissaolojaksonsa, kieltäytyä työtehtävistä, käyttää alihankkijoita tai sijaisia tai työskennellä kenelle tahansa ulkopuoliselle. Sen vuoksi näitä asioita koskevan harkintavallan tosiasiallista rajoittamista ehtojen tai seuraamusjärjestelmän avulla olisi myös pidettävä työn tekemiseen kohdistuvana määräysvaltana. Työn tekemiseen kohdistuvaan määräysvaltaan tulisi katsoa kuuluvan myös työn tekemisen tarkka valvonta tai työn tulosten laadun perusteellinen todentaminen, myös sähköisiä välineitä käyttäen, silloin kun tähän kuuluu muutakin kuin palvelun vastaanottajien antamien arvioiden käyttämistä. Samalla työtä välittävien digitaalisten alustojen olisi voitava suunnitella tekniset rajapintansa siten, että laadukas kuluttajakokemus voidaan varmistaa. Toimenpiteitä tai sääntöjä, jotka perustuvat lakiin tai jotka ovat välttämättömiä palvelun vastaanottajien terveyden tai turvallisuuden takaamiseksi, ei tulisi pitää osoituksena työn suorittamiseen kohdistuvasta määräysvallasta.

Direktiiviin olisi sisällytettävä kriteerit, joiden perusteella todetaan, että työtä välittävä digitaalinen alusta käyttää määräysvaltaa työn tekemiseen, jotta oikeudellista olettamaa tosiasiassa noudatetaan ja työntekijöiden oikeuksien täytäntöönpano helpottuu. Näiden kriteerien olisi perustuttava unionin ja kansalliseen oikeuskäytäntöön, ja niissä olisi otettava huomioon työsuhdetta koskevat kansalliset käsitteet. Kriteeristön olisi sisällettävä konkreettisia seikkoja, jotka osoittavat, että työtä välittävä digitaalinen alusta esimerkiksi käytännössä määrittää työolot tai työstä maksettavan korvauksen tai molemmat, eikä pelkästään anna niistä suosituksia, antaa ohjeita siitä, miten työ on suoritettava, tai estää alustatyötä tekevää henkilöä luomasta liikesuhteita mahdollisiin asiakkaisiin. Olettaman toimiminen käytännössä edellyttää, että kriteereistä
  yhden
  olisi aina täytyttävä, jotta olettamaa sovelletaan.
  Kriteerien luetteloa voidaan täydentää muilla käytännöillä, joiden katsotaan kansallisen lainsäädännön, oikeuskäytännön tai vakiintuneen tavan mukaan olevan työn tekemisen valvontaa.
  Toisaalta kriteerien ei pitäisi täyttyä tilanteissa, joissa alustatyötä tekevät henkilöt ovat aidosti itsenäisiä ammatinharjoittajia. Aidosti itsenäiset ammatinharjoittajat vastaavat itse asiakkailleen työnsä tekemisen tavoista ja työnsä laadusta. Aidosti itsenäiselle ammatinharjoittamiselle tunnusomaista on vapaus valita omat työaikansa ja poissaolojaksonsa, kieltäytyä työtehtävistä, käyttää alihankkijoita tai sijaisia tai työskennellä kenelle tahansa ulkopuoliselle. Sen vuoksi näitä asioita koskevan harkintavallan tosiasiallista rajoittamista ehtojen tai seuraamusjärjestelmän avulla olisi myös pidettävä työn tekemiseen kohdistuvana määräysvaltana. Työn tekemiseen kohdistuvaan määräysvaltaan tulisi katsoa kuuluvan myös työn tekemisen tarkka valvonta tai työn tulosten laadun perusteellinen todentaminen, myös sähköisiä välineitä käyttäen, silloin kun tähän kuuluu muutakin kuin palvelun vastaanottajien antamien arvioiden käyttämistä. Samalla työtä välittävien digitaalisten alustojen olisi voitava suunnitella tekniset rajapintansa siten, että laadukas kuluttajakokemus voidaan varmistaa. Toimenpiteitä tai sääntöjä, jotka perustuvat lakiin tai jotka ovat välttämättömiä palvelun vastaanottajien terveyden tai turvallisuuden takaamiseksi, ei tulisi pitää osoituksena työn suorittamiseen kohdistuvasta määräysvallasta.

Perustelu

Kun työtä välittävät digitaaliset alustat määräävät työn tekemisen tietyistä osatekijöistä, ne toimivat samoin kuin työnantaja toimii työsuhteessa. Ohjaus ja määräysvalta, eli lakiin perustuva alisteinen asema, on keskeinen osa työsuhteen määritelmää jäsenvaltioissa sekä unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä.

Jokainen direktiivissä lueteltu kriteeri kuvastaa jotakin ohjauksen ja määräysvallan osatekijää, ja työnantajaolettaman syntymiseen on riitettävä, että yksikin niistä täyttyy. Työntekijä tai työnantaja voi tarvittaessa kiistää työnantajaolettaman. Toisaalta kriteerien luettelo ei ole tyhjentävä.

Muutosehdotus 6

Johdanto-osan 32 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Työtä välittäviin digitaalisiin alustoihin olisi sovellettava läpinäkyvyyttä koskevia velvoitteita, jotka koskevat automatisoituja seuranta- ja päätöksentekojärjestelmiä, joita käytetään työsuoritusten seurantaan, valvontaan tai arviointiin sähköisillä välineillä, sekä automatisoituja päätöksentekojärjestelmiä, joita käytetään sellaisten päätösten tekemiseen tai joiden tukemana tehdään sellaisia päätöksiä, jotka vaikuttavat merkittävästi työoloihin, etenkin alustatyötä tekevien henkilöiden mahdollisuuteen saada työtehtäviä, heidän ansioihinsa, työterveyteensä ja -turvallisuuteensa, työaikoihinsa, ylenemiseensä ja sopimusasemaansa, mukaan lukien heidän käyttäjätilinsä rajoittaminen tai tilapäinen tai pysyvä sulkeminen. Sen lisäksi, mitä asetuksessa (EU) 2016/679 säädetään, tietoa näistä järjestelmistä olisi annettava myös silloin, kun päätökset eivät perustu pelkästään automatisoituun tietojenkäsittelyyn, jos ne kuitenkin tehdään automatisoitujen järjestelmien tukemana. Olisi myös täsmennettävä, millaista tietoa alustatyötä tekeville henkilöille olisi annettava tällaisista automatisoiduista järjestelmistä sekä missä muodossa ja milloin tiedot olisi annettava. Alustatyön yhteydessä olisi edelleen sovellettava asetuksen (EU) 2016/679 13, 14 ja 15 artiklan mukaista rekisterinpitäjän velvoitetta toimittaa rekisteröidylle tietyt tiedot rekisteröityä koskevasta henkilötietojen käsittelystä sekä antaa rekisteröidylle mahdollisuus tutustua näihin tietoihin. Tiedot automatisoiduista seuranta- ja päätöksentekojärjestelmistä olisi annettava pyynnöstä myös alustatyötä tekevien henkilöiden edustajille sekä kansallisille työvoimaviranomaisille, jotta nämä voivat hoitaa tehtävänsä. | Työtä välittäviin digitaalisiin alustoihin olisi sovellettava läpinäkyvyyttä koskevia velvoitteita, jotka koskevat automatisoituja seuranta- ja päätöksentekojärjestelmiä, joita käytetään työsuoritusten seurantaan, valvontaan tai arviointiin sähköisillä välineillä, sekä automatisoituja päätöksentekojärjestelmiä, joita käytetään sellaisten päätösten tekemiseen tai joiden tukemana tehdään sellaisia päätöksiä, jotka vaikuttavat merkittävästi työoloihin, etenkin alustatyötä tekevien henkilöiden mahdollisuuteen saada työtehtäviä, heidän ansioihinsa, työterveyteensä ja -turvallisuuteensa, työaikoihinsa, ylenemiseensä ja sopimusasemaansa, mukaan lukien heidän käyttäjätilinsä rajoittaminen tai tilapäinen tai pysyvä sulkeminen. Sen lisäksi, mitä asetuksessa (EU) 2016/679 säädetään, tietoa näistä järjestelmistä olisi annettava myös silloin, kun päätökset eivät perustu pelkästään automatisoituun tietojenkäsittelyyn, jos ne kuitenkin tehdään automatisoitujen järjestelmien tukemana. Olisi myös täsmennettävä, millaista tietoa alustatyötä tekeville henkilöille olisi annettava tällaisista automatisoiduista järjestelmistä sekä missä muodossa ja milloin tiedot olisi annettava. Alustatyön yhteydessä olisi edelleen sovellettava asetuksen (EU) 2016/679 13, 14 ja 15 artiklan mukaista rekisterinpitäjän velvoitetta toimittaa rekisteröidylle tietyt tiedot rekisteröityä koskevasta henkilötietojen käsittelystä sekä antaa rekisteröidylle mahdollisuus tutustua näihin tietoihin. Tiedot automatisoiduista seuranta- ja päätöksentekojärjestelmistä olisi annettava pyynnöstä myös
  ammattijärjestöille
  , alustatyötä tekevien henkilöiden edustajille sekä kansallisille
  ja alueellisille
  työvoimaviranomaisille, jotta nämä voivat hoitaa tehtävänsä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Työtä välittäviin digitaalisiin alustoihin olisi sovellettava läpinäkyvyyttä koskevia velvoitteita, jotka koskevat automatisoituja seuranta- ja päätöksentekojärjestelmiä, joita käytetään työsuoritusten seurantaan, valvontaan tai arviointiin sähköisillä välineillä, sekä automatisoituja päätöksentekojärjestelmiä, joita käytetään sellaisten päätösten tekemiseen tai joiden tukemana tehdään sellaisia päätöksiä, jotka vaikuttavat merkittävästi työoloihin, etenkin alustatyötä tekevien henkilöiden mahdollisuuteen saada työtehtäviä, heidän ansioihinsa, työterveyteensä ja -turvallisuuteensa, työaikoihinsa, ylenemiseensä ja sopimusasemaansa, mukaan lukien heidän käyttäjätilinsä rajoittaminen tai tilapäinen tai pysyvä sulkeminen. Sen lisäksi, mitä asetuksessa (EU) 2016/679 säädetään, tietoa näistä järjestelmistä olisi annettava myös silloin, kun päätökset eivät perustu pelkästään automatisoituun tietojenkäsittelyyn, jos ne kuitenkin tehdään automatisoitujen järjestelmien tukemana. Olisi myös täsmennettävä, millaista tietoa alustatyötä tekeville henkilöille olisi annettava tällaisista automatisoiduista järjestelmistä sekä missä muodossa ja milloin tiedot olisi annettava. Alustatyön yhteydessä olisi edelleen sovellettava asetuksen (EU) 2016/679 13, 14 ja 15 artiklan mukaista rekisterinpitäjän velvoitetta toimittaa rekisteröidylle tietyt tiedot rekisteröityä koskevasta henkilötietojen käsittelystä sekä antaa rekisteröidylle mahdollisuus tutustua näihin tietoihin. Tiedot automatisoiduista seuranta- ja päätöksentekojärjestelmistä olisi annettava pyynnöstä myös alustatyötä tekevien henkilöiden edustajille sekä kansallisille työvoimaviranomaisille, jotta nämä voivat hoitaa tehtävänsä.

Työtä välittäviin digitaalisiin alustoihin olisi sovellettava läpinäkyvyyttä koskevia velvoitteita, jotka koskevat automatisoituja seuranta- ja päätöksentekojärjestelmiä, joita käytetään työsuoritusten seurantaan, valvontaan tai arviointiin sähköisillä välineillä, sekä automatisoituja päätöksentekojärjestelmiä, joita käytetään sellaisten päätösten tekemiseen tai joiden tukemana tehdään sellaisia päätöksiä, jotka vaikuttavat merkittävästi työoloihin, etenkin alustatyötä tekevien henkilöiden mahdollisuuteen saada työtehtäviä, heidän ansioihinsa, työterveyteensä ja -turvallisuuteensa, työaikoihinsa, ylenemiseensä ja sopimusasemaansa, mukaan lukien heidän käyttäjätilinsä rajoittaminen tai tilapäinen tai pysyvä sulkeminen. Sen lisäksi, mitä asetuksessa (EU) 2016/679 säädetään, tietoa näistä järjestelmistä olisi annettava myös silloin, kun päätökset eivät perustu pelkästään automatisoituun tietojenkäsittelyyn, jos ne kuitenkin tehdään automatisoitujen järjestelmien tukemana. Olisi myös täsmennettävä, millaista tietoa alustatyötä tekeville henkilöille olisi annettava tällaisista automatisoiduista järjestelmistä sekä missä muodossa ja milloin tiedot olisi annettava. Alustatyön yhteydessä olisi edelleen sovellettava asetuksen (EU) 2016/679 13, 14 ja 15 artiklan mukaista rekisterinpitäjän velvoitetta toimittaa rekisteröidylle tietyt tiedot rekisteröityä koskevasta henkilötietojen käsittelystä sekä antaa rekisteröidylle mahdollisuus tutustua näihin tietoihin. Tiedot automatisoiduista seuranta- ja päätöksentekojärjestelmistä olisi annettava pyynnöstä myös
  ammattijärjestöille
  , alustatyötä tekevien henkilöiden edustajille sekä kansallisille
  ja alueellisille
  työvoimaviranomaisille, jotta nämä voivat hoitaa tehtävänsä.

Perustelu

Ammattijärjestöillä on ensiarvoisen tärkeä rooli työntekijöiden oikeuksien puolustajina, ja ne tulee mainita direktiivissä erikseen. Myös työvoimaviranomaiset ovat välttämättömiä ja keskeisiä toimijoita työ- ja sosiaaliturvasäännösten noudattamisen varmistamiseksi sekä työolojen ja -ehtojen parantamiseksi.

Muutosehdotus 7

Johdanto-osan 33 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Tietoa
  välittäviltä digitaalisilta alustoilta
  ei
  pitäisi edellyttää, että ne julkistavat
  niiden
  automatisoitujen seuranta- ja
  päätöksentekojärjestelmien toimintaa koskevia yksityiskohtaisia tietoja, kuten algoritmeja, tai
  muuta yksityiskohtaista tietoa, joka sisältää liikesalaisuuksia tai on suojattu teollis- ja tekijänoikeuksien nojalla. | Työtä
  välittäviltä digitaalisilta alustoilta pitäisi edellyttää, että ne julkistavat
  yksityiskohtaiset tiedot
  automatisoitujen seuranta-
  ja päätöksentekojärjestelmiensä toiminnasta sekä työoloihin liittyvät algoritmit. Niiltä ei pitäisi edellyttää, että ne julkistavat
  muuta yksityiskohtaista tietoa, joka sisältää liikesalaisuuksia tai on suojattu teollis- ja tekijänoikeuksien nojalla. |
| Näiden
  seikkojen huomioon ottaminen ei kuitenkaan saisi johtaa siihen, että kaikkia tässä direktiivissä edellytettyjä tietoja kieltäydytään toimittamasta. | Viimeksi mainittujen
  seikkojen huomioon ottaminen ei kuitenkaan saisi johtaa siihen, että kaikkia tässä direktiivissä edellytettyjä tietoja kieltäydytään toimittamasta. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Tietoa
  välittäviltä digitaalisilta alustoilta
  ei
  pitäisi edellyttää, että ne julkistavat
  niiden
  automatisoitujen seuranta- ja
  päätöksentekojärjestelmien toimintaa koskevia yksityiskohtaisia tietoja, kuten algoritmeja, tai
  muuta yksityiskohtaista tietoa, joka sisältää liikesalaisuuksia tai on suojattu teollis- ja tekijänoikeuksien nojalla.

Työtä
  välittäviltä digitaalisilta alustoilta pitäisi edellyttää, että ne julkistavat
  yksityiskohtaiset tiedot
  automatisoitujen seuranta-
  ja päätöksentekojärjestelmiensä toiminnasta sekä työoloihin liittyvät algoritmit. Niiltä ei pitäisi edellyttää, että ne julkistavat
  muuta yksityiskohtaista tietoa, joka sisältää liikesalaisuuksia tai on suojattu teollis- ja tekijänoikeuksien nojalla.

Näiden
  seikkojen huomioon ottaminen ei kuitenkaan saisi johtaa siihen, että kaikkia tässä direktiivissä edellytettyjä tietoja kieltäydytään toimittamasta.

Viimeksi mainittujen
  seikkojen huomioon ottaminen ei kuitenkaan saisi johtaa siihen, että kaikkia tässä direktiivissä edellytettyjä tietoja kieltäydytään toimittamasta.

Perustelu

Liikesalaisuudet tai teollis- ja tekijänoikeudet eivät saa estää direktiivin asianmukaista täytäntöönpanoa, eikä niihin vedoten saa olla mahdollista kiertää tiettyjä säännöksiä, etenkään algoritmijohtamista koskevan III luvun ja alustojen läpinäkyvyyttä koskevan IV luvun säännöksiä.

Muutosehdotus 8

I luku – Yleiset säännökset, 1 artikla – Kohde ja soveltamisala, 2 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Tässä direktiivissä säädetään vähimmäisoikeuksista, jotka koskevat unionissa kaikkia alustatyötä tekeviä henkilöitä, joilla on tai joilla tosiseikkojen arvioinnin perusteella voidaan katsoa olevan jäsenvaltioissa voimassa olevassa lainsäädännössä, työehtosopimuksissa tai käytännöissä määritelty työsopimus tai työsuhde, unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntö huomioon ottaen. | Tässä direktiivissä säädetään vähimmäisoikeuksista, jotka koskevat unionissa kaikkia alustatyötä tekeviä henkilöitä, joilla on tai joilla tosiseikkojen arvioinnin perusteella voidaan katsoa olevan jäsenvaltioissa voimassa olevassa lainsäädännössä, työehtosopimuksissa tai käytännöissä määritelty työsopimus tai työsuhde, unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntö huomioon ottaen. |
| Tässä direktiivissä säädettyjä oikeuksia, jotka koskevat luonnollisten henkilöiden suojelua henkilötietojen käsittelyssä algoritmijohtamisen yhteydessä, sovelletaan 10 artiklan mukaisesti myös kaikkiin unionissa alustatyötä tekeviin henkilöihin,
  joilla ei ole työsopimusta tai työsuhdetta
  . | Tässä direktiivissä säädettyjä oikeuksia, jotka koskevat luonnollisten henkilöiden suojelua henkilötietojen käsittelyssä algoritmijohtamisen yhteydessä, sovelletaan 10 artiklan mukaisesti myös kaikkiin unionissa alustatyötä tekeviin henkilöihin,
  jotka ovat aidosti itsenäisiä ammatinharjoittajia
  . |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Tässä direktiivissä säädetään vähimmäisoikeuksista, jotka koskevat unionissa kaikkia alustatyötä tekeviä henkilöitä, joilla on tai joilla tosiseikkojen arvioinnin perusteella voidaan katsoa olevan jäsenvaltioissa voimassa olevassa lainsäädännössä, työehtosopimuksissa tai käytännöissä määritelty työsopimus tai työsuhde, unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntö huomioon ottaen.

Tässä direktiivissä säädetään vähimmäisoikeuksista, jotka koskevat unionissa kaikkia alustatyötä tekeviä henkilöitä, joilla on tai joilla tosiseikkojen arvioinnin perusteella voidaan katsoa olevan jäsenvaltioissa voimassa olevassa lainsäädännössä, työehtosopimuksissa tai käytännöissä määritelty työsopimus tai työsuhde, unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntö huomioon ottaen.

Tässä direktiivissä säädettyjä oikeuksia, jotka koskevat luonnollisten henkilöiden suojelua henkilötietojen käsittelyssä algoritmijohtamisen yhteydessä, sovelletaan 10 artiklan mukaisesti myös kaikkiin unionissa alustatyötä tekeviin henkilöihin,
  joilla ei ole työsopimusta tai työsuhdetta
  .

Tässä direktiivissä säädettyjä oikeuksia, jotka koskevat luonnollisten henkilöiden suojelua henkilötietojen käsittelyssä algoritmijohtamisen yhteydessä, sovelletaan 10 artiklan mukaisesti myös kaikkiin unionissa alustatyötä tekeviin henkilöihin,
  jotka ovat aidosti itsenäisiä ammatinharjoittajia
  .

Perustelu

Yksi direktiivin tavoitteista on mahdollistaa työntekijöiden aseman määrittäminen oikein itsenäisinä ammatinharjoittajina tai palkattuina työntekijöinä.

Muutosehdotus 9

I luku, 2 artikla – Määritelmät, 1 kohdan 5 alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| ”edustajilla” kansallisen lainsäädännön tai käytäntöjen mukaisia
  työntekijä
  järjestöjä tai työntekijöiden edustajia tai molempia; | ”edustajilla” kansallisen lainsäädännön tai käytäntöjen mukaisia
  ammatti
  järjestöjä tai työntekijöiden edustajia tai molempia; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

”edustajilla” kansallisen lainsäädännön tai käytäntöjen mukaisia
  työntekijä
  järjestöjä tai työntekijöiden edustajia tai molempia;

”edustajilla” kansallisen lainsäädännön tai käytäntöjen mukaisia
  ammatti
  järjestöjä tai työntekijöiden edustajia tai molempia;

Perustelu

Ammattijärjestöt hoitavat ensiarvoisen tärkeää tehtävää työntekijöiden oikeuksien puolustajina, ja ne tulee mainita direktiivissä erikseen.

Muutosehdotus 10

I luku, 2 artikla – Määritelmät, 2 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Edellä 1 kohdan 1 alakohdassa vahvistettuun työtä välittävien digitaalisten alustojen määritelmään eivät kuulu sellaisen palvelun tarjoajat, joissa ensisijaisena tarkoituksena on omaisuuden hyödyntäminen tai jakaminen.
  Määritelmä on rajattava
  sellaisen palvelun tarjoajiin, jo
  i
  ssa yksityishenkilön tekemän työn organisointi
  ei ole pelkästään vähäinen ja puhtaasti täydentävä
  osa. | Edellä 1 kohdan 1 alakohdassa vahvistettuun työtä välittävien digitaalisten alustojen määritelmään eivät kuulu sellaisen palvelun tarjoajat, joissa ensisijaisena tarkoituksena on omaisuuden hyödyntäminen tai jakaminen.
  Määritelmää sovelletaan
  sellaisen palvelun tarjoajiin,
  oheispalvelut mukaan luettuina,
  jossa yksityishenkilön tekemän työn organisointi
  on palvelun välttämätön ja keskeinen
  osa. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Edellä 1 kohdan 1 alakohdassa vahvistettuun työtä välittävien digitaalisten alustojen määritelmään eivät kuulu sellaisen palvelun tarjoajat, joissa ensisijaisena tarkoituksena on omaisuuden hyödyntäminen tai jakaminen.
  Määritelmä on rajattava
  sellaisen palvelun tarjoajiin, jo
  i
  ssa yksityishenkilön tekemän työn organisointi
  ei ole pelkästään vähäinen ja puhtaasti täydentävä
  osa.

Edellä 1 kohdan 1 alakohdassa vahvistettuun työtä välittävien digitaalisten alustojen määritelmään eivät kuulu sellaisen palvelun tarjoajat, joissa ensisijaisena tarkoituksena on omaisuuden hyödyntäminen tai jakaminen.
  Määritelmää sovelletaan
  sellaisen palvelun tarjoajiin,
  oheispalvelut mukaan luettuina,
  jossa yksityishenkilön tekemän työn organisointi
  on palvelun välttämätön ja keskeinen
  osa.

Perustelu

Tavoitteena on varmistaa johdonmukaisuus johdanto-osan 18 kappaleen kanssa sekä se, että välttämättömät ja keskeiset oheispalvelut, joihin liittyy yksityishenkilöiden tekemää työtä, voivat kuulua direktiivin soveltamisalaan, jos ne tilataan alustan kautta.

Muutosehdotus 11

II luku, 4 artikla – Oikeudellinen olettama, 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Työtä välittävän digitaalisen alustan, jolla on 2 kohdassa tarkoitettua määräysvaltaa työn tekemiseen, ja alustatyötä kyseisen alustan välityksellä tekevän henkilön välinen sopimussuhde on oikeudellisesti oletettava työsuhteeksi. Tätä varten jäsenvaltioiden on perustettava toimenpidekehys omien kansallisten oikeus- ja tuomioistuinjärjestelmiensä mukaisesti. | Työtä välittävän digitaalisen alustan, jolla on 2 kohdassa tarkoitettua määräysvaltaa työn tekemiseen, ja alustatyötä kyseisen alustan välityksellä tekevän henkilön välinen sopimussuhde on oikeudellisesti oletettava työsuhteeksi. Tätä varten jäsenvaltioiden on perustettava toimenpidekehys omien kansallisten oikeus- ja tuomioistuinjärjestelmiensä mukaisesti. |
| Oikeudellista olettamaa sovelletaan kaikissa kyseeseen tulevissa hallinnollisissa ja oikeudellisissa menettelyissä. Toimivaltaisten viranomaisten, jotka todentavat asiaa koskevan lainsäädännön noudattamisen tai valvovat sen täytäntöönpanoa, on
  voitava luottaa tähän olettamaan
  . | Oikeudellista olettamaa sovelletaan kaikissa kyseeseen tulevissa hallinnollisissa ja oikeudellisissa menettelyissä. Toimivaltaisten viranomaisten, jotka todentavat asiaa koskevan lainsäädännön noudattamisen tai valvovat sen täytäntöönpanoa, on
  lähdettävä tästä olettamasta, kun sopimussuhdetta arvioidaan ja se määritellään kansallisella tasolla
  . |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Työtä välittävän digitaalisen alustan, jolla on 2 kohdassa tarkoitettua määräysvaltaa työn tekemiseen, ja alustatyötä kyseisen alustan välityksellä tekevän henkilön välinen sopimussuhde on oikeudellisesti oletettava työsuhteeksi. Tätä varten jäsenvaltioiden on perustettava toimenpidekehys omien kansallisten oikeus- ja tuomioistuinjärjestelmiensä mukaisesti.

Työtä välittävän digitaalisen alustan, jolla on 2 kohdassa tarkoitettua määräysvaltaa työn tekemiseen, ja alustatyötä kyseisen alustan välityksellä tekevän henkilön välinen sopimussuhde on oikeudellisesti oletettava työsuhteeksi. Tätä varten jäsenvaltioiden on perustettava toimenpidekehys omien kansallisten oikeus- ja tuomioistuinjärjestelmiensä mukaisesti.

Oikeudellista olettamaa sovelletaan kaikissa kyseeseen tulevissa hallinnollisissa ja oikeudellisissa menettelyissä. Toimivaltaisten viranomaisten, jotka todentavat asiaa koskevan lainsäädännön noudattamisen tai valvovat sen täytäntöönpanoa, on
  voitava luottaa tähän olettamaan
  .

Oikeudellista olettamaa sovelletaan kaikissa kyseeseen tulevissa hallinnollisissa ja oikeudellisissa menettelyissä. Toimivaltaisten viranomaisten, jotka todentavat asiaa koskevan lainsäädännön noudattamisen tai valvovat sen täytäntöönpanoa, on
  lähdettävä tästä olettamasta, kun sopimussuhdetta arvioidaan ja se määritellään kansallisella tasolla
  .

Perustelu

Vaikka jäsenvaltiot ovat viime kädessä vastuussa sopimussuhteen arvioinnista ja määrittelystä ja ne voivat perustaa direktiivin täytäntöönpanoon liittyvän toimenpidekehyksen omien kansallisten oikeus- ja tuomioistuinjärjestelmiensä mukaisesti, olettaman käyttö ei ole valinnaista. Juuri sen avulla voidaan arvioida, miten työtä välittävän digitaalisen alustan ja sen kautta työtä tekevän henkilön välinen sopimussuhde tulee luokitella, mikä on yksi direktiivin päätavoitteista.

Muutosehdotus 12

II luku, 4 artikla – Oikeudellinen olettama, 2 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| On katsottava, että 1 kohdassa tarkoitettu määräysvalta työn tekemiseen tarkoittaa, että vähintään
  kaksi
  seuraavista ehdoista täyttyy: | On katsottava, että 1 kohdassa tarkoitettu määräysvalta työn tekemiseen tarkoittaa, että vähintään
  yksi
  seuraavista ehdoista täyttyy: |
| (a) | korvauksen tason tosiasiallinen määrittäminen tai sen ylärajan asettaminen; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

On katsottava, että 1 kohdassa tarkoitettu määräysvalta työn tekemiseen tarkoittaa, että vähintään
  kaksi
  seuraavista ehdoista täyttyy:

On katsottava, että 1 kohdassa tarkoitettu määräysvalta työn tekemiseen tarkoittaa, että vähintään
  yksi
  seuraavista ehdoista täyttyy:

(a)

korvauksen tason tosiasiallinen määrittäminen tai sen ylärajan asettaminen;

| (a) | korvauksen tason
  tai palvelun hinnan
  tosiasiallinen määrittäminen tai sen ylärajan asettaminen; |
| --- | --- |

(a)

korvauksen tason
  tai palvelun hinnan
  tosiasiallinen määrittäminen tai sen ylärajan asettaminen;

| (b) | ulkoista olemusta, käyttäytymistä palvelun vastaanottajaa kohtaan tai työn suorittamista koskevien sitovien erityissääntöjen noudattamisen edellyttäminen alustatyötä tekevältä henkilöltä; |
| --- | --- |

(b)

ulkoista olemusta, käyttäytymistä palvelun vastaanottajaa kohtaan tai työn suorittamista koskevien sitovien erityissääntöjen noudattamisen edellyttäminen alustatyötä tekevältä henkilöltä;

| (b) | ulkoista olemusta, käyttäytymistä palvelun vastaanottajaa kohtaan tai työn suorittamista koskevien sitovien erityissääntöjen noudattamisen edellyttäminen alustatyötä tekevältä henkilöltä; |
| --- | --- |

(b)

ulkoista olemusta, käyttäytymistä palvelun vastaanottajaa kohtaan tai työn suorittamista koskevien sitovien erityissääntöjen noudattamisen edellyttäminen alustatyötä tekevältä henkilöltä;

| (c) | työn tekemisen valvonta tai työn tulosten laadun todentaminen, myös sähköisillä välineillä; |
| --- | --- |

(c)

työn tekemisen valvonta tai työn tulosten laadun todentaminen, myös sähköisillä välineillä;

| (c) | työn tekemisen valvonta tai työn tulosten laadun todentaminen, myös sähköisillä välineillä; |
| --- | --- |

(c)

työn tekemisen valvonta tai työn tulosten laadun todentaminen, myös sähköisillä välineillä;

| (d) | työn organisointivapauden tosiasiallinen rajoittaminen, myös seuraamusten avulla, mikä koskee etenkin vapautta valita työaikansa tai poissaolojaksonsa, hyväksyä tai hylätä työtehtäviä tai käyttää alihankkijoita tai sijaisia; |
| --- | --- |

(d)

työn organisointivapauden tosiasiallinen rajoittaminen, myös seuraamusten avulla, mikä koskee etenkin vapautta valita työaikansa tai poissaolojaksonsa, hyväksyä tai hylätä työtehtäviä tai käyttää alihankkijoita tai sijaisia;

| (d) | työn organisointivapauden tosiasiallinen rajoittaminen
  määrittämällä tulevien työtarjousten saajien etusijajärjestys
  , myös seuraamusten avulla, mikä koskee etenkin vapautta valita työaikansa
  , työskentelytahtinsa
  tai poissaolojaksonsa, hyväksyä tai hylätä työtehtäviä tai käyttää alihankkijoita tai sijaisia; |
| --- | --- |

(d)

työn organisointivapauden tosiasiallinen rajoittaminen
  määrittämällä tulevien työtarjousten saajien etusijajärjestys
  , myös seuraamusten avulla, mikä koskee etenkin vapautta valita työaikansa
  , työskentelytahtinsa
  tai poissaolojaksonsa, hyväksyä tai hylätä työtehtäviä tai käyttää alihankkijoita tai sijaisia;

| (e) | asiakaskunnan hankkimisen tai ulkopuolisille tahoille työn tekemisen tosiasiallinen rajoittaminen. |
| --- | --- |

(e)

asiakaskunnan hankkimisen tai ulkopuolisille tahoille työn tekemisen tosiasiallinen rajoittaminen.

| (e) | asiakaskunnan hankkimisen
  rajoittaminen, alustan asiakkaat mukaan luettuina,
  tai ulkopuolisille tahoille työn tekemisen tosiasiallinen rajoittaminen. |
| --- | --- |

(e)

asiakaskunnan hankkimisen
  rajoittaminen, alustan asiakkaat mukaan luettuina,
  tai ulkopuolisille tahoille työn tekemisen tosiasiallinen rajoittaminen.

Ehtojen luetteloa voidaan täydentää muilla käytännöillä, joiden katsotaan kansallisen lainsäädännön, oikeuskäytännön tai vakiintuneen tavan mukaan olevan työn tekemisen valvontaa.

Perustelu

Kun työtä välittävät digitaaliset alustat määräävät työn tekemisen tietyistä osatekijöistä, ne toimivat samoin kuin työnantaja toimii työsuhteessa. Ohjaus ja määräysvalta, eli lakiin perustuva alisteinen asema, on keskeinen osa työsuhteen määritelmää jäsenvaltioissa sekä unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä. Jokainen 4 artiklassa lueteltu kriteeri kuvastaa itsessään jotakin ohjauksen ja määräysvallan osatekijää, ja työnantajaolettaman syntymiseen on riitettävä, että yksikin niistä täyttyy. Työntekijä tai työnantaja voi tarvittaessa kiistää työnantajaolettaman.

Ensimmäisessä kriteerissä palvelun hinnan määrittäminen tai rajoittaminen vastaa työntekijän saaman korvauksen tason määrittämistä tai rajoittamista, olipa työntekijän ammattiasema mikä tahansa.

Neljännessä kriteerissä työtehtävästä kieltäytyminen ja työntekijöiden käytettävissäolo ja työajat vaikuttavat joillakin alustoilla siihen, kenelle tulevia työtarjouksia osoitetaan. Alustat voivat näin määrätä epäsuorasti, millä tavoin niiden kautta työskentelevät henkilöt organisoivat työnsä, ja rajoittaa näillä henkilöillä itsenäisinä ammatinharjoittajina olevaa vapautta järjestää työaikansa. Itsenäiset ammatinharjoittajat voivat myös valita vapaasti prioriteettinsa ja taukonsa ja siten määrittää työskentelytahtinsa. Jos tätä mahdollisuutta rajoitetaan, alusta toimii kuten työnantaja.

Viidennestä kriteeristä todettakoon, että mahdollisuus solmia liikesuhde asiakkaaseen kuuluu erottamattomasti itsenäiseen ammatinharjoittamiseen. Jos tätä mahdollisuutta rajoitetaan ja alustalla on kaupallinen yksinoikeus asiakaskuntaansa, se toimii kuten työnantaja. Kriteerien luettelo ei ole tyhjentävä.

Muutosehdotus 13

II luku, 4 artikla – Oikeudellinen olettama, 3 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltioiden on tukitoimenpiteillä varmistettava 1 kohdassa tarkoitetun oikeudellisen olettaman tosiasiallinen täytäntöönpano, mutta otettava kuitenkin huomioon startup-yrityksiin kohdistuva vaikutus, vältettävä laajentamasta olettamaa aidosti itsenäisiin ammatinharjoittajiin ja tuettava työtä välittävien digitaalisten alustojen kestävää kasvua. Jäsenvaltioiden on erityisesti | Jäsenvaltioiden on tukitoimenpiteillä varmistettava 1 kohdassa tarkoitetun oikeudellisen olettaman tosiasiallinen täytäntöönpano, mutta otettava kuitenkin huomioon startup-yrityksiin kohdistuva vaikutus, vältettävä laajentamasta olettamaa aidosti itsenäisiin ammatinharjoittajiin
  , kunnioitettava kaikilta osin työmarkkinaosapuolten riippumattomuutta
  ja tuettava työtä välittävien digitaalisten alustojen kestävää kasvua. Jäsenvaltioiden on erityisesti |
| (a) | varmistettava, että oikeudellisen olettaman soveltamista koskevat tiedot asetetaan julkisesti saataville selkeällä, kattavalla ja helposti saatavilla olevalla tavalla; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jäsenvaltioiden on tukitoimenpiteillä varmistettava 1 kohdassa tarkoitetun oikeudellisen olettaman tosiasiallinen täytäntöönpano, mutta otettava kuitenkin huomioon startup-yrityksiin kohdistuva vaikutus, vältettävä laajentamasta olettamaa aidosti itsenäisiin ammatinharjoittajiin ja tuettava työtä välittävien digitaalisten alustojen kestävää kasvua. Jäsenvaltioiden on erityisesti

Jäsenvaltioiden on tukitoimenpiteillä varmistettava 1 kohdassa tarkoitetun oikeudellisen olettaman tosiasiallinen täytäntöönpano, mutta otettava kuitenkin huomioon startup-yrityksiin kohdistuva vaikutus, vältettävä laajentamasta olettamaa aidosti itsenäisiin ammatinharjoittajiin
  , kunnioitettava kaikilta osin työmarkkinaosapuolten riippumattomuutta
  ja tuettava työtä välittävien digitaalisten alustojen kestävää kasvua. Jäsenvaltioiden on erityisesti

(a)

varmistettava, että oikeudellisen olettaman soveltamista koskevat tiedot asetetaan julkisesti saataville selkeällä, kattavalla ja helposti saatavilla olevalla tavalla;

| (a) | varmistettava, että oikeudellisen olettaman soveltamista koskevat tiedot asetetaan julkisesti saataville selkeällä, kattavalla ja helposti saatavilla olevalla tavalla; |
| --- | --- |

(a)

varmistettava, että oikeudellisen olettaman soveltamista koskevat tiedot asetetaan julkisesti saataville selkeällä, kattavalla ja helposti saatavilla olevalla tavalla;

| (b) | laadittava ohjeita työtä välittäville digitaalisille alustoille, alustatyötä tekeville henkilöille ja työmarkkinaosapuolille, jotta nämä ymmärtävät oikeudellisen olettaman ja voivat panna sen täytäntöön, myös 5 artiklan mukaisia olettaman kumoamismenettelyitä koskevia ohjeita; |
| --- | --- |

(b)

laadittava ohjeita työtä välittäville digitaalisille alustoille, alustatyötä tekeville henkilöille ja työmarkkinaosapuolille, jotta nämä ymmärtävät oikeudellisen olettaman ja voivat panna sen täytäntöön, myös 5 artiklan mukaisia olettaman kumoamismenettelyitä koskevia ohjeita;

| (b) | laadittava ohjeita työtä välittäville digitaalisille alustoille, alustatyötä tekeville henkilöille ja työmarkkinaosapuolille, jotta nämä ymmärtävät oikeudellisen olettaman ja voivat panna sen täytäntöön, myös 5 artiklan mukaisia olettaman kumoamismenettelyitä koskevia ohjeita; |
| --- | --- |

(b)

laadittava ohjeita työtä välittäville digitaalisille alustoille, alustatyötä tekeville henkilöille ja työmarkkinaosapuolille, jotta nämä ymmärtävät oikeudellisen olettaman ja voivat panna sen täytäntöön, myös 5 artiklan mukaisia olettaman kumoamismenettelyitä koskevia ohjeita;

| (c) | laadittava ohjeita valvontaviranomaisille, jotta ne voivat ennakoivasti kohdentaa toimintansa sääntöjä rikkoviin työtä välittäviin digitaalisiin alustoihin; |
| --- | --- |

(c)

laadittava ohjeita valvontaviranomaisille, jotta ne voivat ennakoivasti kohdentaa toimintansa sääntöjä rikkoviin työtä välittäviin digitaalisiin alustoihin;

| (c) | laadittava ohjeita työtä välittäville digitaalisille alustoille ja alustatyötä tekeville henkilöille sen varmistamiseksi, että ala, jolla toimintaa harjoitetaan, määritetään oikein ja että alan lainsäädäntöä ja työehtosopimuksia voidaan soveltaa kaikilta osin; |
| --- | --- |

(c)

laadittava ohjeita työtä välittäville digitaalisille alustoille ja alustatyötä tekeville henkilöille sen varmistamiseksi, että ala, jolla toimintaa harjoitetaan, määritetään oikein ja että alan lainsäädäntöä ja työehtosopimuksia voidaan soveltaa kaikilta osin;

| (d) | tehostettava työsuojeluviranomaisten tai työlainsäädännön täytäntöönpanosta vastaavien elinten suorittamaa valvontaa ja paikalla tehtäviä tarkastuksia, mutta varmistettava kuitenkin, että tällainen valvonta ja tarkastukset ovat oikeasuhteisia ja syrjimättömiä. |
| --- | --- |

(d)

tehostettava työsuojeluviranomaisten tai työlainsäädännön täytäntöönpanosta vastaavien elinten suorittamaa valvontaa ja paikalla tehtäviä tarkastuksia, mutta varmistettava kuitenkin, että tällainen valvonta ja tarkastukset ovat oikeasuhteisia ja syrjimättömiä.

| (d) | laadittava ohjeita valvontaviranomaisille, jotta ne voivat ennakoivasti kohdentaa toimintansa sääntöjä rikkoviin työtä välittäviin digitaalisiin alustoihin
  ja asettaa nämä syytteeseen
  ; |
| --- | --- |

(d)

laadittava ohjeita valvontaviranomaisille, jotta ne voivat ennakoivasti kohdentaa toimintansa sääntöjä rikkoviin työtä välittäviin digitaalisiin alustoihin
  ja asettaa nämä syytteeseen
  ;

| (e) | tehostettava työsuojeluviranomaisten tai työlainsäädännön täytäntöönpanosta vastaavien elinten suorittamaa valvontaa ja paikalla tehtäviä tarkastuksia, mutta varmistettava kuitenkin, että
  valvontaviranomaisilla on riittävästi henkilöstöä ja tarvittava koulutus, jotta ne pystyvät huolehtimaan siitä, että
  tällainen valvonta ja tarkastukset ovat
  tehokkaita,
  oikeasuhteisia ja syrjimättömiä. |
| --- | --- |

(e)

tehostettava työsuojeluviranomaisten tai työlainsäädännön täytäntöönpanosta vastaavien elinten suorittamaa valvontaa ja paikalla tehtäviä tarkastuksia, mutta varmistettava kuitenkin, että
  valvontaviranomaisilla on riittävästi henkilöstöä ja tarvittava koulutus, jotta ne pystyvät huolehtimaan siitä, että
  tällainen valvonta ja tarkastukset ovat
  tehokkaita,
  oikeasuhteisia ja syrjimättömiä.

Perustelu

Jotta asianomaisille osapuolille voidaan taata oikeusvarmuus ja avoimuus, on olennaisen tärkeää, että olettaman yhteydessä ilmenee työnantajan, työntekijän tai itsenäisen ammatinharjoittajan aseman lisäksi selvästi, mitä lainsäädäntöä ja työehtosopimusmääräyksiä työntekijöihin ja alustaan sovelletaan työmarkkinaosapuolten riippumattomuutta kaikilta osin kunnioittaen. Valvontaviranomaisten olisi myös voitava käynnistää oikeudellisia menettelyjä sääntöjä rikkovia työtä välittäviä digitaalisia alustoja vastaan.

Alustatyö voi lisäksi olla maantieteellisesti ja ajallisesti hyvin hajautunutta, mikä voi vaikeuttaa sen valvontaa, jos henkilöstöä on vähän. Tällainen valvonta voi myös edellyttää erityistä tietämystä alustan toiminnasta, ja toimivaltaisten viranomaisten on saatava sitä koskevaa koulutusta voidakseen hoitaa tehtävänsä siten, että se on tuottaa hyviä tuloksia.

Muutosehdotus 14

II luku, 5 artikla – Mahdollisuus kumota oikeudellinen olettama

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikilla osapuolilla on mahdollisuus saada 4 artiklassa tarkoitettu oikeudellinen olettama kumottua oikeudellisissa tai hallinnollisissa menettelyissä tai molemmissa. | Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikilla osapuolilla on mahdollisuus saada 4 artiklassa tarkoitettu oikeudellinen olettama kumottua oikeudellisissa tai hallinnollisissa menettelyissä tai molemmissa. |
| Jos työtä välittävä digitaalinen alusta väittää, että kyseinen sopimussuhde ei ole kyseisessä jäsenvaltiossa voimassa olevassa lainsäädännössä, työehtosopimuksissa tai käytännöissä, unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntö huomioon ottaen, määritelty työsuhde, todistustaakka asiassa on työtä välittävällä digitaalisella alustalla. Tällaisella menettelyllä ei ole lykkäävää vaikutusta oikeudellisen olettaman soveltamiseen. | Jos työtä välittävä digitaalinen alusta väittää, että kyseinen sopimussuhde ei ole kyseisessä jäsenvaltiossa voimassa olevassa lainsäädännössä, työehtosopimuksissa tai käytännöissä, unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntö huomioon ottaen, määritelty työsuhde, todistustaakka asiassa on työtä välittävällä digitaalisella alustalla.
  Alustan on tällöin osoitettava, millä perusteella sopimussuhdetta, jossa sen katsotaan 4 artiklan nojalla olevan työnantaja, ei voida luokitella työsuhteeksi.
  Tällaisella menettelyllä ei ole lykkäävää vaikutusta oikeudellisen olettaman soveltamiseen. |
| Jos alustatyötä tekevä henkilö väittää, että kyseinen sopimussuhde ei ole kyseisessä jäsenvaltiossa voimassa olevassa lainsäädännössä, työehtosopimuksissa tai käytännöissä, unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntö huomioon ottaen, määritelty työsuhde, työtä välittävältä digitaaliselta alustalta on edellytettävä, että tämä avustaa menettelyn asianmukaisessa ratkaisemisessa erityisesti toimittamalla kaikki hallussaan olevat merkitykselliset tiedot. | Jos alustatyötä tekevä henkilö väittää, että kyseinen sopimussuhde ei ole kyseisessä jäsenvaltiossa voimassa olevassa lainsäädännössä, työehtosopimuksissa tai käytännöissä, unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntö huomioon ottaen, määritelty työsuhde, työtä välittävältä digitaaliselta alustalta on edellytettävä, että tämä avustaa menettelyn asianmukaisessa ratkaisemisessa erityisesti toimittamalla kaikki hallussaan olevat merkitykselliset tiedot. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikilla osapuolilla on mahdollisuus saada 4 artiklassa tarkoitettu oikeudellinen olettama kumottua oikeudellisissa tai hallinnollisissa menettelyissä tai molemmissa.

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikilla osapuolilla on mahdollisuus saada 4 artiklassa tarkoitettu oikeudellinen olettama kumottua oikeudellisissa tai hallinnollisissa menettelyissä tai molemmissa.

Jos työtä välittävä digitaalinen alusta väittää, että kyseinen sopimussuhde ei ole kyseisessä jäsenvaltiossa voimassa olevassa lainsäädännössä, työehtosopimuksissa tai käytännöissä, unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntö huomioon ottaen, määritelty työsuhde, todistustaakka asiassa on työtä välittävällä digitaalisella alustalla. Tällaisella menettelyllä ei ole lykkäävää vaikutusta oikeudellisen olettaman soveltamiseen.

Jos työtä välittävä digitaalinen alusta väittää, että kyseinen sopimussuhde ei ole kyseisessä jäsenvaltiossa voimassa olevassa lainsäädännössä, työehtosopimuksissa tai käytännöissä, unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntö huomioon ottaen, määritelty työsuhde, todistustaakka asiassa on työtä välittävällä digitaalisella alustalla.
  Alustan on tällöin osoitettava, millä perusteella sopimussuhdetta, jossa sen katsotaan 4 artiklan nojalla olevan työnantaja, ei voida luokitella työsuhteeksi.
  Tällaisella menettelyllä ei ole lykkäävää vaikutusta oikeudellisen olettaman soveltamiseen.

Jos alustatyötä tekevä henkilö väittää, että kyseinen sopimussuhde ei ole kyseisessä jäsenvaltiossa voimassa olevassa lainsäädännössä, työehtosopimuksissa tai käytännöissä, unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntö huomioon ottaen, määritelty työsuhde, työtä välittävältä digitaaliselta alustalta on edellytettävä, että tämä avustaa menettelyn asianmukaisessa ratkaisemisessa erityisesti toimittamalla kaikki hallussaan olevat merkitykselliset tiedot.

Jos alustatyötä tekevä henkilö väittää, että kyseinen sopimussuhde ei ole kyseisessä jäsenvaltiossa voimassa olevassa lainsäädännössä, työehtosopimuksissa tai käytännöissä, unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntö huomioon ottaen, määritelty työsuhde, työtä välittävältä digitaaliselta alustalta on edellytettävä, että tämä avustaa menettelyn asianmukaisessa ratkaisemisessa erityisesti toimittamalla kaikki hallussaan olevat merkitykselliset tiedot.

Perustelu

Jotta oikeudellinen olettama, josta säädetään 4 artiklassa, toimisi tehokkaasti, on olennaisen tärkeää määritellä yksityiskohtaisesti, millä tavoin se voidaan kumota. Alustan todistustaakkaa on näin ollen vahvistettava, eikä se saa heikentää millään tavoin itse oikeudellista olettamaa.

Muutosehdotus 15

III luku – Algoritmijohtaminen, 6 artikla – Automatisoitujen seuranta- ja päätöksentekojärjestelmien läpinäkyvyys ja käyttö, 3 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Työtä välittävien digitaalisten alustojen on annettava 2 kohdassa tarkoitetut tiedot asiakirjana, joka voi olla sähköisessä muodossa. Niiden on toimitettava nämä tiedot viimeistään ensimmäisenä työpäivänä ja tietojen muuttuessa merkittävästi sekä aina alustatyöntekijöiden pyynnöstä. Tiedot on esitettävä tiiviissä, avoimessa, ymmärrettävässä ja helposti saatavilla olevassa muodossa käyttämällä selkeää ja yksinkertaista kieltä. | Työtä välittävien digitaalisten alustojen on annettava 2 kohdassa tarkoitetut tiedot asiakirjana, joka voi olla sähköisessä muodossa. Niiden on toimitettava nämä tiedot viimeistään ensimmäisenä työpäivänä ja tietojen muuttuessa merkittävästi sekä aina alustatyöntekijöiden pyynnöstä. Tiedot on esitettävä tiiviissä, avoimessa, ymmärrettävässä ja helposti saatavilla olevassa muodossa
  sen jäsenvaltion virallisilla kielillä, jossa työntekijä harjoittaa toimintaansa,
  käyttämällä selkeää ja yksinkertaista kieltä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Työtä välittävien digitaalisten alustojen on annettava 2 kohdassa tarkoitetut tiedot asiakirjana, joka voi olla sähköisessä muodossa. Niiden on toimitettava nämä tiedot viimeistään ensimmäisenä työpäivänä ja tietojen muuttuessa merkittävästi sekä aina alustatyöntekijöiden pyynnöstä. Tiedot on esitettävä tiiviissä, avoimessa, ymmärrettävässä ja helposti saatavilla olevassa muodossa käyttämällä selkeää ja yksinkertaista kieltä.

Työtä välittävien digitaalisten alustojen on annettava 2 kohdassa tarkoitetut tiedot asiakirjana, joka voi olla sähköisessä muodossa. Niiden on toimitettava nämä tiedot viimeistään ensimmäisenä työpäivänä ja tietojen muuttuessa merkittävästi sekä aina alustatyöntekijöiden pyynnöstä. Tiedot on esitettävä tiiviissä, avoimessa, ymmärrettävässä ja helposti saatavilla olevassa muodossa
  sen jäsenvaltion virallisilla kielillä, jossa työntekijä harjoittaa toimintaansa,
  käyttämällä selkeää ja yksinkertaista kieltä.

Perustelu

Mahdollisuus saada artiklassa tarkoitetut tiedot sen maan virallisilla kielillä, jossa työntekijä harjoittaa toimintaansa, on ensiarvoisen tärkeä, jotta tiedot voidaan ymmärtää oikein.

Muutosehdotus 16

III luku – Algoritmijohtaminen, 6 artikla – Automatisoitujen seuranta- ja päätöksentekojärjestelmien läpinäkyvyys ja käyttö, 5 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 5.   Työtä välittävät digitaaliset alustat eivät saa käsitellä mitään alustatyöntekijöitä koskevia henkilötietoja, jotka eivät ole kiinteästi yhteydessä alustatyöntekijän ja työtä välittävän digitaalisen alustan välisen sopimuksen täyttämiseen ja ehdottoman välttämättömiä sen kannalta. Erityisesti ne eivät saa | 5.   Työtä välittävät digitaaliset alustat eivät saa käsitellä mitään alustatyöntekijöitä koskevia henkilötietoja, jotka eivät ole kiinteästi yhteydessä alustatyöntekijän ja työtä välittävän digitaalisen alustan välisen sopimuksen täyttämiseen ja ehdottoman välttämättömiä sen kannalta. Erityisesti ne eivät saa |
| (a) | käsitellä mitään henkilötietoja, jotka koskevat alustatyöntekijän emotionaalista tai psykologista tilaa; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

5.   Työtä välittävät digitaaliset alustat eivät saa käsitellä mitään alustatyöntekijöitä koskevia henkilötietoja, jotka eivät ole kiinteästi yhteydessä alustatyöntekijän ja työtä välittävän digitaalisen alustan välisen sopimuksen täyttämiseen ja ehdottoman välttämättömiä sen kannalta. Erityisesti ne eivät saa

5.   Työtä välittävät digitaaliset alustat eivät saa käsitellä mitään alustatyöntekijöitä koskevia henkilötietoja, jotka eivät ole kiinteästi yhteydessä alustatyöntekijän ja työtä välittävän digitaalisen alustan välisen sopimuksen täyttämiseen ja ehdottoman välttämättömiä sen kannalta. Erityisesti ne eivät saa

(a)

käsitellä mitään henkilötietoja, jotka koskevat alustatyöntekijän emotionaalista tai psykologista tilaa;

| (a) | käsitellä mitään henkilötietoja, jotka koskevat alustatyöntekijän emotionaalista tai psykologista tilaa; |
| --- | --- |

(a)

käsitellä mitään henkilötietoja, jotka koskevat alustatyöntekijän emotionaalista tai psykologista tilaa;

| (b) | käsitellä mitään henkilötietoja, jotka liittyvät alustatyöntekijän terveyteen, paitsi asetuksen (EU) 2016/679 9 artiklan 2 kohdan b–j alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa; |
| --- | --- |

(b)

käsitellä mitään henkilötietoja, jotka liittyvät alustatyöntekijän terveyteen, paitsi asetuksen (EU) 2016/679 9 artiklan 2 kohdan b–j alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa;

| (b) | käsitellä mitään henkilötietoja, jotka liittyvät alustatyöntekijän terveyteen, paitsi asetuksen (EU) 2016/679 9 artiklan 2 kohdan b–j alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa; |
| --- | --- |

(b)

käsitellä mitään henkilötietoja, jotka liittyvät alustatyöntekijän terveyteen, paitsi asetuksen (EU) 2016/679 9 artiklan 2 kohdan b–j alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa;

| (c) | käsitellä mitään henkilötietoja, jotka liittyvät yksityisiin keskusteluihin, mukaan lukien keskustelut alustatyöntekijöiden edustajien kanssa; |
| --- | --- |

(c)

käsitellä mitään henkilötietoja, jotka liittyvät yksityisiin keskusteluihin, mukaan lukien keskustelut alustatyöntekijöiden edustajien kanssa;

| (c) | käsitellä mitään henkilötietoja, jotka liittyvät yksityisiin keskusteluihin, mukaan lukien keskustelut alustatyöntekijöiden edustajien kanssa; |
| --- | --- |

(c)

käsitellä mitään henkilötietoja, jotka liittyvät yksityisiin keskusteluihin, mukaan lukien keskustelut alustatyöntekijöiden edustajien kanssa;

| (d) | kerätä mitään henkilötietoja silloin kun alustatyöntekijä ei tarjoa alustatyötä tai tee sitä. |
| --- | --- |

(d)

kerätä mitään henkilötietoja silloin kun alustatyöntekijä ei tarjoa alustatyötä tai tee sitä.

| (d) | käyttää mitään kerättyjä tietoja vahvistaakseen tai päätelläkseen henkilön olevan ammattijärjestön jäsen tai osallistuvan ammattijärjestön toimintaan; |
| --- | --- |

(d)

käyttää mitään kerättyjä tietoja vahvistaakseen tai päätelläkseen henkilön olevan ammattijärjestön jäsen tai osallistuvan ammattijärjestön toimintaan;

käyttää mitään kerättyjä tietoja vahvistaakseen tai päätelläkseen henkilön olevan ammattijärjestön jäsen tai osallistuvan ammattijärjestön toimintaan;

| (e) | kerätä mitään henkilötietoja silloin kun alustatyöntekijä ei tarjoa alustatyötä tai tee sitä. |
| --- | --- |

(e)

(e)

kerätä mitään henkilötietoja silloin kun alustatyöntekijä ei tarjoa alustatyötä tai tee sitä.

Perustelu

Perustelu

Sen lisäksi, että kielletään työntekijöiden edustajien kanssa käytyihin keskusteluihin liittyvien tietojen käyttö, on olennaista varmistaa myös, ettei työntekijöiden tietoja käytetä rajoittamaan tai estämään heidän järjestäytymis- ja työtaistelutoimiaan tai rankaisemaan niistä.

Muutosehdotus 17

Muutosehdotus 17

III luku – Algoritmijohtaminen, 7 artikla – Ihmisen suorittama automatisoitujen järjestelmien seuranta, 2 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Neuvoston direktiivin 89/391/ETY ja siihen liittyvien työturvallisuutta ja -terveyttä koskevien direktiivien soveltamista rajoittamatta työtä välittävien digitaalisten alustojen on | Neuvoston direktiivin 89/391/ETY ja siihen liittyvien työturvallisuutta ja -terveyttä koskevien direktiivien soveltamista rajoittamatta työtä välittävien digitaalisten alustojen on |
| (a) | arvioitava riskejä, joita automatisoidut seuranta- ja päätöksentekojärjestelmät aiheuttavat alustatyöntekijöiden turvallisuudelle ja terveydelle, erityisesti mahdollisten työtapaturmien sekä psykososiaalisten ja ergonomisten riskien osalta; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Neuvoston direktiivin 89/391/ETY ja siihen liittyvien työturvallisuutta ja -terveyttä koskevien direktiivien soveltamista rajoittamatta työtä välittävien digitaalisten alustojen on

Neuvoston direktiivin 89/391/ETY ja siihen liittyvien työturvallisuutta ja -terveyttä koskevien direktiivien soveltamista rajoittamatta työtä välittävien digitaalisten alustojen on

(a)

arvioitava riskejä, joita automatisoidut seuranta- ja päätöksentekojärjestelmät aiheuttavat alustatyöntekijöiden turvallisuudelle ja terveydelle, erityisesti mahdollisten työtapaturmien sekä psykososiaalisten ja ergonomisten riskien osalta;

| (a) | arvioitava
  yhteistyössä työntekijöiden tai heidän edustajiensa kanssa ja heitä kuullen
  riskejä, joita automatisoidut seuranta- ja päätöksentekojärjestelmät aiheuttavat alustatyöntekijöiden turvallisuudelle ja terveydelle, erityisesti mahdollisten työtapaturmien sekä psykososiaalisten ja ergonomisten riskien osalta; |
| --- | --- |

(a)

arvioitava
  yhteistyössä työntekijöiden tai heidän edustajiensa kanssa ja heitä kuullen
  riskejä, joita automatisoidut seuranta- ja päätöksentekojärjestelmät aiheuttavat alustatyöntekijöiden turvallisuudelle ja terveydelle, erityisesti mahdollisten työtapaturmien sekä psykososiaalisten ja ergonomisten riskien osalta;

yhteistyössä työntekijöiden tai heidän edustajiensa kanssa ja heitä kuullen

| (b) | arvioitava, ovatko näiden järjestelmien suojatoimet riittäviä havaittuihin riskeihin nähden, kun otetaan huomioon työympäristön erityispiirteet; |
| --- | --- |

(b)

arvioitava, ovatko näiden järjestelmien suojatoimet riittäviä havaittuihin riskeihin nähden, kun otetaan huomioon työympäristön erityispiirteet;

| (b) | arvioitava
  yhteistyössä työntekijöiden tai heidän edustajiensa kanssa ja heitä kuullen
  , ovatko näiden järjestelmien suojatoimet riittäviä havaittuihin riskeihin nähden, kun otetaan huomioon työympäristön erityispiirteet; |
| --- | --- |

(b)

arvioitava
  yhteistyössä työntekijöiden tai heidän edustajiensa kanssa ja heitä kuullen
  , ovatko näiden järjestelmien suojatoimet riittäviä havaittuihin riskeihin nähden, kun otetaan huomioon työympäristön erityispiirteet;

yhteistyössä työntekijöiden tai heidän edustajiensa kanssa ja heitä kuullen

| (c) | otettava käyttöön asianmukaisia ennalta ehkäiseviä ja suojatoimenpiteitä. |
| --- | --- |

(c)

otettava käyttöön asianmukaisia ennalta ehkäiseviä ja suojatoimenpiteitä.

| (c) | otettava käyttöön
  yhteistyössä työntekijöiden tai heidän edustajiensa kanssa ja heitä kuullen
  asianmukaisia ennalta ehkäiseviä ja suojatoimenpiteitä. |
| --- | --- |

(c)

otettava käyttöön
  yhteistyössä työntekijöiden tai heidän edustajiensa kanssa ja heitä kuullen
  asianmukaisia ennalta ehkäiseviä ja suojatoimenpiteitä.

yhteistyössä työntekijöiden tai heidän edustajiensa kanssa ja heitä kuullen

| (d) | Työtä välittävien digitaalisten alustojen on asetettava edellä mainitut tiedot työvoimaviranomaisten, sosiaaliturvaviranomaisten ja muiden toimivaltaisten työterveydestä ja -turvallisuudesta vastaavien viranomaisten saataville sekä alustatyötä tekevien henkilöiden edustajien saataville, kun nämä hoitavat edustuksellisia tehtäviään. |
| --- | --- |

(d)

(d)

Työtä välittävien digitaalisten alustojen on asetettava edellä mainitut tiedot työvoimaviranomaisten, sosiaaliturvaviranomaisten ja muiden toimivaltaisten työterveydestä ja -turvallisuudesta vastaavien viranomaisten saataville sekä alustatyötä tekevien henkilöiden edustajien saataville, kun nämä hoitavat edustuksellisia tehtäviään.

Työtä välittävien digitaalisten alustojen on asetettava edellä mainitut tiedot työvoimaviranomaisten, sosiaaliturvaviranomaisten ja muiden toimivaltaisten työterveydestä ja -turvallisuudesta vastaavien viranomaisten saataville sekä alustatyötä tekevien henkilöiden edustajien saataville, kun nämä hoitavat edustuksellisia tehtäviään.

Perustelu

Perustelu

Työtä välittävien digitaalisten alustojen on oleellisen tärkeää arvioida ja ehkäistä riskejä, joita automatisoidut seuranta- ja päätöksentekojärjestelmät aiheuttavat alustatyöntekijöiden turvallisuudelle ja terveydelle, mutta itsesääntely ei riitä. Työvoimaviranomaisten, sosiaaliturvaviranomaisten ja muiden toimivaltaisten työterveydestä ja -turvallisuudesta vastaavien viranomaisten sekä myös työntekijöiden ja heidän edustajiensa osallistuminen näihin toimiin on aivan yhtä tärkeää.

Muutosehdotus 18

Muutosehdotus 18

III luku – Algoritmijohtaminen, 8 artikla – Ihmisen suorittama merkittävien päätösten arviointi, 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Ihmisen suorittama merkittävien päätösten
  arviointi | Ihmisen suorittama merkittävien päätösten
  valvonta |
| 1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että alustatyöntekijöillä on oikeus saada työtä välittävältä digitaaliselta alustalta selvitys kaikista
  automatisoiduilla päätöksentekojärjestelmillä tai niiden
  tukemana tehdyistä 6 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetuista päätöksistä, jotka vaikuttavat merkittävästi alustatyöntekijän työoloihin. Jäsenvaltioiden on erityisesti varmistettava, että työtä välittävät digitaaliset alustat tarjoavat alustatyöntekijöille mahdollisuuden ottaa yhteyttä työtä välittävän digitaalisen alustan nimeämään yhteyshenkilöön, jonka kanssa he voivat keskustella ja saada selkoa päätökseen johtaneista tosiseikoista, olosuhteista ja syistä. Työtä välittävien digitaalisten alustojen on varmistettava, että tällaisilla yhteyshenkilöillä on tarvittava pätevyys, koulutus ja valtuudet kyseisen tehtävän hoitamiseen. | 1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että alustatyöntekijöillä on oikeus saada työtä välittävältä digitaaliselta alustalta
  sen jäsenvaltion virallisilla kielillä, jossa työntekijä harjoittaa toimintaansa,
  selvitys kaikista
  automatisoidun päätöksentekojärjestelmän
  tukemana tehdyistä 6 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetuista päätöksistä, jotka vaikuttavat merkittävästi alustatyöntekijän työoloihin. Jäsenvaltioiden on erityisesti varmistettava, että työtä välittävät digitaaliset alustat tarjoavat alustatyöntekijöille mahdollisuuden ottaa yhteyttä työtä välittävän digitaalisen alustan nimeämään yhteyshenkilöön, jonka kanssa he voivat keskustella ja saada selkoa päätökseen johtaneista tosiseikoista, olosuhteista ja syistä. Työtä välittävien digitaalisten alustojen on varmistettava, että tällaisilla yhteyshenkilöillä on tarvittava pätevyys, koulutus ja valtuudet kyseisen tehtävän hoitamiseen. |
| Työtä välittävien digitaalisten alustojen on annettava alustatyöntekijälle kirjallinen ilmoitus, jossa esitetään perusteet
  automatisoidulla seuranta- ja päätöksentekojärjestelmällä tai sen
  tukemana tehdyille päätöksille rajoittaa tai sulkea tilapäisesti tai pysyvästi
  alustatyöntekijän käyttäjätili tai
  kieltäytyä maksamasta korvausta alustatyöntekijän tekemästä työstä, sekä päätöksille, jotka koskevat alustatyöntekijän sopimusasemaa, tai muille päätöksille, joilla on vastaavia vaikutuksia. | |
| | Työtä välittävien digitaalisten alustojen on varmistettava, että päätökset rajoittaa alustatyöntekijän käyttäjätiliä tai sulkea se tilapäisesti tai pysyvästi, heikentää tai muuttaa alustatyöntekijän työoloja tai -ehtoja, kuten kieltäytyä maksamasta korvausta alustatyöntekijän tekemästä työstä tai muuttaa tällaista korvausta, sekä päätökset, jotka koskevat alustatyöntekijän sopimusasemaa, ja muut päätökset, joilla on vastaavia vaikutuksia, mukaan luettuina työajan rajoitukset, eivät perustu yksinomaan automaattiseen käsittelyyn.
  Työtä välittävien digitaalisten alustojen on annettava alustatyöntekijälle kirjallinen ilmoitus, jossa esitetään perusteet
  automatisoidun päätöksentekojärjestelmän
  tukemana tehdyille päätöksille rajoittaa
  alustatyöntekijän käyttäjätiliä
  tai sulkea
  se
  tilapäisesti tai pysyvästi
  , muuttaa alustatyöntekijän työoloja tai -ehtoja, kuten
  kieltäytyä maksamasta korvausta alustatyöntekijän tekemästä työstä
  tai muuttaa tällaista korvausta
  , sekä päätöksille, jotka koskevat alustatyöntekijän sopimusasemaa, tai muille päätöksille, joilla on vastaavia vaikutuksia.


  Työtä välittävien digitaalisten alustojen on annettava alustatyöntekijälle sen henkilön yhteystiedot, jonka ne ovat nimenneet yhteyshenkilöksi, jonka kanssa työntekijät voivat keskustella saadakseen selkoa päätökseen johtaneista tosiseikoista, olosuhteista ja syistä.




  Työtä välittävien digitaalisten alustojen on annettava alustatyöntekijälle pyynnöstä tiedot hänen tuottamiensa palvelujen vastaanottajien antamista arvioista ja taattava alustatyöntekijälle myös yleisen tietosuoja-asetuksen (1) mukainen oikeus tulla unohdetuksi ja saada tiedot oikaistua. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Ihmisen suorittama merkittävien päätösten
  arviointi

arviointi

Ihmisen suorittama merkittävien päätösten
  valvonta

valvonta

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että alustatyöntekijöillä on oikeus saada työtä välittävältä digitaaliselta alustalta selvitys kaikista
  automatisoiduilla päätöksentekojärjestelmillä tai niiden
  tukemana tehdyistä 6 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetuista päätöksistä, jotka vaikuttavat merkittävästi alustatyöntekijän työoloihin. Jäsenvaltioiden on erityisesti varmistettava, että työtä välittävät digitaaliset alustat tarjoavat alustatyöntekijöille mahdollisuuden ottaa yhteyttä työtä välittävän digitaalisen alustan nimeämään yhteyshenkilöön, jonka kanssa he voivat keskustella ja saada selkoa päätökseen johtaneista tosiseikoista, olosuhteista ja syistä. Työtä välittävien digitaalisten alustojen on varmistettava, että tällaisilla yhteyshenkilöillä on tarvittava pätevyys, koulutus ja valtuudet kyseisen tehtävän hoitamiseen.

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että alustatyöntekijöillä on oikeus saada työtä välittävältä digitaaliselta alustalta
  sen jäsenvaltion virallisilla kielillä, jossa työntekijä harjoittaa toimintaansa,
  selvitys kaikista
  automatisoidun päätöksentekojärjestelmän
  tukemana tehdyistä 6 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetuista päätöksistä, jotka vaikuttavat merkittävästi alustatyöntekijän työoloihin. Jäsenvaltioiden on erityisesti varmistettava, että työtä välittävät digitaaliset alustat tarjoavat alustatyöntekijöille mahdollisuuden ottaa yhteyttä työtä välittävän digitaalisen alustan nimeämään yhteyshenkilöön, jonka kanssa he voivat keskustella ja saada selkoa päätökseen johtaneista tosiseikoista, olosuhteista ja syistä. Työtä välittävien digitaalisten alustojen on varmistettava, että tällaisilla yhteyshenkilöillä on tarvittava pätevyys, koulutus ja valtuudet kyseisen tehtävän hoitamiseen.

Työtä välittävien digitaalisten alustojen on annettava alustatyöntekijälle kirjallinen ilmoitus, jossa esitetään perusteet
  automatisoidulla seuranta- ja päätöksentekojärjestelmällä tai sen
  tukemana tehdyille päätöksille rajoittaa tai sulkea tilapäisesti tai pysyvästi
  alustatyöntekijän käyttäjätili tai
  kieltäytyä maksamasta korvausta alustatyöntekijän tekemästä työstä, sekä päätöksille, jotka koskevat alustatyöntekijän sopimusasemaa, tai muille päätöksille, joilla on vastaavia vaikutuksia.

automatisoidulla seuranta- ja päätöksentekojärjestelmällä tai sen

alustatyöntekijän käyttäjätili tai

Työtä välittävien digitaalisten alustojen on varmistettava, että päätökset rajoittaa alustatyöntekijän käyttäjätiliä tai sulkea se tilapäisesti tai pysyvästi, heikentää tai muuttaa alustatyöntekijän työoloja tai -ehtoja, kuten kieltäytyä maksamasta korvausta alustatyöntekijän tekemästä työstä tai muuttaa tällaista korvausta, sekä päätökset, jotka koskevat alustatyöntekijän sopimusasemaa, ja muut päätökset, joilla on vastaavia vaikutuksia, mukaan luettuina työajan rajoitukset, eivät perustu yksinomaan automaattiseen käsittelyyn.
  Työtä välittävien digitaalisten alustojen on annettava alustatyöntekijälle kirjallinen ilmoitus, jossa esitetään perusteet
  automatisoidun päätöksentekojärjestelmän
  tukemana tehdyille päätöksille rajoittaa
  alustatyöntekijän käyttäjätiliä
  tai sulkea
  se
  tilapäisesti tai pysyvästi
  , muuttaa alustatyöntekijän työoloja tai -ehtoja, kuten
  kieltäytyä maksamasta korvausta alustatyöntekijän tekemästä työstä
  tai muuttaa tällaista korvausta
  , sekä päätöksille, jotka koskevat alustatyöntekijän sopimusasemaa, tai muille päätöksille, joilla on vastaavia vaikutuksia.

Työtä välittävien digitaalisten alustojen on varmistettava, että päätökset rajoittaa alustatyöntekijän käyttäjätiliä tai sulkea se tilapäisesti tai pysyvästi, heikentää tai muuttaa alustatyöntekijän työoloja tai -ehtoja, kuten kieltäytyä maksamasta korvausta alustatyöntekijän tekemästä työstä tai muuttaa tällaista korvausta, sekä päätökset, jotka koskevat alustatyöntekijän sopimusasemaa, ja muut päätökset, joilla on vastaavia vaikutuksia, mukaan luettuina työajan rajoitukset, eivät perustu yksinomaan automaattiseen käsittelyyn.

automatisoidun päätöksentekojärjestelmän

alustatyöntekijän käyttäjätiliä

se

, muuttaa alustatyöntekijän työoloja tai -ehtoja, kuten

tai muuttaa tällaista korvausta

Työtä välittävien digitaalisten alustojen on annettava alustatyöntekijälle sen henkilön yhteystiedot, jonka ne ovat nimenneet yhteyshenkilöksi, jonka kanssa työntekijät voivat keskustella saadakseen selkoa päätökseen johtaneista tosiseikoista, olosuhteista ja syistä.

Työtä välittävien digitaalisten alustojen on annettava alustatyöntekijälle sen henkilön yhteystiedot, jonka ne ovat nimenneet yhteyshenkilöksi, jonka kanssa työntekijät voivat keskustella saadakseen selkoa päätökseen johtaneista tosiseikoista, olosuhteista ja syistä.

Työtä välittävien digitaalisten alustojen on annettava alustatyöntekijälle pyynnöstä tiedot hänen tuottamiensa palvelujen vastaanottajien antamista arvioista ja taattava alustatyöntekijälle myös yleisen tietosuoja-asetuksen (1) mukainen oikeus tulla unohdetuksi ja saada tiedot oikaistua.

Työtä välittävien digitaalisten alustojen on annettava alustatyöntekijälle pyynnöstä tiedot hänen tuottamiensa palvelujen vastaanottajien antamista arvioista ja taattava alustatyöntekijälle myös yleisen tietosuoja-asetuksen (1

Perustelu

Perustelu

Oikeudet ja velvollisuudet on muotoiltava selvästi, työntekijän pyynnön esittämistä tarkemmin.

Sen lisäksi, että alustatyöntekijöiden on voitava saada tietää algoritmin tukemana tehtyjen päätösten objektiiviset ja asianmukaiset perustelut, heillä on myös oltava oikeus siihen, että päätökset tekee ihmisesimies, joka pystyy ottamaan algoritmipohjaisten tekijöiden ohella huomioon myös päätöksen soveltamisyhteyden. Oikeus olla joutumatta sellaisen päätöksen kohteeksi, joka perustuu pelkästään automaattiseen käsittelyyn, vahvistetaan yleisen tietosuoja-asetuksen (GDPR) 22 artiklassa.

On myös syytä huomata, että työntekijöiden tietojen siirrettävyys on olennaisen tärkeää heidän ammatillisen kehityksensä kannalta. Alustatyöntekijöiden on siksi tärkeää voida esitellä kokemustaan ja työnsä laatua toisella tai toisen työnantajan alustalla. Työtä välittävien digitaalisten alustojen on lisäksi tarjottava mahdollisuus ottaa yhteyttä yhteyshenkilöön ja annettava tähän liittyvät käytännön tiedot.

Muutosehdotus 19

Muutosehdotus 19

III luku – Algoritmijohtaminen, 9 artikla – Tiedottaminen ja kuuleminen, 3 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Alustatyöntekijöiden edustajia tai niitä alustatyöntekijöitä, joita asia koskee, voi avustaa niiden valitsema asiantuntija, jos tämä on tarpeen tiedottamisen ja kuulemisen kohteena olevan asian tarkastelemiseksi ja lausunnon laatimiseksi. Jos työtä välittävällä digitaalisella alustalla on yhdessä jäsenvaltiossa yli
  500
  alustatyöntekijää, työtä välittävän digitaalisen alustan on vastattava asiantuntijan kuluista, kunhan ne ovat oikeasuhteisia. | Alustatyöntekijöiden edustajia tai niitä alustatyöntekijöitä, joita asia koskee, voi avustaa niiden valitsema asiantuntija, jos tämä on tarpeen tiedottamisen ja kuulemisen kohteena olevan asian tarkastelemiseksi ja lausunnon laatimiseksi. Jos työtä välittävällä digitaalisella alustalla on yhdessä jäsenvaltiossa yli
  50
  alustatyöntekijää
  direktiivin 2002/14/EY 3 artiklan 1 kohdan a alakohdassa säädetyn kynnysarvon mukaisesti
  , työtä välittävän digitaalisen alustan on vastattava asiantuntijan kuluista, kunhan ne ovat oikeasuhteisia. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Alustatyöntekijöiden edustajia tai niitä alustatyöntekijöitä, joita asia koskee, voi avustaa niiden valitsema asiantuntija, jos tämä on tarpeen tiedottamisen ja kuulemisen kohteena olevan asian tarkastelemiseksi ja lausunnon laatimiseksi. Jos työtä välittävällä digitaalisella alustalla on yhdessä jäsenvaltiossa yli
  500
  alustatyöntekijää, työtä välittävän digitaalisen alustan on vastattava asiantuntijan kuluista, kunhan ne ovat oikeasuhteisia.

500

Alustatyöntekijöiden edustajia tai niitä alustatyöntekijöitä, joita asia koskee, voi avustaa niiden valitsema asiantuntija, jos tämä on tarpeen tiedottamisen ja kuulemisen kohteena olevan asian tarkastelemiseksi ja lausunnon laatimiseksi. Jos työtä välittävällä digitaalisella alustalla on yhdessä jäsenvaltiossa yli
  50
  alustatyöntekijää
  direktiivin 2002/14/EY 3 artiklan 1 kohdan a alakohdassa säädetyn kynnysarvon mukaisesti
  , työtä välittävän digitaalisen alustan on vastattava asiantuntijan kuluista, kunhan ne ovat oikeasuhteisia.

50

direktiivin 2002/14/EY 3 artiklan 1 kohdan a alakohdassa säädetyn kynnysarvon mukaisesti

Perustelu

Perustelu

Direktiivin 2002/14/EY, johon 9 artiklan 1 kohdassa viitataan, 3 artiklan 1 kohdan a alakohdassa säädetään pk-yrityksiä koskevista poikkeuksista, joiden yhteydessä kynnysarvoina käytetään 20:tä ja 50:tä työntekijää. Näitä EU:n lainsäädännössä vahvistettuja kynnysarvoja olisi järkevää käyttää myös tarkasteltavana olevassa direktiiviehdotuksessa, jotta eri säädöksissä ei sovellettaisi samoihin yrityksiin eri kynnysarvoja ja jotta sovellettavat säännökset olisivat selkeitä. 500 alustatyöntekijän kynnysarvo rajoittaa hallinnollisesti ja taloudellisesti alustatyöntekijöiden ja heidän edustajiensa mahdollisuuksia hyödyntää asiantuntijaa puolustaessaan tiedottamiseen ja kuulemiseen liittyviä oikeuksiaan.

Muutosehdotus 20

Muutosehdotus 20

Loppusäännökset, 20 artikla – Suojan tason säilyttäminen ja suotuisammat säännökset, 2 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 2.   
  Tämä direktiivi
  ei vaikuta jäsenvaltioiden oikeuteen soveltaa tai antaa lakeja, asetuksia tai hallinnollisia määräyksiä, jotka ovat alustatyöntekijöille suotuisampia, eikä niiden oikeuteen kannustaa alustatyöntekijöille suotuisampien työehtosopimusten soveltamiseen tai sallia se tämän direktiivin tavoitteiden mukaisesti. Tätä kohtaa sovelletaan alustatyötä tekeviin henkilöihin, jotka eivät ole työsuhteessa, vain siltä osin kuin tällaiset kansalliset säännöt ovat yhteensopivia sisämarkkinoiden toimintaa koskevien sääntöjen kanssa. | 2.   
  Tässä direktiivissä säädetään vähimmäisvaatimuksista, eikä se estä jäsenvaltiota pitämästä voimassa tai ottamasta käyttöön tiukempia työntekijöiden suojatoimenpiteitä. Se
  ei vaikuta jäsenvaltioiden oikeuteen soveltaa tai antaa lakeja, asetuksia tai hallinnollisia määräyksiä, jotka ovat alustatyöntekijöille suotuisampia, eikä niiden oikeuteen kannustaa alustatyöntekijöille suotuisampien työehtosopimusten soveltamiseen tai sallia se tämän direktiivin tavoitteiden mukaisesti. Tätä kohtaa sovelletaan alustatyötä tekeviin henkilöihin, jotka eivät ole työsuhteessa, vain siltä osin kuin tällaiset kansalliset säännöt ovat yhteensopivia sisämarkkinoiden toimintaa koskevien sääntöjen kanssa. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

2.   
  Tämä direktiivi
  ei vaikuta jäsenvaltioiden oikeuteen soveltaa tai antaa lakeja, asetuksia tai hallinnollisia määräyksiä, jotka ovat alustatyöntekijöille suotuisampia, eikä niiden oikeuteen kannustaa alustatyöntekijöille suotuisampien työehtosopimusten soveltamiseen tai sallia se tämän direktiivin tavoitteiden mukaisesti. Tätä kohtaa sovelletaan alustatyötä tekeviin henkilöihin, jotka eivät ole työsuhteessa, vain siltä osin kuin tällaiset kansalliset säännöt ovat yhteensopivia sisämarkkinoiden toimintaa koskevien sääntöjen kanssa.

2.   
  Tässä direktiivissä säädetään vähimmäisvaatimuksista, eikä se estä jäsenvaltiota pitämästä voimassa tai ottamasta käyttöön tiukempia työntekijöiden suojatoimenpiteitä. Se
  ei vaikuta jäsenvaltioiden oikeuteen soveltaa tai antaa lakeja, asetuksia tai hallinnollisia määräyksiä, jotka ovat alustatyöntekijöille suotuisampia, eikä niiden oikeuteen kannustaa alustatyöntekijöille suotuisampien työehtosopimusten soveltamiseen tai sallia se tämän direktiivin tavoitteiden mukaisesti. Tätä kohtaa sovelletaan alustatyötä tekeviin henkilöihin, jotka eivät ole työsuhteessa, vain siltä osin kuin tällaiset kansalliset säännöt ovat yhteensopivia sisämarkkinoiden toimintaa koskevien sääntöjen kanssa.

Perustelu

Perustelu

Direktiivissä vahvistetaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 153 artiklan 2 kohdan b alakohdan nojalla vähimmäisvaatimukset alustatyön työolojen parantamiseksi. Jäsenvaltiot voivat siis pitää voimassa tai ottaa käyttöön myös muita, suotuisampia toimenpiteitä, joita sovelletaan alustatyöntekijöiden lisäksi muihinkin työntekijöihin.

Muutosehdotus 21

Muutosehdotus 21

Loppusäännökset, 22 artikla – Komission suorittama uudelleentarkastelu

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Komissio tarkastelee uudelleen tämän direktiivin täytäntöönpanoa jäsenvaltioita ja unionin tason työmarkkinaosapuolia kuultuaan sekä mikroyrityksiin tai pieniin ja keskisuuriin yrityksiin kohdistuvan vaikutuksen huomioon ottaen viimeistään [viiden vuoden kuluttua voimaantulosta] ja ehdottaa tarvittaessa muutoksia lainsäädäntöön. | Komissio tarkastelee uudelleen tämän direktiivin täytäntöönpanoa jäsenvaltioita ja unionin tason työmarkkinaosapuolia
  , myös Euroopan alueiden komiteaa,
  kuultuaan sekä mikroyrityksiin tai pieniin ja keskisuuriin yrityksiin kohdistuvan vaikutuksen huomioon ottaen viimeistään [viiden vuoden kuluttua voimaantulosta] ja ehdottaa tarvittaessa muutoksia lainsäädäntöön. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Komissio tarkastelee uudelleen tämän direktiivin täytäntöönpanoa jäsenvaltioita ja unionin tason työmarkkinaosapuolia kuultuaan sekä mikroyrityksiin tai pieniin ja keskisuuriin yrityksiin kohdistuvan vaikutuksen huomioon ottaen viimeistään [viiden vuoden kuluttua voimaantulosta] ja ehdottaa tarvittaessa muutoksia lainsäädäntöön.

Komissio tarkastelee uudelleen tämän direktiivin täytäntöönpanoa jäsenvaltioita ja unionin tason työmarkkinaosapuolia
  , myös Euroopan alueiden komiteaa,
  kuultuaan sekä mikroyrityksiin tai pieniin ja keskisuuriin yrityksiin kohdistuvan vaikutuksen huomioon ottaen viimeistään [viiden vuoden kuluttua voimaantulosta] ja ehdottaa tarvittaessa muutoksia lainsäädäntöön.

, myös Euroopan alueiden komiteaa,

Perustelu

Perustelu

Paikallis- ja alueviranomaisilla, joita Euroopan alueiden komitea edustaa Euroopan unionin tasolla, on valmiudet toteuttaa toimia alustatyöntekijöiden työolojen parantamiseksi.

II.   POLIITTISET SUOSITUKSET

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | suhtautuu myönteisesti Euroopan komission 9. joulukuuta 2021 esittämään toimenpidepakettiin, jonka avulla ”työoloja alustatyössä voidaan parantaa ja EU:ssa toimivien työtä välittävien digitaalisten alustojen kestävää kasvua tukea”. |
| --- | --- |

1.

suhtautuu myönteisesti Euroopan komission 9. joulukuuta 2021 esittämään toimenpidepakettiin, jonka avulla ”työoloja alustatyössä voidaan parantaa ja EU:ssa toimivien työtä välittävien digitaalisten alustojen kestävää kasvua tukea”.

| 2. | on komission kanssa samaa mieltä siitä, että työntekijän aseman virheellisen määrittelyn ja sen seurausten vaikutukset ulottuvat alustatyötä laajemmalle, vaikkakin alustataloudessa ne ovat erityisen vakavia ja vaativat kiireellistä ratkaisua. |
| --- | --- |

2.

on komission kanssa samaa mieltä siitä, että työntekijän aseman virheellisen määrittelyn ja sen seurausten vaikutukset ulottuvat alustatyötä laajemmalle, vaikkakin alustataloudessa ne ovat erityisen vakavia ja vaativat kiireellistä ratkaisua.

| 3. | korostaa, että myös algoritmijohtaminen ja siitä sekä palkatuille työntekijöille että itsenäisille ammatinharjoittajille aiheutuvat seuraukset vaikuttavat laajemmin kuin vain alustatyössä, jossa ne ovat osa alustojen liiketoimintamallia. |
| --- | --- |

3.

korostaa, että myös algoritmijohtaminen ja siitä sekä palkatuille työntekijöille että itsenäisille ammatinharjoittajille aiheutuvat seuraukset vaikuttavat laajemmin kuin vain alustatyössä, jossa ne ovat osa alustojen liiketoimintamallia.

| 4. | muistuttaa korostaneensa digitaalisilla alustoilla tehtävästä työstä antamassaan lausunnossa (1) näistä kahdesta ilmiöstä alustatyöntekijöille aiheutuvia haasteita. |
| --- | --- |

4.

muistuttaa korostaneensa digitaalisilla alustoilla tehtävästä työstä antamassaan lausunnossa (1

| 5. | pitää myönteisenä, että Euroopan komission esittämässä direktiiviehdotuksessa ehdotetaan kattavien puitteiden luomista alustatyötä tekevien ammattiaseman virheelliseen luokitteluun puuttumiseksi ja uusien aineellisten oikeuksien osoittamiseksi alustatyötä tekeville henkilöille, jotta voidaan taata algoritmijohtamisen oikeudenmukaisuus, läpinäkyvyys ja vastuullisuus. |
| --- | --- |

5.

pitää myönteisenä, että Euroopan komission esittämässä direktiiviehdotuksessa ehdotetaan kattavien puitteiden luomista alustatyötä tekevien ammattiaseman virheelliseen luokitteluun puuttumiseksi ja uusien aineellisten oikeuksien osoittamiseksi alustatyötä tekeville henkilöille, jotta voidaan taata algoritmijohtamisen oikeudenmukaisuus, läpinäkyvyys ja vastuullisuus.

Työsuhteen olemassaoloa koskeva kumottavissa oleva olettama

Työsuhteen olemassaoloa koskeva kumottavissa oleva olettama

| 6. | on tyytyväinen siihen, että direktiivissä säädetään kumottavissa olevaan työsuhdeolettamaan perustuvasta mekanismista ja käänteisestä todistustaakasta sen varmistamiseksi, että alustatyötä tekevien henkilöiden ammattiasema määritetään oikein. Sopimussuhdetta arvioidaan ja se määritellään siis viime kädessä kansallisella tasolla. |
| --- | --- |

6.

on tyytyväinen siihen, että direktiivissä säädetään kumottavissa olevaan työsuhdeolettamaan perustuvasta mekanismista ja käänteisestä todistustaakasta sen varmistamiseksi, että alustatyötä tekevien henkilöiden ammattiasema määritetään oikein. Sopimussuhdetta arvioidaan ja se määritellään siis viime kädessä kansallisella tasolla.

| 7. | korostaa sen merkitystä, että työsuhdeolettama antaa asianomaisille alustatyöntekijöille mahdollisuuden käyttää kaikkia lainsäädäntöön tai työehtosopimuksiin perustuvia itsenäisen ammatinharjoittajan ja palkatun työntekijän oikeuksia, mukaan lukien oikeus koulutukseen. |
| --- | --- |

7.

korostaa sen merkitystä, että työsuhdeolettama antaa asianomaisille alustatyöntekijöille mahdollisuuden käyttää kaikkia lainsäädäntöön tai työehtosopimuksiin perustuvia itsenäisen ammatinharjoittajan ja palkatun työntekijän oikeuksia, mukaan lukien oikeus koulutukseen.

| 8. | painottaa myös, että työsuhdeolettaman soveltaminen tarkoittaa, että alustojen on täytettävä työn ja tulojen verotusta, asianmukaista huolellisuutta ja yritysten yhteiskuntavastuuta koskevat kansallisen lainsäädännön mukaiset velvoitteensa. |
| --- | --- |

8.

painottaa myös, että työsuhdeolettaman soveltaminen tarkoittaa, että alustojen on täytettävä työn ja tulojen verotusta, asianmukaista huolellisuutta ja yritysten yhteiskuntavastuuta koskevat kansallisen lainsäädännön mukaiset velvoitteensa.

| 9. | katsoo, että kumottavissa oleva työsuhdeolettama hyödyttää myös aidosti itsenäisiä ammatinharjoittajia, sillä se edellyttää, että alustat luopuvat mahdollisen alisteisen aseman vaatimisesta tällaisilta työntekijöiltä ja takaavat heille kaiken sen jouston, joka on tunnusomaista itsenäiselle ammatinharjoittamiselle. |
| --- | --- |

9.

katsoo, että kumottavissa oleva työsuhdeolettama hyödyttää myös aidosti itsenäisiä ammatinharjoittajia, sillä se edellyttää, että alustat luopuvat mahdollisen alisteisen aseman vaatimisesta tällaisilta työntekijöiltä ja takaavat heille kaiken sen jouston, joka on tunnusomaista itsenäiselle ammatinharjoittamiselle.

Algoritmijohtaminen

Algoritmijohtaminen

| 10. | on tyytyväinen direktiivin säännöksiin, joilla pyritään suojelemaan alustatyöntekijöitä automatisoituihin seuranta- ja päätöksentekojärjestelmiin sekä algoritmijohtamiseen liittyviltä riskeiltä. |
| --- | --- |

10.

on tyytyväinen direktiivin säännöksiin, joilla pyritään suojelemaan alustatyöntekijöitä automatisoituihin seuranta- ja päätöksentekojärjestelmiin sekä algoritmijohtamiseen liittyviltä riskeiltä.

| 11. | suhtautuu tässä yhteydessä myönteisesti ehdotettuihin sääntöihin oikeussuojakeinoista ja täytäntöönpanosta. Täytäntöönpanossa on ollut ja on edelleen puutteita erityisesti tapauksissa, joihin liittyy kansainvälinen ulottuvuus. Kansainvälinen täytäntöönpano on vaikeaa nimenomaan alustatalouden yritysten kohdalla. Tehokas yhteistyö jäsenvaltioiden viranomaisten välillä on taattava, ja laillisten oikeuksien toteutuminen on voitava varmistaa nopeasti myös yli valtiorajojen. |
| --- | --- |

11.

suhtautuu tässä yhteydessä myönteisesti ehdotettuihin sääntöihin oikeussuojakeinoista ja täytäntöönpanosta. Täytäntöönpanossa on ollut ja on edelleen puutteita erityisesti tapauksissa, joihin liittyy kansainvälinen ulottuvuus. Kansainvälinen täytäntöönpano on vaikeaa nimenomaan alustatalouden yritysten kohdalla. Tehokas yhteistyö jäsenvaltioiden viranomaisten välillä on taattava, ja laillisten oikeuksien toteutuminen on voitava varmistaa nopeasti myös yli valtiorajojen.

| 12. | on tyytyväinen siihen, ettei ehdotus vaikuta työntekijöiden kansallisiin määritelmiin ja että ehdotetun menettelyn tarkoituksena on määrittää, onko sopimussuhde kansallisissa määritelmissä tarkoitettu työsuhde. |
| --- | --- |

12.

on tyytyväinen siihen, ettei ehdotus vaikuta työntekijöiden kansallisiin määritelmiin ja että ehdotetun menettelyn tarkoituksena on määrittää, onko sopimussuhde kansallisissa määritelmissä tarkoitettu työsuhde.

| 13. | korostaa sen merkitystä, että henkilöstöasioihin liittyvät päätökset esimerkiksi työstä maksettavasta korvauksesta, ylennyksistä ja työntekijän toiminnan rajoittamisesta tai keskeyttämisestä tekee aina ihminen. |
| --- | --- |

13.

korostaa sen merkitystä, että henkilöstöasioihin liittyvät päätökset esimerkiksi työstä maksettavasta korvauksesta, ylennyksistä ja työntekijän toiminnan rajoittamisesta tai keskeyttämisestä tekee aina ihminen.

| 14. | panee merkille algoritmijohtamisen ja automatisoitujen seuranta- ja päätöksentekojärjestelmien lisääntyvän käytön alustatyön ulkopuolella. |
| --- | --- |

14.

panee merkille algoritmijohtamisen ja automatisoitujen seuranta- ja päätöksentekojärjestelmien lisääntyvän käytön alustatyön ulkopuolella.

| 15. | kehottaa Euroopan komissiota ehdottamaan sääntelykehystä, jossa alustatyötä tekeville palkatuille työntekijöille ja itsenäisille ammatinharjoittajille myönnetyt algoritmijohtamiseen liittyvät oikeudet ulotetaan koskemaan kaikkia työntekijöitä, joihin sovelletaan työssä – muu kuin alustatyö mukaan lukien – automatisoituja seuranta- ja päätöksentekojärjestelmiä. |
| --- | --- |

15.

kehottaa Euroopan komissiota ehdottamaan sääntelykehystä, jossa alustatyötä tekeville palkatuille työntekijöille ja itsenäisille ammatinharjoittajille myönnetyt algoritmijohtamiseen liittyvät oikeudet ulotetaan koskemaan kaikkia työntekijöitä, joihin sovelletaan työssä – muu kuin alustatyö mukaan lukien – automatisoituja seuranta- ja päätöksentekojärjestelmiä.

| 16. | kehottaa tarjoamaan työtä välittävän alustan digitaalisessa infrastruktuurissa alustatyöntekijöille erityisen järjestelmän, jonka kautta he voivat antaa palautetta automatisoiduista seuranta- ja päätöksentekojärjestelmistä. Tällainen järjestelmä voi olla tärkeä indikaattori ja osatekijä automatisoitujen järjestelmien tehokkaan seurannan varmistamiseksi ja edistää näin sekä laadunvarmistusta perusoikeuksien suojelua silmällä pitäen että työtyytyväisyyttä. |
| --- | --- |

16.

kehottaa tarjoamaan työtä välittävän alustan digitaalisessa infrastruktuurissa alustatyöntekijöille erityisen järjestelmän, jonka kautta he voivat antaa palautetta automatisoiduista seuranta- ja päätöksentekojärjestelmistä. Tällainen järjestelmä voi olla tärkeä indikaattori ja osatekijä automatisoitujen järjestelmien tehokkaan seurannan varmistamiseksi ja edistää näin sekä laadunvarmistusta perusoikeuksien suojelua silmällä pitäen että työtyytyväisyyttä.

Itsenäisten ammatinharjoittajien suojelu

Itsenäisten ammatinharjoittajien suojelu

| 17. | korostaa, että digitaalisten alustojen on annettava alustatyöntekijöille täydelliset tiedot työehdoista ja kaikista asiaankuuluvista merkittävistä päätöksistä sen jäsenvaltion virallisilla kielillä, jossa työntekijä työskentelee, ja mahdollisuuksien mukaan alustatyöntekijän kielellä tai alueen yleisimmin puhutulla kielellä. |
| --- | --- |

17.

korostaa, että digitaalisten alustojen on annettava alustatyöntekijöille täydelliset tiedot työehdoista ja kaikista asiaankuuluvista merkittävistä päätöksistä sen jäsenvaltion virallisilla kielillä, jossa työntekijä työskentelee, ja mahdollisuuksien mukaan alustatyöntekijän kielellä tai alueen yleisimmin puhutulla kielellä.

| 18. | kehottaa jäsenvaltioita panemaan kaikilta osin täytäntöön neuvoston suosituksen 2019/C 387/01 sosiaalisen suojelun saatavuudesta työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien kannalta (2) ja varmistamaan siten sosiaalisen suojelun järjestelmien virallisen ja tosiasiallisen kattavuuden, riittävyyden ja avoimuuden kaikkien palkattujen työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien osalta. |
| --- | --- |

18.

kehottaa jäsenvaltioita panemaan kaikilta osin täytäntöön neuvoston suosituksen 2019/C 387/01 sosiaalisen suojelun saatavuudesta työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien kannalta (2

| 19. | kiinnittää huomiota näihin säännöksiin liittyviin sukupuolinäkökohtiin. Ennen kaikkea naiset, joilla on hoitovelvoitteita, arvostavat alustatyön tarjoamaa joustavuutta työaikojen ja joskus myös -paikan suhteen. Algoritmiperusteinen työajan hallinta, jossa työntekijää esimerkiksi rangaistaan ”heikon tuottavuuden” hetkistä, saattaa vaikuttaa eniten juuri heihin. |
| --- | --- |

19.

kiinnittää huomiota näihin säännöksiin liittyviin sukupuolinäkökohtiin. Ennen kaikkea naiset, joilla on hoitovelvoitteita, arvostavat alustatyön tarjoamaa joustavuutta työaikojen ja joskus myös -paikan suhteen. Algoritmiperusteinen työajan hallinta, jossa työntekijää esimerkiksi rangaistaan ”heikon tuottavuuden” hetkistä, saattaa vaikuttaa eniten juuri heihin.

| 20. | korostaa, että Euroopan komission esittämä luonnos suuntaviivoiksi EU:n kilpailulainsäädännön soveltamisesta yksinyrittäjien työehtosopimuksiin on tärkeä. Suuntaviivojen avulla pyritään selventämään sitä, millä tavoin yksinyrittäjät voivat toimia suhteissaan alustoihin, mukaan lukien mahdollisuudet perustaa ammattijärjestöjä. |
| --- | --- |

20.

korostaa, että Euroopan komission esittämä luonnos suuntaviivoiksi EU:n kilpailulainsäädännön soveltamisesta yksinyrittäjien työehtosopimuksiin on tärkeä. Suuntaviivojen avulla pyritään selventämään sitä, millä tavoin yksinyrittäjät voivat toimia suhteissaan alustoihin, mukaan lukien mahdollisuudet perustaa ammattijärjestöjä.

| 21. | toteaa, että alustatyöntekijät eivät usein voi käyttää yhdistymisvapauteen ja keskitettyyn sopimiseen liittyviä perusoikeuksiaan myös siksi, ettei ole yhteisiä yhteydenpitotapoja eikä mahdollisuutta tavata verkossa tai henkilökohtaisesti. Työtä välittävien alustojen digitaalisessa infrastruktuurissa onkin taattava asianmukaiset yhteydenpitokanavat sekä pääsyoikeudet ammattijärjestöille. |
| --- | --- |

21.

toteaa, että alustatyöntekijät eivät usein voi käyttää yhdistymisvapauteen ja keskitettyyn sopimiseen liittyviä perusoikeuksiaan myös siksi, ettei ole yhteisiä yhteydenpitotapoja eikä mahdollisuutta tavata verkossa tai henkilökohtaisesti. Työtä välittävien alustojen digitaalisessa infrastruktuurissa onkin taattava asianmukaiset yhteydenpitokanavat sekä pääsyoikeudet ammattijärjestöille.

| 22. | tähdentää, että suuntaviivojen olisi koskettava ainoastaan niitä henkilöitä, jotka on luokiteltu oikein yksinyrittäjiksi, mutta ei sellaisia työntekijöitä, jotka mahdollisesti luokitellaan uudelleen direktiivissä säädetyn oikeudellisen olettaman mukaisesti. |
| --- | --- |

22.

tähdentää, että suuntaviivojen olisi koskettava ainoastaan niitä henkilöitä, jotka on luokiteltu oikein yksinyrittäjiksi, mutta ei sellaisia työntekijöitä, jotka mahdollisesti luokitellaan uudelleen direktiivissä säädetyn oikeudellisen olettaman mukaisesti.

Paikallinen ja alueellinen ulottuvuus

Paikallinen ja alueellinen ulottuvuus

| 23. | pitää valitettavana, että direktiiviehdotuksessa ei viitata paikallis- ja alueviranomaisiin, vaikka valtiotasoa alemmilla hallintotasoilla on monissa jäsenvaltioissa työlainsäädännön täytäntöönpanoon ja työntekijöiden aseman määrittämiseen liittyvää toimivaltaa. |
| --- | --- |

23.

pitää valitettavana, että direktiiviehdotuksessa ei viitata paikallis- ja alueviranomaisiin, vaikka valtiotasoa alemmilla hallintotasoilla on monissa jäsenvaltioissa työlainsäädännön täytäntöönpanoon ja työntekijöiden aseman määrittämiseen liittyvää toimivaltaa.

| 24. | kehottaa jäsenvaltioita sekä paikallis- ja alueviranomaisia tukemaan oikeudenmukaisempaan alustatyöhön tähtääviä paikallisia aloitteita, kuten työntekijöiden osuuskuntien muodossa toimivien työtä välittävien digitaalisten alustojen perustamista. Komitea myös kehottaa kaventamaan digitaalista kuilua erilaisissa maantieteellisissä ja väestöllisissä tilanteissa (vähemmän kehittyneillä alueilla). |
| --- | --- |

24.

kehottaa jäsenvaltioita sekä paikallis- ja alueviranomaisia tukemaan oikeudenmukaisempaan alustatyöhön tähtääviä paikallisia aloitteita, kuten työntekijöiden osuuskuntien muodossa toimivien työtä välittävien digitaalisten alustojen perustamista. Komitea myös kehottaa kaventamaan digitaalista kuilua erilaisissa maantieteellisissä ja väestöllisissä tilanteissa (vähemmän kehittyneillä alueilla).

| 25. | muistuttaa myös, että Euroopan alueiden komitean lausunnossa ”Digitaalisilla alustoilla tehtävä työ – paikallisia ja alueellisia sääntelykysymyksiä” (3) korostetaan paikallis- ja alueviranomaisten kykyä toimia alustatyöntekijöiden työolojen parantamiseksi. Keinoihin kuuluvat sosiaalisten tukitoimien käyttöönotto epätyypillisten työsuhteiden tapauksessa, alustatyön ehtoja koskevien sosiaalisten kriteerien sisällyttäminen julkisiin hankintamenettelyihin, joihin alustat voivat osallistua, ja työntekijöiden tarkoituksellisesti virheelliseen luokitteluun puuttuminen työsuojeluviranomaisen tai vastaavan elimen tai laitoksen välityksellä tämän toimivallan puitteissa. |
| --- | --- |

25.

muistuttaa myös, että Euroopan alueiden komitean lausunnossa ”Digitaalisilla alustoilla tehtävä työ – paikallisia ja alueellisia sääntelykysymyksiä” (3

| 26. | korostaa, että on tärkeää varmistaa paitsi paikallis- ja alueviranomaisten osallistuminen työolojen parantamiseen alustatyössä myös se, että ne saavat tukea ja koulutusta voidakseen lujittaa tämän alan osaamistaan. Tällä on erityisen suuri merkitys, koska kyseisille viranomaisille saatetaan osoittaa lainsäädännön valvontaan ja täytäntöönpanoon liittyviä tehtäviä. |
| --- | --- |

26.

korostaa, että on tärkeää varmistaa paitsi paikallis- ja alueviranomaisten osallistuminen työolojen parantamiseen alustatyössä myös se, että ne saavat tukea ja koulutusta voidakseen lujittaa tämän alan osaamistaan. Tällä on erityisen suuri merkitys, koska kyseisille viranomaisille saatetaan osoittaa lainsäädännön valvontaan ja täytäntöönpanoon liittyviä tehtäviä.

Suhteellisuus- ja toissijaisuusperiaatteet

Suhteellisuus- ja toissijaisuusperiaatteet

| 27. | katsoo, että ehdotettu direktiivi on suhteellisuus- ja toissijaisuusperiaatteiden mukainen. EU:n toimien lisäarvo tällä alalla on selvä, ja komission valitsemat oikeusperustat ovat selkeät ja johdonmukaiset. Euroopan alueiden komitea on tyytyväinen myös siihen, että komissio on esittänyt lainsäädäntöehdotuksensa yhteydessä toissijaisuusperiaatteen arviointitaulukon. |
| --- | --- |

27.

katsoo, että ehdotettu direktiivi on suhteellisuus- ja toissijaisuusperiaatteiden mukainen. EU:n toimien lisäarvo tällä alalla on selvä, ja komission valitsemat oikeusperustat ovat selkeät ja johdonmukaiset. Euroopan alueiden komitea on tyytyväinen myös siihen, että komissio on esittänyt lainsäädäntöehdotuksensa yhteydessä toissijaisuusperiaatteen arviointitaulukon.

Bryssel 29. kesäkuuta 2022.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/679, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2016, luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta (yleinen tietosuoja-asetus) (EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1).

1

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/679, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2016, luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta (yleinen tietosuoja-asetus) (EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1).

(1)  COR-2019-02655.

1

(2)  Neuvoston suositus, annettu 8 päivänä marraskuuta 2019, sosiaalisen suojelun saatavuudesta työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien kannalta (EUVL C 387, 15.11.2019, s. 1).

2

(3)  COR-2019-02655.

3

---

| 30.9.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 375/64 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 375/64

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi rakennusten energiatehokkuudesta”

(2022/C 375/09)

| Esittelijä: | André VIOLA (FR, PES), paikallisen toimeenpanevan elimen jäsen: Auden departementin valtuusto |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja: | Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi rakennusten energiatehokkuudesta (uudelleenlaadittu)
  COM(2021) 802 final |

Esittelijä:

André VIOLA (FR, PES), paikallisen toimeenpanevan elimen jäsen: Auden departementin valtuusto

Viiteasiakirja:

Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi rakennusten energiatehokkuudesta (uudelleenlaadittu)

COM(2021) 802 final

I.   MUUTOSEHDOTUKSET

Muutosehdotus 1

Johdanto-osan 6 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Rakennukset aiheuttavat
  40 prosenttia
  unionin energian loppukulutuksesta
  ja
  36 prosenttia sen energiaan liittyvistä kasvihuonekaasupäästöistä.
  Energiankulutuksen
  vähentäminen energiatehokkuus etusijalle -periaatteen mukaisesti, josta säädetään [tarkistetun energiatehokkuusdirektiivin] 3 artiklassa ja joka määritellään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1999 2 artiklan 18 kohdassa, ja uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käyttö rakennusalalla ovat näin ollen tärkeitä toimenpiteitä, joita tarvitaan unionin kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi. Pienemmällä energiankulutuksella ja uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian lisääntyvällä käytöllä on myös tärkeä merkitys unionin energiariippuvuuden vähentämisessä, energian toimitusvarmuuden ja teknologian kehityksen edistämisessä sekä työllistymis- ja aluekehitysmahdollisuuksien luomisessa varsinkin saarialueilla ja maaseudulla. | Rakennukset aiheuttavat unionin energian loppukulutuksesta
  39 prosenttia, mistä 28 prosenttia aiheutuu rakennusten käytöstä ja 11 prosenttia rakennusmateriaaleista ja rakentamisesta (tuotesidonnainen hiilijalanjälki), sekä
  36 prosenttia sen energiaan liittyvistä kasvihuonekaasupäästöistä.
  Energian, materiaalien ja maan kysynnän sekä energiankulutuksen
  vähentäminen energiatehokkuus etusijalle -periaatteen mukaisesti, josta säädetään [tarkistetun energiatehokkuusdirektiivin] 3 artiklassa ja joka määritellään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1999 2 artiklan 18 kohdassa, ja uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käyttö rakennusalalla ovat näin ollen tärkeitä toimenpiteitä, joita tarvitaan unionin kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi. Pienemmällä
  energian, materiaalien ja maan kysynnällä,
  energiankulutuksella ja uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian lisääntyvällä käytöllä on myös tärkeä merkitys unionin energia
  - ja materiaali
  riippuvuuden vähentämisessä, energian
  ja materiaalien
  toimitusvarmuuden ja teknologian kehityksen edistämisessä sekä työllistymis- ja aluekehitysmahdollisuuksien luomisessa varsinkin saarialueilla ja maaseudulla. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Rakennukset aiheuttavat
  40 prosenttia
  unionin energian loppukulutuksesta
  ja
  36 prosenttia sen energiaan liittyvistä kasvihuonekaasupäästöistä.
  Energiankulutuksen
  vähentäminen energiatehokkuus etusijalle -periaatteen mukaisesti, josta säädetään [tarkistetun energiatehokkuusdirektiivin] 3 artiklassa ja joka määritellään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1999 2 artiklan 18 kohdassa, ja uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käyttö rakennusalalla ovat näin ollen tärkeitä toimenpiteitä, joita tarvitaan unionin kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi. Pienemmällä energiankulutuksella ja uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian lisääntyvällä käytöllä on myös tärkeä merkitys unionin energiariippuvuuden vähentämisessä, energian toimitusvarmuuden ja teknologian kehityksen edistämisessä sekä työllistymis- ja aluekehitysmahdollisuuksien luomisessa varsinkin saarialueilla ja maaseudulla.

Rakennukset aiheuttavat unionin energian loppukulutuksesta
  39 prosenttia, mistä 28 prosenttia aiheutuu rakennusten käytöstä ja 11 prosenttia rakennusmateriaaleista ja rakentamisesta (tuotesidonnainen hiilijalanjälki), sekä
  36 prosenttia sen energiaan liittyvistä kasvihuonekaasupäästöistä.
  Energian, materiaalien ja maan kysynnän sekä energiankulutuksen
  vähentäminen energiatehokkuus etusijalle -periaatteen mukaisesti, josta säädetään [tarkistetun energiatehokkuusdirektiivin] 3 artiklassa ja joka määritellään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1999 2 artiklan 18 kohdassa, ja uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käyttö rakennusalalla ovat näin ollen tärkeitä toimenpiteitä, joita tarvitaan unionin kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi. Pienemmällä
  energian, materiaalien ja maan kysynnällä,
  energiankulutuksella ja uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian lisääntyvällä käytöllä on myös tärkeä merkitys unionin energia
  - ja materiaali
  riippuvuuden vähentämisessä, energian
  ja materiaalien
  toimitusvarmuuden ja teknologian kehityksen edistämisessä sekä työllistymis- ja aluekehitysmahdollisuuksien luomisessa varsinkin saarialueilla ja maaseudulla.

Perustelu

Lisätään tekstiin selkeämpi viittaus kiertotalouteen.

Muutosehdotus 2

Johdanto-osan 7 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Rakennusten osuuteen kasvihuonekaasupäästöistä kuuluvat kasvihuonekaasupäästöt ennen niiden käyttöikää, sen aikana ja sen jälkeen. Vuoteen 2050 ulottuva visio hiilivapaaksi saatetusta rakennuskannasta menee pidemmälle kuin nykyinen painottuminen käytöstä syntyviin kasvihuonekaasupäästöihin. Rakennusten koko elinkaaren aikaiset päästöt olisi sen vuoksi
  asteittain
  otettava huomioon
  , alkaen uusista rakennuksista
  . Rakennukset muodostavat merkittävän materiaalivarannon, johon varastoidaan resursseja vuosikymmenien ajaksi, ja suunnitteluvalinnat vaikuttavat suurelta osin koko elinkaaren aikaisiin päästöihin sekä uusissa rakennuksissa että rakennusten perusparannuksissa. Rakennusten koko elinkaaren aikainen tehokkuus tulisi ottaa huomioon uusien rakennusten lisäksi myös perusparannuksissa sitä kautta, että jäsenvaltiot sisällyttävät rakennusten perusparannussuunnitelmiin politiikkoja koko elinkaaren aikaisten kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi. | Rakennusten osuuteen kasvihuonekaasupäästöistä kuuluvat kasvihuonekaasupäästöt ennen niiden käyttöikää, sen aikana ja sen jälkeen. Vuoteen 2050 ulottuva visio hiilivapaaksi saatetusta rakennuskannasta menee pidemmälle kuin nykyinen painottuminen käytöstä syntyviin kasvihuonekaasupäästöihin. Rakennusten koko elinkaaren aikaiset päästöt olisi sen vuoksi otettava
  tästä lähtien
  huomioon
  sekä uusissa rakennuksissa että olemassa olevissa rakennuksissa kunnostamisen yhteydessä
  . Rakennukset muodostavat merkittävän materiaalivarannon, johon varastoidaan resursseja vuosikymmenien ajaksi, ja suunnitteluvalinnat vaikuttavat suurelta osin koko elinkaaren aikaisiin päästöihin sekä uusissa rakennuksissa että rakennusten perusparannuksissa. Rakennusten koko elinkaaren aikainen tehokkuus tulisi ottaa huomioon uusien rakennusten lisäksi myös perusparannuksissa sitä kautta, että jäsenvaltiot sisällyttävät rakennusten perusparannussuunnitelmiin politiikkoja koko elinkaaren aikaisten kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi.
  Paikallis- ja alueviranomaisten osallistuminen näiden politiikkojen kehittämiseen on välttämätöntä, jotta varmistetaan siirtymän toteutuminen kaikilla tasoilla. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Rakennusten osuuteen kasvihuonekaasupäästöistä kuuluvat kasvihuonekaasupäästöt ennen niiden käyttöikää, sen aikana ja sen jälkeen. Vuoteen 2050 ulottuva visio hiilivapaaksi saatetusta rakennuskannasta menee pidemmälle kuin nykyinen painottuminen käytöstä syntyviin kasvihuonekaasupäästöihin. Rakennusten koko elinkaaren aikaiset päästöt olisi sen vuoksi
  asteittain
  otettava huomioon
  , alkaen uusista rakennuksista
  . Rakennukset muodostavat merkittävän materiaalivarannon, johon varastoidaan resursseja vuosikymmenien ajaksi, ja suunnitteluvalinnat vaikuttavat suurelta osin koko elinkaaren aikaisiin päästöihin sekä uusissa rakennuksissa että rakennusten perusparannuksissa. Rakennusten koko elinkaaren aikainen tehokkuus tulisi ottaa huomioon uusien rakennusten lisäksi myös perusparannuksissa sitä kautta, että jäsenvaltiot sisällyttävät rakennusten perusparannussuunnitelmiin politiikkoja koko elinkaaren aikaisten kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi.

Rakennusten osuuteen kasvihuonekaasupäästöistä kuuluvat kasvihuonekaasupäästöt ennen niiden käyttöikää, sen aikana ja sen jälkeen. Vuoteen 2050 ulottuva visio hiilivapaaksi saatetusta rakennuskannasta menee pidemmälle kuin nykyinen painottuminen käytöstä syntyviin kasvihuonekaasupäästöihin. Rakennusten koko elinkaaren aikaiset päästöt olisi sen vuoksi otettava
  tästä lähtien
  huomioon
  sekä uusissa rakennuksissa että olemassa olevissa rakennuksissa kunnostamisen yhteydessä
  . Rakennukset muodostavat merkittävän materiaalivarannon, johon varastoidaan resursseja vuosikymmenien ajaksi, ja suunnitteluvalinnat vaikuttavat suurelta osin koko elinkaaren aikaisiin päästöihin sekä uusissa rakennuksissa että rakennusten perusparannuksissa. Rakennusten koko elinkaaren aikainen tehokkuus tulisi ottaa huomioon uusien rakennusten lisäksi myös perusparannuksissa sitä kautta, että jäsenvaltiot sisällyttävät rakennusten perusparannussuunnitelmiin politiikkoja koko elinkaaren aikaisten kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi.
  Paikallis- ja alueviranomaisten osallistuminen näiden politiikkojen kehittämiseen on välttämätöntä, jotta varmistetaan siirtymän toteutuminen kaikilla tasoilla.

Perustelu

Jos olemassa olevia rakennuksia ei sisällytetä mukaan, ilmastoneutraaliustavoite ei ole saavutettavissa.

Muutosehdotus 3

Johdanto-osan 8 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Rakennusten koko elinkaaren aikaisten kasvihuonekaasupäästöjen minimointi edellyttää resurssitehokkuutta ja kiertoa. Tähän voidaan yhdistää myös rakennuskannan osien muuttaminen väliaikaiseksi hiilinieluksi. | Rakennusten koko elinkaaren aikaisten kasvihuonekaasupäästöjen minimointi edellyttää
  riittävyyttä koskevia politiikkatoimia, joilla vähennetään ennen kaikkea energian, materiaalien, maan ja veden kysyntää, sekä
  resurssitehokkuutta ja kiertoa. Tähän voidaan yhdistää myös rakennuskannan osien muuttaminen väliaikaiseksi hiilinieluksi.
  Tuotesidonnaisten ilmastopäästöjen nollatason saavuttaminen edellyttää materiaalien käytön vähentämistä ja optimointia sekä materiaalien uudelleenkäyttöä, hiiltä sitovien alueiden suunnittelua ja hiiltä sitovien materiaalien käyttöä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Rakennusten koko elinkaaren aikaisten kasvihuonekaasupäästöjen minimointi edellyttää resurssitehokkuutta ja kiertoa. Tähän voidaan yhdistää myös rakennuskannan osien muuttaminen väliaikaiseksi hiilinieluksi.

Rakennusten koko elinkaaren aikaisten kasvihuonekaasupäästöjen minimointi edellyttää
  riittävyyttä koskevia politiikkatoimia, joilla vähennetään ennen kaikkea energian, materiaalien, maan ja veden kysyntää, sekä
  resurssitehokkuutta ja kiertoa. Tähän voidaan yhdistää myös rakennuskannan osien muuttaminen väliaikaiseksi hiilinieluksi.
  Tuotesidonnaisten ilmastopäästöjen nollatason saavuttaminen edellyttää materiaalien käytön vähentämistä ja optimointia sekä materiaalien uudelleenkäyttöä, hiiltä sitovien alueiden suunnittelua ja hiiltä sitovien materiaalien käyttöä.

Perustelu

Energian riittävyys on tehokas strategia ilmastotavoitteiden saavuttamiseksi. On myös otettava huomioon tuotesidonnaiset ilmastopäästöt.

Muutosehdotus 4

Johdanto-osan 9 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Ilmakehän lämmitysvaikutuspotentiaali koko elinkaaren aikana osoittaa, mikä kaikkiaan on rakennuksen osuus ilmastonmuutokseen johtavista päästöistä. Siinä otetaan huomioon rakennustuotteisiin sisältyvät kasvihuonekaasupäästöt sekä käyttövaiheen suorat ja epäsuorat päästöt. Vaatimus uusien rakennusten elinkaarenaikaisen lämmitysvaikutuspotentiaalin laskemisesta on näin ollen ensimmäinen askel kohti rakennusten koko elinkaaren aikaisen tehokkuuden sekä kiertotalouden parempaa huomioon ottamista. | Ilmakehän lämmitysvaikutuspotentiaali koko elinkaaren aikana osoittaa, mikä kaikkiaan on rakennuksen osuus ilmastonmuutokseen johtavista päästöistä. Siinä otetaan huomioon rakennustuotteisiin sisältyvät kasvihuonekaasupäästöt sekä käyttövaiheen suorat ja epäsuorat päästöt. Vaatimus uusien rakennusten
  sekä peruskorjattavien jo olemassa olevien rakennusten
  elinkaarenaikaisen lämmitysvaikutuspotentiaalin laskemisesta on näin ollen ensimmäinen askel kohti rakennusten koko elinkaaren aikaisen tehokkuuden sekä kiertotalouden parempaa huomioon ottamista. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Ilmakehän lämmitysvaikutuspotentiaali koko elinkaaren aikana osoittaa, mikä kaikkiaan on rakennuksen osuus ilmastonmuutokseen johtavista päästöistä. Siinä otetaan huomioon rakennustuotteisiin sisältyvät kasvihuonekaasupäästöt sekä käyttövaiheen suorat ja epäsuorat päästöt. Vaatimus uusien rakennusten elinkaarenaikaisen lämmitysvaikutuspotentiaalin laskemisesta on näin ollen ensimmäinen askel kohti rakennusten koko elinkaaren aikaisen tehokkuuden sekä kiertotalouden parempaa huomioon ottamista.

Ilmakehän lämmitysvaikutuspotentiaali koko elinkaaren aikana osoittaa, mikä kaikkiaan on rakennuksen osuus ilmastonmuutokseen johtavista päästöistä. Siinä otetaan huomioon rakennustuotteisiin sisältyvät kasvihuonekaasupäästöt sekä käyttövaiheen suorat ja epäsuorat päästöt. Vaatimus uusien rakennusten
  sekä peruskorjattavien jo olemassa olevien rakennusten
  elinkaarenaikaisen lämmitysvaikutuspotentiaalin laskemisesta on näin ollen ensimmäinen askel kohti rakennusten koko elinkaaren aikaisen tehokkuuden sekä kiertotalouden parempaa huomioon ottamista.

Perustelu

Itsestään selvä.

Muutosehdotus 5

Johdanto-osan 10 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Rakennukset aiheuttavat EU:ssa noin puolet primaarisista pienhiukkaspäästöistä (PM2,5 ), jotka johtavat ennenaikaisiin kuolemiin ja sairauksiin.
  Parantamalla
  rakennusten energiatehokkuutta voidaan ja pitäisi samaan aikaan vähentää epäpuhtauspäästöjä linjassa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/2284 (1) kanssa. | Rakennukset aiheuttavat EU:ssa noin puolet primaarisista pienhiukkaspäästöistä (PM2,5 ), jotka johtavat ennenaikaisiin kuolemiin ja sairauksiin.
  Vähentämällä energian ja materiaalien kysyntää ja parantamalla
  rakennusten energiatehokkuutta voidaan ja pitäisi samaan aikaan vähentää epäpuhtauspäästöjä linjassa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/2284 (1) kanssa
  ja siten edistää saasteettomuustavoitteen saavuttamista
  . |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Rakennukset aiheuttavat EU:ssa noin puolet primaarisista pienhiukkaspäästöistä (PM2,5 ), jotka johtavat ennenaikaisiin kuolemiin ja sairauksiin.
  Parantamalla
  rakennusten energiatehokkuutta voidaan ja pitäisi samaan aikaan vähentää epäpuhtauspäästöjä linjassa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/2284 (1) kanssa.

Rakennukset aiheuttavat EU:ssa noin puolet primaarisista pienhiukkaspäästöistä (PM2,5 ), jotka johtavat ennenaikaisiin kuolemiin ja sairauksiin.
  Vähentämällä energian ja materiaalien kysyntää ja parantamalla
  rakennusten energiatehokkuutta voidaan ja pitäisi samaan aikaan vähentää epäpuhtauspäästöjä linjassa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/2284 (1) kanssa
  ja siten edistää saasteettomuustavoitteen saavuttamista
  .

Perustelu

Lisätään selkeämpi viittaus kiertotalouteen ja saasteettomuuteen.

Muutosehdotus 6

Johdanto-osan 11 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Rakennusten
  energiatehokkuuden parantamista koskevissa lisätoimenpiteissä olisi otettava huomioon ilmasto-olosuhteet, mukaan lukien ilmastonmuutokseen sopeutuminen, ja paikalliset olosuhteet samoin kuin sisäilmasto-olosuhteet ja kustannustehokkuus. Nämä toimenpiteet eivät saisi vaikuttaa muihin rakennuksia koskeviin vaatimuksiin kuten rakennukseen pääsyyn, paloturvallisuuteen ja seismiseen turvallisuuteen ja rakennuksen suunniteltuun käyttötarkoitukseen. | Energian ja materiaalien kysynnän vähentämistä ja rakennusten
  energiatehokkuuden parantamista koskevissa lisätoimenpiteissä olisi otettava huomioon ilmasto-olosuhteet, mukaan lukien ilmastonmuutokseen sopeutuminen, ja paikalliset olosuhteet samoin kuin sisäilmasto-olosuhteet ja kustannustehokkuus
  , joissa olisi otettava huomioon ympäristöön, yhteiskuntaan ja terveyteen liittyvät ulkoisvaikutukset hyödyntäen mahdollisimman hyvin kaupunginosatasolla käytettävissä olevia toimenpiteitä
  . Nämä toimenpiteet eivät saisi vaikuttaa muihin rakennuksia koskeviin vaatimuksiin kuten rakennukseen pääsyyn, paloturvallisuuteen ja seismiseen turvallisuuteen ja rakennuksen suunniteltuun käyttötarkoitukseen. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Rakennusten
  energiatehokkuuden parantamista koskevissa lisätoimenpiteissä olisi otettava huomioon ilmasto-olosuhteet, mukaan lukien ilmastonmuutokseen sopeutuminen, ja paikalliset olosuhteet samoin kuin sisäilmasto-olosuhteet ja kustannustehokkuus. Nämä toimenpiteet eivät saisi vaikuttaa muihin rakennuksia koskeviin vaatimuksiin kuten rakennukseen pääsyyn, paloturvallisuuteen ja seismiseen turvallisuuteen ja rakennuksen suunniteltuun käyttötarkoitukseen.

Energian ja materiaalien kysynnän vähentämistä ja rakennusten
  energiatehokkuuden parantamista koskevissa lisätoimenpiteissä olisi otettava huomioon ilmasto-olosuhteet, mukaan lukien ilmastonmuutokseen sopeutuminen, ja paikalliset olosuhteet samoin kuin sisäilmasto-olosuhteet ja kustannustehokkuus
  , joissa olisi otettava huomioon ympäristöön, yhteiskuntaan ja terveyteen liittyvät ulkoisvaikutukset hyödyntäen mahdollisimman hyvin kaupunginosatasolla käytettävissä olevia toimenpiteitä
  . Nämä toimenpiteet eivät saisi vaikuttaa muihin rakennuksia koskeviin vaatimuksiin kuten rakennukseen pääsyyn, paloturvallisuuteen ja seismiseen turvallisuuteen ja rakennuksen suunniteltuun käyttötarkoitukseen.

Perustelu

Itsestään selvä.

Muutosehdotus 7

Uusi johdanto-osan 11 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | Riittävyyttä koskevat toimenpiteet, joilla vähennetään ennen kaikkea energian, materiaalien, maan ja veden kysyntää rakennuksia varten, olisi otettava huomioon rakennusten elinkaaren aikana, mukaan lukien rakennusten suunnittelu- ja käyttövaiheessa sekä käyttöiän päättyessä. Näissä toimenpiteissä olisi asetettava etusijalle käyttämättömien olemassa olevien rakennusten käyttötarkoituksen muuttaminen uusien rakennusten rakentamisen sijasta ja tiiviiden asuinalueiden kehittäminen kaupunkirakenteen hajauttamisen sijasta, passiiviset lämmitys- ja jäähdytysratkaisut mekaanisten ratkaisujen asemesta, rakennusmateriaalien uudelleenkäyttö uusien materiaalien käytön sijasta ja olemassa olevien rakennusten entistä parempi hallinta.




  Jäsenvaltioiden olisi yhteistyössä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa esitettävä rakennusten perusparannussuunnitelmissaan riittävyyttä koskevia toimintapolitiikkoja ja toimenpiteitä, joilla pyritään vähentämään ennen kaikkea energian, materiaalien, maan ja veden kysyntää rakennusten elinkaaren aikana rakennusten suunnittelu- ja käyttövaiheessa ja käyttöiän päättyessä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Riittävyyttä koskevat toimenpiteet, joilla vähennetään ennen kaikkea energian, materiaalien, maan ja veden kysyntää rakennuksia varten, olisi otettava huomioon rakennusten elinkaaren aikana, mukaan lukien rakennusten suunnittelu- ja käyttövaiheessa sekä käyttöiän päättyessä. Näissä toimenpiteissä olisi asetettava etusijalle käyttämättömien olemassa olevien rakennusten käyttötarkoituksen muuttaminen uusien rakennusten rakentamisen sijasta ja tiiviiden asuinalueiden kehittäminen kaupunkirakenteen hajauttamisen sijasta, passiiviset lämmitys- ja jäähdytysratkaisut mekaanisten ratkaisujen asemesta, rakennusmateriaalien uudelleenkäyttö uusien materiaalien käytön sijasta ja olemassa olevien rakennusten entistä parempi hallinta.

Jäsenvaltioiden olisi yhteistyössä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa esitettävä rakennusten perusparannussuunnitelmissaan riittävyyttä koskevia toimintapolitiikkoja ja toimenpiteitä, joilla pyritään vähentämään ennen kaikkea energian, materiaalien, maan ja veden kysyntää rakennusten elinkaaren aikana rakennusten suunnittelu- ja käyttövaiheessa ja käyttöiän päättyessä.

Perustelu

Energian riittävyys on tehokas strategia ilmastotavoitteiden saavuttamiseksi.

Muutosehdotus 8

Johdanto-osan 13 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltioiden olisi vahvistettava vähimmäisvaatimukset rakennusten ja rakennusosien energiatehokkuudelle ottaen huomioon pyrkimys saavuttaa
  kustannusoptimaalinen tasapaino tarvittavien investointien ja
  rakennuksen elinkaaren aikana
  säästettyjen energiakustannusten välillä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioiden oikeutta asettaa vähimmäisvaatimuksia, jotka ovat energiatehokkaampia kuin kustannusoptimaaliset energiatehokkuustasot
  .
  Olisi säädettävä jäsenvaltioiden mahdollisuudesta tarkistaa säännöllisesti rakennusten energiatehokkuutta koskevia vähimmäisvaatimuksiaan tekniikan kehityksen perusteella. | Jäsenvaltioiden olisi vahvistettava vähimmäisvaatimukset rakennusten ja rakennusosien energiatehokkuudelle ottaen huomioon pyrkimys saavuttaa
  hiilineutraalius tai lähes hiilineutraalius
  rakennuksen elinkaaren aikana.
  Myös ilmastopositiivisia rakennuksia olisi edistettävä, jotta voidaan varmistaa koko rakennuskannan hiilineutraalius.




  Paikallis- ja alueviranomaisten täysipainoinen osallistuminen näiden vaatimusten vahvistamiseen on olennaisen tärkeää, jotta varmistetaan todelliset ja tehokkaat päästövähennykset. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jäsenvaltioiden olisi vahvistettava vähimmäisvaatimukset rakennusten ja rakennusosien energiatehokkuudelle ottaen huomioon pyrkimys saavuttaa
  kustannusoptimaalinen tasapaino tarvittavien investointien ja
  rakennuksen elinkaaren aikana
  säästettyjen energiakustannusten välillä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioiden oikeutta asettaa vähimmäisvaatimuksia, jotka ovat energiatehokkaampia kuin kustannusoptimaaliset energiatehokkuustasot
  .
  Olisi säädettävä jäsenvaltioiden mahdollisuudesta tarkistaa säännöllisesti rakennusten energiatehokkuutta koskevia vähimmäisvaatimuksiaan tekniikan kehityksen perusteella.

Jäsenvaltioiden olisi vahvistettava vähimmäisvaatimukset rakennusten ja rakennusosien energiatehokkuudelle ottaen huomioon pyrkimys saavuttaa
  hiilineutraalius tai lähes hiilineutraalius
  rakennuksen elinkaaren aikana.
  Myös ilmastopositiivisia rakennuksia olisi edistettävä, jotta voidaan varmistaa koko rakennuskannan hiilineutraalius.

Paikallis- ja alueviranomaisten täysipainoinen osallistuminen näiden vaatimusten vahvistamiseen on olennaisen tärkeää, jotta varmistetaan todelliset ja tehokkaat päästövähennykset.

Perustelu

Vähimmäisvaatimus on sovitettava yhteen ilmastoneutraaliuden kanssa hiililukkiutumisen välttämiseksi.

Muutosehdotus 9

Johdanto-osan 14 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Kaksi kolmasosaa rakennusten lämmitykseen ja jäähdytykseen käytetystä energiasta on edelleen peräisin fossiilisista polttoaineista. Jotta rakennusalalla voidaan irtautua hiilestä, on erityisen tärkeää luopua asteittain fossiilisista polttoaineista lämmityksessä ja jäähdytyksessä. Sen vuoksi jäsenvaltioiden tulisi ilmoittaa rakennustensa perusparannussuunnitelmissa kansalliset politiikkansa ja toimenpiteensä fossiilisten polttoaineiden asteittaiseksi poistamiseksi lämmityksessä ja jäähdytyksessä. Taloudellisia kannustimia ei pitäisi antaa fossiilisia polttoaineita käyttävien kattiloiden asentamiseen seuraavassa monivuotisessa rahoituskehyksessä vuodesta
  2027
  alkaen, lukuun ottamatta niitä, jotka on valittu ennen vuotta 2027 Euroopan aluekehitysrahaston ja koheesiorahaston investointikohteiksi. Asteittaiseen käytöstäpoistoon tähtäävien kansallisten politiikkojen ja toimenpiteiden tukena tulisi olla selkeä oikeusperusta, jonka nojalla voidaan asettaa kieltoja lämmönkehittimille niiden kasvihuonekaasupäästöjen tai käytetyn polttoainetyypin perusteella. | Kaksi kolmasosaa rakennusten lämmitykseen ja jäähdytykseen käytetystä energiasta on edelleen peräisin fossiilisista polttoaineista. Jotta rakennusalalla voidaan irtautua hiilestä, on erityisen tärkeää luopua asteittain fossiilisista polttoaineista lämmityksessä ja jäähdytyksessä. Sen vuoksi jäsenvaltioiden tulisi
  tiiviissä yhteistyössä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa
  ilmoittaa rakennustensa perusparannussuunnitelmissa kansalliset politiikkansa ja toimenpiteensä fossiilisten polttoaineiden asteittaiseksi poistamiseksi lämmityksessä ja jäähdytyksessä. Taloudellisia kannustimia ei pitäisi antaa fossiilisia polttoaineita käyttävien kattiloiden asentamiseen seuraavassa monivuotisessa rahoituskehyksessä vuodesta
  2025
  alkaen, lukuun ottamatta niitä, jotka on valittu ennen vuotta 2027 Euroopan aluekehitysrahaston ja koheesiorahaston investointikohteiksi. Asteittaiseen käytöstäpoistoon tähtäävien kansallisten politiikkojen ja toimenpiteiden tukena tulisi olla selkeä oikeusperusta, jonka nojalla voidaan asettaa kieltoja lämmönkehittimille niiden kasvihuonekaasupäästöjen tai käytetyn polttoainetyypin perusteella. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Kaksi kolmasosaa rakennusten lämmitykseen ja jäähdytykseen käytetystä energiasta on edelleen peräisin fossiilisista polttoaineista. Jotta rakennusalalla voidaan irtautua hiilestä, on erityisen tärkeää luopua asteittain fossiilisista polttoaineista lämmityksessä ja jäähdytyksessä. Sen vuoksi jäsenvaltioiden tulisi ilmoittaa rakennustensa perusparannussuunnitelmissa kansalliset politiikkansa ja toimenpiteensä fossiilisten polttoaineiden asteittaiseksi poistamiseksi lämmityksessä ja jäähdytyksessä. Taloudellisia kannustimia ei pitäisi antaa fossiilisia polttoaineita käyttävien kattiloiden asentamiseen seuraavassa monivuotisessa rahoituskehyksessä vuodesta
  2027
  alkaen, lukuun ottamatta niitä, jotka on valittu ennen vuotta 2027 Euroopan aluekehitysrahaston ja koheesiorahaston investointikohteiksi. Asteittaiseen käytöstäpoistoon tähtäävien kansallisten politiikkojen ja toimenpiteiden tukena tulisi olla selkeä oikeusperusta, jonka nojalla voidaan asettaa kieltoja lämmönkehittimille niiden kasvihuonekaasupäästöjen tai käytetyn polttoainetyypin perusteella.

Kaksi kolmasosaa rakennusten lämmitykseen ja jäähdytykseen käytetystä energiasta on edelleen peräisin fossiilisista polttoaineista. Jotta rakennusalalla voidaan irtautua hiilestä, on erityisen tärkeää luopua asteittain fossiilisista polttoaineista lämmityksessä ja jäähdytyksessä. Sen vuoksi jäsenvaltioiden tulisi
  tiiviissä yhteistyössä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa
  ilmoittaa rakennustensa perusparannussuunnitelmissa kansalliset politiikkansa ja toimenpiteensä fossiilisten polttoaineiden asteittaiseksi poistamiseksi lämmityksessä ja jäähdytyksessä. Taloudellisia kannustimia ei pitäisi antaa fossiilisia polttoaineita käyttävien kattiloiden asentamiseen seuraavassa monivuotisessa rahoituskehyksessä vuodesta
  2025
  alkaen, lukuun ottamatta niitä, jotka on valittu ennen vuotta 2027 Euroopan aluekehitysrahaston ja koheesiorahaston investointikohteiksi. Asteittaiseen käytöstäpoistoon tähtäävien kansallisten politiikkojen ja toimenpiteiden tukena tulisi olla selkeä oikeusperusta, jonka nojalla voidaan asettaa kieltoja lämmönkehittimille niiden kasvihuonekaasupäästöjen tai käytetyn polttoainetyypin perusteella.

Perustelu

Itsestään selvä.

Muutosehdotus 10

Johdanto-osan 17 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Komission olisi määriteltävä vertailumenetelmäkehys energiatehokkuutta koskevien vähimmäisvaatimusten kustannusoptimaalisten tasojen laskentaa varten. Kehyksen tarkistamisen
  pohjalta
  olisi
  voitava laskea
  sekä energia- että päästö
  tehokkuus
  , ja siinä olisi otettava huomioon ympäristöön ja terveyteen kohdistuvat ulkoisvaikutukset sekä päästökauppajärjestelmän laajentaminen ja hiilen hinnat. Jäsenvaltioiden olisi käytettävä tätä kehystä
  verratakseen siitä saatuja tuloksia itse vahvistamiinsa
  energiatehokkuuden
  vähimmäisvaatimuksiin
  . Jos energiatehokkuutta koskevien vähimmäisvaatimusten laskettujen kustannusoptimaalisten tasojen ja voimassa olevien energiatehokkuuden vähimmäisvaatimusten välillä on merkittäviä eli yli 15 prosentin eroavuuksia, jäsenvaltioiden olisi perusteltava ero tai suunniteltava asianmukaisia toimia eroavuuden pienentämiseksi. [– –] | Komission olisi määriteltävä vertailumenetelmäkehys energiatehokkuutta koskevien vähimmäisvaatimusten kustannusoptimaalisten tasojen laskentaa varten. Kehyksen tarkistamisen olisi
  mahdollistettava
  sekä energia- että päästö
  tehokkuuden laskeminen ja perustuttava tavoitteeseen, jonka mukaan rakennusten on oltava hiilineutraaleja rakennusten elinkaaren aikana,
  ja siinä olisi otettava huomioon ympäristöön ja terveyteen kohdistuvat ulkoisvaikutukset sekä päästökauppajärjestelmän laajentaminen ja hiilen hinnat. Jäsenvaltioiden olisi käytettävä tätä kehystä
  varmistaakseen, että niiden vahvistamat
  energiatehokkuuden
  vähimmäisvaatimukset johtavat siihen, että rakennukset ovat kokonaan tai lähes hiilineutraaleja rakennusten elinkaaren aikana
  . Jos energiatehokkuutta koskevien vähimmäisvaatimusten laskettujen kustannusoptimaalisten tasojen ja voimassa olevien energiatehokkuuden vähimmäisvaatimusten välillä on merkittäviä eli yli 15 prosentin eroavuuksia, jäsenvaltioiden olisi perusteltava ero tai suunniteltava asianmukaisia toimia eroavuuden pienentämiseksi. [– –] |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Komission olisi määriteltävä vertailumenetelmäkehys energiatehokkuutta koskevien vähimmäisvaatimusten kustannusoptimaalisten tasojen laskentaa varten. Kehyksen tarkistamisen
  pohjalta
  olisi
  voitava laskea
  sekä energia- että päästö
  tehokkuus
  , ja siinä olisi otettava huomioon ympäristöön ja terveyteen kohdistuvat ulkoisvaikutukset sekä päästökauppajärjestelmän laajentaminen ja hiilen hinnat. Jäsenvaltioiden olisi käytettävä tätä kehystä
  verratakseen siitä saatuja tuloksia itse vahvistamiinsa
  energiatehokkuuden
  vähimmäisvaatimuksiin
  . Jos energiatehokkuutta koskevien vähimmäisvaatimusten laskettujen kustannusoptimaalisten tasojen ja voimassa olevien energiatehokkuuden vähimmäisvaatimusten välillä on merkittäviä eli yli 15 prosentin eroavuuksia, jäsenvaltioiden olisi perusteltava ero tai suunniteltava asianmukaisia toimia eroavuuden pienentämiseksi. [– –]

Komission olisi määriteltävä vertailumenetelmäkehys energiatehokkuutta koskevien vähimmäisvaatimusten kustannusoptimaalisten tasojen laskentaa varten. Kehyksen tarkistamisen olisi
  mahdollistettava
  sekä energia- että päästö
  tehokkuuden laskeminen ja perustuttava tavoitteeseen, jonka mukaan rakennusten on oltava hiilineutraaleja rakennusten elinkaaren aikana,
  ja siinä olisi otettava huomioon ympäristöön ja terveyteen kohdistuvat ulkoisvaikutukset sekä päästökauppajärjestelmän laajentaminen ja hiilen hinnat. Jäsenvaltioiden olisi käytettävä tätä kehystä
  varmistaakseen, että niiden vahvistamat
  energiatehokkuuden
  vähimmäisvaatimukset johtavat siihen, että rakennukset ovat kokonaan tai lähes hiilineutraaleja rakennusten elinkaaren aikana
  . Jos energiatehokkuutta koskevien vähimmäisvaatimusten laskettujen kustannusoptimaalisten tasojen ja voimassa olevien energiatehokkuuden vähimmäisvaatimusten välillä on merkittäviä eli yli 15 prosentin eroavuuksia, jäsenvaltioiden olisi perusteltava ero tai suunniteltava asianmukaisia toimia eroavuuden pienentämiseksi. [– –]

Perustelu

Itsestään selvä.

Muutosehdotus 11

Johdanto-osan 18 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Olemassa olevien rakennusten laajamittaiset korjaukset tarjoavat rakennuksen koosta riippumatta mahdollisuuden toteuttaa kustannustehokkaita toimenpiteitä energiatehokkuuden parantamiseksi.
  Kustannustehokkuuden takia energiatehokkuutta koskevien vähimmäisvaatimusten soveltaminen olisi voitava rajoittaa niihin korjattuihin osiin, joilla on suurin merkitys rakennuksen energiatehokkuuden kannalta. Jäsenvaltioiden olisi voitava halutessaan määritellä ”laajamittainen korjaus” käyttäen perusteena joko prosenttiosuutta rakennuksen vaipan pinta-alasta tai rakennuksen arvoa. Jos jäsenvaltio päättää määritellä laajamittaisen korjauksen käyttäen perusteena rakennuksen arvoa, voitaisiin käyttää esimerkiksi vakuutusmatemaattista arvoa tai jälleenrakentamiskustannuksiin perustuvaa käypää arvoa, pois lukien rakennusmaan arvo. | Olemassa olevien rakennusten laajamittaiset korjaukset tarjoavat rakennuksen koosta riippumatta
  ainutlaatuisen
  mahdollisuuden toteuttaa kustannustehokkaita toimenpiteitä energiatehokkuuden parantamiseksi
  , sillä niitä tehdään 25 vuoden välein asuinrakennuksissa ja 15 vuoden välein muissa kuin asuinrakennuksissa
  .
  Tämä tarkoittaa sitä, ettei tämän vuosikymmenen aikana korjattuihin asuinrakennuksiin todennäköisesti tehdä uudelleen laajamittaisia korjauksia ennen vuotta 2050, kun taas muut kuin asuinrakennukset saattavat kuulua toisen laajamittaisten korjausten kierroksen piiriin. Tämä kuitenkin nostaa rakennusten peruskorjauksen kokonaiskustannuksia. Jotta vältetään hiililukkiutuma peruskorjatuissa rakennuksissa, jäsenvaltioiden olisikin varmistettava, että tämän vuosikymmenen aikana toteutettavissa rakennusten peruskorjauksissa noudatetaan vaatimusta päästöttömyydestä tai lähes päästöttömyydestä laskettuna rakennusten elinkaaren ajalta. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Olemassa olevien rakennusten laajamittaiset korjaukset tarjoavat rakennuksen koosta riippumatta mahdollisuuden toteuttaa kustannustehokkaita toimenpiteitä energiatehokkuuden parantamiseksi.
  Kustannustehokkuuden takia energiatehokkuutta koskevien vähimmäisvaatimusten soveltaminen olisi voitava rajoittaa niihin korjattuihin osiin, joilla on suurin merkitys rakennuksen energiatehokkuuden kannalta. Jäsenvaltioiden olisi voitava halutessaan määritellä ”laajamittainen korjaus” käyttäen perusteena joko prosenttiosuutta rakennuksen vaipan pinta-alasta tai rakennuksen arvoa. Jos jäsenvaltio päättää määritellä laajamittaisen korjauksen käyttäen perusteena rakennuksen arvoa, voitaisiin käyttää esimerkiksi vakuutusmatemaattista arvoa tai jälleenrakentamiskustannuksiin perustuvaa käypää arvoa, pois lukien rakennusmaan arvo.

Olemassa olevien rakennusten laajamittaiset korjaukset tarjoavat rakennuksen koosta riippumatta
  ainutlaatuisen
  mahdollisuuden toteuttaa kustannustehokkaita toimenpiteitä energiatehokkuuden parantamiseksi
  , sillä niitä tehdään 25 vuoden välein asuinrakennuksissa ja 15 vuoden välein muissa kuin asuinrakennuksissa
  .
  Tämä tarkoittaa sitä, ettei tämän vuosikymmenen aikana korjattuihin asuinrakennuksiin todennäköisesti tehdä uudelleen laajamittaisia korjauksia ennen vuotta 2050, kun taas muut kuin asuinrakennukset saattavat kuulua toisen laajamittaisten korjausten kierroksen piiriin. Tämä kuitenkin nostaa rakennusten peruskorjauksen kokonaiskustannuksia. Jotta vältetään hiililukkiutuma peruskorjatuissa rakennuksissa, jäsenvaltioiden olisikin varmistettava, että tämän vuosikymmenen aikana toteutettavissa rakennusten peruskorjauksissa noudatetaan vaatimusta päästöttömyydestä tai lähes päästöttömyydestä laskettuna rakennusten elinkaaren ajalta.

Perustelu

Vähimmäisvaatimus on sovitettava yhteen ilmastoneutraaliuden kanssa hiililukkiutumisen välttämiseksi.

Muutosehdotus 12

Johdanto-osan 19 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| U
  nionin ilmasto- ja energiatavoitteiden tiukentaminen edellyttää rakennusten osalta uutta visiota päästöttömästä rakennuksesta, jonka erittäin alhainen energiantarve katetaan kokonaan uusiutuvista lähteistä tuotetulla energialla, jos se on teknisesti mahdollista. Kaikkien uusien rakennusten olisi oltava päästöttömiä rakennuksia, ja kaikki olemassa olevat rakennukset olisi
  muutettava
  päästöttömiksi rakennuksiksi vuoteen 2050 mennessä. | Ilmastokriisi ja u
  nionin ilmasto- ja energiatavoitteiden tiukentaminen edellyttää rakennusten osalta uutta visiota päästöttömästä rakennuksesta, jonka erittäin alhainen energiantarve katetaan kokonaan uusiutuvista lähteistä tuotetulla energialla, jos se on teknisesti mahdollista. Kaikkien uusien rakennusten olisi oltava päästöttömiä rakennuksia, ja kaikki olemassa olevat rakennukset olisi
  kunnostettava tämän vuosikymmenen aikana
  päästöttömiksi rakennuksiksi
  , jotta vältetään hiililukkiutuminen
  vuoteen 2050 mennessä
  ja alennetaan peruskorjauskustannuksia
  . |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

U
  nionin ilmasto- ja energiatavoitteiden tiukentaminen edellyttää rakennusten osalta uutta visiota päästöttömästä rakennuksesta, jonka erittäin alhainen energiantarve katetaan kokonaan uusiutuvista lähteistä tuotetulla energialla, jos se on teknisesti mahdollista. Kaikkien uusien rakennusten olisi oltava päästöttömiä rakennuksia, ja kaikki olemassa olevat rakennukset olisi
  muutettava
  päästöttömiksi rakennuksiksi vuoteen 2050 mennessä.

Ilmastokriisi ja u
  nionin ilmasto- ja energiatavoitteiden tiukentaminen edellyttää rakennusten osalta uutta visiota päästöttömästä rakennuksesta, jonka erittäin alhainen energiantarve katetaan kokonaan uusiutuvista lähteistä tuotetulla energialla, jos se on teknisesti mahdollista. Kaikkien uusien rakennusten olisi oltava päästöttömiä rakennuksia, ja kaikki olemassa olevat rakennukset olisi
  kunnostettava tämän vuosikymmenen aikana
  päästöttömiksi rakennuksiksi
  , jotta vältetään hiililukkiutuminen
  vuoteen 2050 mennessä
  ja alennetaan peruskorjauskustannuksia
  .

Perustelu

Itsestään selvä.

Muutosehdotus 13

Johdanto-osan 20 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Käytettävissä on erilaisia vaihtoehtoja, joilla voidaan kattaa tehokkaan rakennuksen energiatarpeet uusiutuvista lähteistä peräisin olevalla energialla: paikan päällä tuotettava uusiutuva energia, kuten aurinkolämpö, aurinkosähkö, lämpöpumput ja biomassa, uusiutuvan energian yhteisöjen tai kansalaisten energiayhteisöjen tuottama uusiutuva energia sekä uusiutuviin energialähteisiin tai hukkalämpöön perustuva kaukolämmitys ja -jäähdytys. | Käytettävissä on erilaisia vaihtoehtoja, joilla voidaan kattaa
  vähän energiaa tarvitsevan ja
  tehokkaan rakennuksen energiatarpeet uusiutuvista lähteistä peräisin olevalla energialla: paikan päällä tuotettava
  tai verkon kautta toimitettava
  uusiutuva energia, kuten aurinkolämpö
  ratkaisut
  , aurinkosähkö
  , tuulivoima
  , lämpöpumput ja biomassa, uusiutuvan energian yhteisöjen tai kansalaisten energiayhteisöjen tuottama uusiutuva energia sekä uusiutuviin energialähteisiin tai hukkalämpöön perustuva kaukolämmitys ja -jäähdytys. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Käytettävissä on erilaisia vaihtoehtoja, joilla voidaan kattaa tehokkaan rakennuksen energiatarpeet uusiutuvista lähteistä peräisin olevalla energialla: paikan päällä tuotettava uusiutuva energia, kuten aurinkolämpö, aurinkosähkö, lämpöpumput ja biomassa, uusiutuvan energian yhteisöjen tai kansalaisten energiayhteisöjen tuottama uusiutuva energia sekä uusiutuviin energialähteisiin tai hukkalämpöön perustuva kaukolämmitys ja -jäähdytys.

Käytettävissä on erilaisia vaihtoehtoja, joilla voidaan kattaa
  vähän energiaa tarvitsevan ja
  tehokkaan rakennuksen energiatarpeet uusiutuvista lähteistä peräisin olevalla energialla: paikan päällä tuotettava
  tai verkon kautta toimitettava
  uusiutuva energia, kuten aurinkolämpö
  ratkaisut
  , aurinkosähkö
  , tuulivoima
  , lämpöpumput ja biomassa, uusiutuvan energian yhteisöjen tai kansalaisten energiayhteisöjen tuottama uusiutuva energia sekä uusiutuviin energialähteisiin tai hukkalämpöön perustuva kaukolämmitys ja -jäähdytys.

Perustelu

Itsestään selvä.

Muutosehdotus 14

Johdanto-osan 22 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Energiatehokkuutta koskevat vähimmäisvaatimukset ovat olennainen sääntelyväline olemassa olevien rakennusten laajamittaisen perusparannuksen käynnistämiseksi
  , sillä niillä puututaan perusparannuksen keskeisiin esteisiin, kuten jakautuneisiin kannusteisiin ja yhteisomistusrakenteisiin, joita ei voida poistaa taloudellisilla kannustimilla
  . Energiatehokkuutta koskevien vähimmäisvaatimusten käyttöönoton pitäisi johtaa
  energiatehokkuudeltaan heikoimpien rakennusten asteittaiseen käytöstä poistamiseen ja kansallisen rakennuskannan jatkuvaan parantamiseen
  , mikä edistää pitkän aikavälin tavoitetta irrottaa rakennuskanta hiilestä vuoteen 2050 mennessä. | Energiatehokkuutta koskevat vähimmäisvaatimukset ovat olennainen sääntelyväline olemassa olevien rakennusten laajamittaisen perusparannuksen käynnistämiseksi
  . Jotta voidaan varmistaa, että perusparannukset ovat tarkoituksenmukaisia eivätkä edistä hiililukkiutuman syntymistä, ne on toteutettava päästöttömyyttä koskevan vaatimuksen mukaisesti. Tämä perustuu oletukseen, että vuosina 2022–2050 on odotettavissa keskimäärin vain yksi laajamittaisten korjausten kierros.
  Energiatehokkuutta koskevien vähimmäisvaatimusten käyttöönoton pitäisi johtaa
  kokonaan tai lähes päästöttömiin rakennuksiin
  , mikä edistää
  näin
  pitkän aikavälin tavoitetta irrottaa rakennuskanta hiilestä vuoteen 2050 mennessä.
  Vaihtoehtoisia vaatimuksia olisi sovellettava aivan erityisissä tapauksissa, joissa päästöttömyys ei ole saavutettavissa, esimerkiksi kun on kyse historiallisista rakennuksista; näissäkin tapauksissa vaatimusten olisi taattava parhaiden käytettävissä olevien tekniikoiden käyttö. Ilmastopositiivisten rakennusten olisi kompensoitava näiden vähemmän tehokkaiden rakennusten lisäpäästöt
  . |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Energiatehokkuutta koskevat vähimmäisvaatimukset ovat olennainen sääntelyväline olemassa olevien rakennusten laajamittaisen perusparannuksen käynnistämiseksi
  , sillä niillä puututaan perusparannuksen keskeisiin esteisiin, kuten jakautuneisiin kannusteisiin ja yhteisomistusrakenteisiin, joita ei voida poistaa taloudellisilla kannustimilla
  . Energiatehokkuutta koskevien vähimmäisvaatimusten käyttöönoton pitäisi johtaa
  energiatehokkuudeltaan heikoimpien rakennusten asteittaiseen käytöstä poistamiseen ja kansallisen rakennuskannan jatkuvaan parantamiseen
  , mikä edistää pitkän aikavälin tavoitetta irrottaa rakennuskanta hiilestä vuoteen 2050 mennessä.

Energiatehokkuutta koskevat vähimmäisvaatimukset ovat olennainen sääntelyväline olemassa olevien rakennusten laajamittaisen perusparannuksen käynnistämiseksi
  . Jotta voidaan varmistaa, että perusparannukset ovat tarkoituksenmukaisia eivätkä edistä hiililukkiutuman syntymistä, ne on toteutettava päästöttömyyttä koskevan vaatimuksen mukaisesti. Tämä perustuu oletukseen, että vuosina 2022–2050 on odotettavissa keskimäärin vain yksi laajamittaisten korjausten kierros.
  Energiatehokkuutta koskevien vähimmäisvaatimusten käyttöönoton pitäisi johtaa
  kokonaan tai lähes päästöttömiin rakennuksiin
  , mikä edistää
  näin
  pitkän aikavälin tavoitetta irrottaa rakennuskanta hiilestä vuoteen 2050 mennessä.
  Vaihtoehtoisia vaatimuksia olisi sovellettava aivan erityisissä tapauksissa, joissa päästöttömyys ei ole saavutettavissa, esimerkiksi kun on kyse historiallisista rakennuksista; näissäkin tapauksissa vaatimusten olisi taattava parhaiden käytettävissä olevien tekniikoiden käyttö. Ilmastopositiivisten rakennusten olisi kompensoitava näiden vähemmän tehokkaiden rakennusten lisäpäästöt
  .

Perustelu

Vähimmäisvaatimus on sovitettava yhteen ilmastoneutraaliuden kanssa hiililukkiutumisen välttämiseksi.

Muutosehdotus 15

Johdanto-osan 24 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Muun kansallisen rakennuskannan osalta j
  äsenvaltiot voivat vapaasti päättää, haluavatko ne ottaa käyttöön energiatehokkuutta koskevia vähimmäisvaatimuksia
  , jotka on suunniteltu kansallisella tasolla ja mukautettu kansallisiin olosuhteisiin
  .
  Tätä direktiiviä tarkistettaessa komission olisi arvioitava, onko tarpeen ottaa käyttöön uusia sitovia energiatehokkuutta koskevia vähimmäisvaatimuksia rakennuskannan irrottamiseksi hiilestä vuoteen 2050 mennessä. | J
  äsenvaltiot voivat vapaasti päättää, haluavatko ne ottaa käyttöön energiatehokkuutta
  ja hiilineutraaliutta tai lähes hiilineutraaliutta
  koskevia vähimmäisvaatimuksia
  perusparannusten yhteydessä, kun käytetään kansallisia ja kansallista tasoa alemman tason rahoitusvälineitä
  .
  Kun perusparannuksissa käytetään EU:n rahoitusvälineitä, sovellettaisiin kuitenkin EU:n tason energiatehokkuutta koskevia vähimmäisvaatimuksia kokonaan tai lähes hiilineutraaleille rakennuksille, jotta rakennuskanta saadaan irrotettua hiilestä vuoteen 2050 mennessä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Muun kansallisen rakennuskannan osalta j
  äsenvaltiot voivat vapaasti päättää, haluavatko ne ottaa käyttöön energiatehokkuutta koskevia vähimmäisvaatimuksia
  , jotka on suunniteltu kansallisella tasolla ja mukautettu kansallisiin olosuhteisiin
  .
  Tätä direktiiviä tarkistettaessa komission olisi arvioitava, onko tarpeen ottaa käyttöön uusia sitovia energiatehokkuutta koskevia vähimmäisvaatimuksia rakennuskannan irrottamiseksi hiilestä vuoteen 2050 mennessä.

J
  äsenvaltiot voivat vapaasti päättää, haluavatko ne ottaa käyttöön energiatehokkuutta
  ja hiilineutraaliutta tai lähes hiilineutraaliutta
  koskevia vähimmäisvaatimuksia
  perusparannusten yhteydessä, kun käytetään kansallisia ja kansallista tasoa alemman tason rahoitusvälineitä
  .
  Kun perusparannuksissa käytetään EU:n rahoitusvälineitä, sovellettaisiin kuitenkin EU:n tason energiatehokkuutta koskevia vähimmäisvaatimuksia kokonaan tai lähes hiilineutraaleille rakennuksille, jotta rakennuskanta saadaan irrotettua hiilestä vuoteen 2050 mennessä.

Perustelu

Itsestään selvä.

Muutosehdotus 16

Uusi johdanto-osan 24 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | Paikallisesti yhdennetyt kaupunginosa- tai naapurustokohtaiset toimintamallit mahdollistavat yleisten perusparannushankkeiden toteuttamisen tilallisesti toisiinsa liittyvissä rakennuksissa esimerkiksi energiahuollon osalta (esim. kerrostalot). Yhdennettyjen, osallistavien ja kaupunginosakohtaisten toimintamallien laajempi käyttö on jo keskeinen osa rakennusten perusparannusaaltoa, ja sitä olisi edistettävä tällä direktiivillä. Paikallis- ja alueviranomaiset voivat harkintansa mukaan määritellä tässä direktiivissä tarkoitetut kaupunginosat (esim. korttelit) ja sosiaalisesti haavoittuvassa asemassa olevat naapurustot paikallisten tarpeiden ja sijainnin mukaan. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Paikallisesti yhdennetyt kaupunginosa- tai naapurustokohtaiset toimintamallit mahdollistavat yleisten perusparannushankkeiden toteuttamisen tilallisesti toisiinsa liittyvissä rakennuksissa esimerkiksi energiahuollon osalta (esim. kerrostalot). Yhdennettyjen, osallistavien ja kaupunginosakohtaisten toimintamallien laajempi käyttö on jo keskeinen osa rakennusten perusparannusaaltoa, ja sitä olisi edistettävä tällä direktiivillä. Paikallis- ja alueviranomaiset voivat harkintansa mukaan määritellä tässä direktiivissä tarkoitetut kaupunginosat (esim. korttelit) ja sosiaalisesti haavoittuvassa asemassa olevat naapurustot paikallisten tarpeiden ja sijainnin mukaan.

Perustelu

Kaupunginosakohtaista toimintamallia pidetään rakennusten perusparannusaallon keskeisenä osana. Kaupunginosan tai naapuruston yhteiset sähkön- ja lämmöntoimitukset ja yhteinen latausinfrastruktuuri mahdollistavat sellaisten synergioiden ja mahdollisten energiasäästöjen hyödyntämisen, jotka jäävät piiloon tarkasteltaessa vain yksittäistä rakennusta.

Muutosehdotus 17

Johdanto-osan 27 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Unionin laajuisten energiatehokkuutta koskevien vähimmäisvaatimusten tulisi perustua yhdenmukaistettuihin energiatehokkuusluokkiin.
  Määrittelemällä alhaisin energiatehokkuusluokka G energiatehokkuudeltaan heikoimmaksi 15 prosentiksi kunkin jäsenvaltion kansallisesta rakennuskannasta energiatehokkuusluokkien yhdenmukaistamisessa
  varmistetaan vastaavat toimet kaikilta jäsenvaltioilta
  , kun taas parhaan energiatehokkuusluokan A määritelmällä varmistetaan
  yhdenmukaistetun energiatehokkuusluokka-asteikon lähentyminen kohti päästöttömiä rakennuksia koskevaa yhteistä visiota. | Unionin laajuisten
  päästöttömien rakennusten
  energiatehokkuutta koskevien vähimmäisvaatimusten tulisi perustua yhdenmukaistettuihin energiatehokkuusluokkiin
  , jotta
  varmistetaan vastaavat toimet kaikilta jäsenvaltioilta
  ja
  yhdenmukaistetun energiatehokkuusluokka-asteikon lähentyminen kohti päästöttömiä rakennuksia koskevaa yhteistä visiota. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Unionin laajuisten energiatehokkuutta koskevien vähimmäisvaatimusten tulisi perustua yhdenmukaistettuihin energiatehokkuusluokkiin.
  Määrittelemällä alhaisin energiatehokkuusluokka G energiatehokkuudeltaan heikoimmaksi 15 prosentiksi kunkin jäsenvaltion kansallisesta rakennuskannasta energiatehokkuusluokkien yhdenmukaistamisessa
  varmistetaan vastaavat toimet kaikilta jäsenvaltioilta
  , kun taas parhaan energiatehokkuusluokan A määritelmällä varmistetaan
  yhdenmukaistetun energiatehokkuusluokka-asteikon lähentyminen kohti päästöttömiä rakennuksia koskevaa yhteistä visiota.

Unionin laajuisten
  päästöttömien rakennusten
  energiatehokkuutta koskevien vähimmäisvaatimusten tulisi perustua yhdenmukaistettuihin energiatehokkuusluokkiin
  , jotta
  varmistetaan vastaavat toimet kaikilta jäsenvaltioilta
  ja
  yhdenmukaistetun energiatehokkuusluokka-asteikon lähentyminen kohti päästöttömiä rakennuksia koskevaa yhteistä visiota.

Perustelu

Ei ole realistista, että peruskorjauksia tehtäisiin useammin kuin kerran kuluvan vuosikymmenen aikana. Muutosehdotuksen tarkoituksena on varmistaa kustannustehokkaammat ja vaikuttavammat energiatehokkuustulokset.

Muutosehdotus 18

Johdanto-osan 28 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Olemassa olevien rakennusten ja rakennusosien energiatehokkuutta koskevat vähimmäisvaatimukset sisältyivät jo tämän direktiivin edeltäjiin, ja niiden soveltamista olisi jatkettava.
  Äskettäin käyttöön otetuissa energiatehokkuutta koskevissa vähimmäisvaatimuksissa asetetaan vähimmäistaso olemassa olevien rakennusten energiatehokkuudelle ja varmistetaan, että energiatehottomille rakennuksille tehdään perusparannus. Olemassa olevien rakennusten ja rakennusosien energiatehokkuutta koskevilla vähimmäisvaatimuksilla varmistetaan korjauksen riittävä perusteellisuus perusparannuksen yhteydessä. | Olemassa olevien rakennusten ja rakennusosien energiatehokkuutta koskevat vähimmäisvaatimukset sisältyivät jo tämän direktiivin edeltäjiin, ja niiden soveltamista olisi jatkettava
  , jos ne johtavat päästöttömien rakennusten rakentamiseen, jotta vältetään hiililukkiutuma peruskorjatuissa rakennuksissa
  . |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Olemassa olevien rakennusten ja rakennusosien energiatehokkuutta koskevat vähimmäisvaatimukset sisältyivät jo tämän direktiivin edeltäjiin, ja niiden soveltamista olisi jatkettava.
  Äskettäin käyttöön otetuissa energiatehokkuutta koskevissa vähimmäisvaatimuksissa asetetaan vähimmäistaso olemassa olevien rakennusten energiatehokkuudelle ja varmistetaan, että energiatehottomille rakennuksille tehdään perusparannus. Olemassa olevien rakennusten ja rakennusosien energiatehokkuutta koskevilla vähimmäisvaatimuksilla varmistetaan korjauksen riittävä perusteellisuus perusparannuksen yhteydessä.

Olemassa olevien rakennusten ja rakennusosien energiatehokkuutta koskevat vähimmäisvaatimukset sisältyivät jo tämän direktiivin edeltäjiin, ja niiden soveltamista olisi jatkettava
  , jos ne johtavat päästöttömien rakennusten rakentamiseen, jotta vältetään hiililukkiutuma peruskorjatuissa rakennuksissa
  .

Perustelu

Vähimmäisvaatimus on sovitettava yhteen ilmastoneutraaliuden kanssa hiililukkiutumisen välttämiseksi.

Muutosehdotus 19

Johdanto-osan 29 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jotta voidaan saavuttaa erittäin energiatehokas rakennuskanta ja irrottaa se hiilestä ja muuttaa olemassa olevat rakennukset päästöttömiksi rakennuksiksi vuoteen 2050 mennessä, jäsenvaltioiden olisi laadittava kansalliset rakennusten perusparannussuunnitelmat, joilla korvataan pitkän aikavälin peruskorjausstrategiat ja joista tulee entistäkin vahvempi, kaikilta osin toimiva suunnitteluväline jäsenvaltioille. Niissä painotetaan voimakkaammin rahoitusta ja varmistetaan, että rakennusten perusparannuksia varten on saatavilla asianmukaisesti koulutettua työnvoimaa. Jäsenvaltioiden tulisi asettaa rakennusten perusparannussuunnitelmissaan omat kansalliset rakennusten perusparannustavoitteensa. Asetuksen (EU) 2018/1999 21 artiklan b alakohdan 7 alakohdan ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2021/1060 vahvistettujen mahdollistavien edellytysten mukaisesti jäsenvaltioiden olisi esitettävä tiedot rahoitustoimenpiteistä sekä investointitarpeista
  ja
  hallinnollisista resursseista rakennusten perusparannussuunnitelmiensa täytäntöönpanoa varten. | Jotta voidaan saavuttaa erittäin energiatehokas rakennuskanta ja irrottaa se hiilestä ja muuttaa olemassa olevat rakennukset päästöttömiksi rakennuksiksi vuoteen 2050 mennessä, jäsenvaltioiden olisi laadittava
  tiiviissä yhteistyössä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa
  kansalliset rakennusten perusparannussuunnitelmat, joilla korvataan pitkän aikavälin peruskorjausstrategiat ja joista tulee entistäkin vahvempi, kaikilta osin toimiva suunnitteluväline jäsenvaltioille. Niissä painotetaan voimakkaammin rahoitusta ja varmistetaan, että rakennusten perusparannuksia varten on saatavilla asianmukaisesti koulutettua työnvoimaa. Jäsenvaltioiden tulisi asettaa rakennusten perusparannussuunnitelmissaan omat kansalliset rakennusten perusparannustavoitteensa. Asetuksen (EU) 2018/1999 21 artiklan b alakohdan 7 alakohdan ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2021/1060 vahvistettujen mahdollistavien edellytysten mukaisesti jäsenvaltioiden olisi esitettävä tiedot rahoitustoimenpiteistä sekä investointitarpeista, hallinnollisista resursseista rakennusten perusparannussuunnitelmiensa täytäntöönpanoa varten
  ja toimenpiteistä, joilla on tarkoitus tukea sopeutumista ja kiertotaloutta koskevien periaatteiden valtavirtaistamista osaksi kansallisen rakennuskannan perusparannusta
  . |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jotta voidaan saavuttaa erittäin energiatehokas rakennuskanta ja irrottaa se hiilestä ja muuttaa olemassa olevat rakennukset päästöttömiksi rakennuksiksi vuoteen 2050 mennessä, jäsenvaltioiden olisi laadittava kansalliset rakennusten perusparannussuunnitelmat, joilla korvataan pitkän aikavälin peruskorjausstrategiat ja joista tulee entistäkin vahvempi, kaikilta osin toimiva suunnitteluväline jäsenvaltioille. Niissä painotetaan voimakkaammin rahoitusta ja varmistetaan, että rakennusten perusparannuksia varten on saatavilla asianmukaisesti koulutettua työnvoimaa. Jäsenvaltioiden tulisi asettaa rakennusten perusparannussuunnitelmissaan omat kansalliset rakennusten perusparannustavoitteensa. Asetuksen (EU) 2018/1999 21 artiklan b alakohdan 7 alakohdan ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2021/1060 vahvistettujen mahdollistavien edellytysten mukaisesti jäsenvaltioiden olisi esitettävä tiedot rahoitustoimenpiteistä sekä investointitarpeista
  ja
  hallinnollisista resursseista rakennusten perusparannussuunnitelmiensa täytäntöönpanoa varten.

Jotta voidaan saavuttaa erittäin energiatehokas rakennuskanta ja irrottaa se hiilestä ja muuttaa olemassa olevat rakennukset päästöttömiksi rakennuksiksi vuoteen 2050 mennessä, jäsenvaltioiden olisi laadittava
  tiiviissä yhteistyössä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa
  kansalliset rakennusten perusparannussuunnitelmat, joilla korvataan pitkän aikavälin peruskorjausstrategiat ja joista tulee entistäkin vahvempi, kaikilta osin toimiva suunnitteluväline jäsenvaltioille. Niissä painotetaan voimakkaammin rahoitusta ja varmistetaan, että rakennusten perusparannuksia varten on saatavilla asianmukaisesti koulutettua työnvoimaa. Jäsenvaltioiden tulisi asettaa rakennusten perusparannussuunnitelmissaan omat kansalliset rakennusten perusparannustavoitteensa. Asetuksen (EU) 2018/1999 21 artiklan b alakohdan 7 alakohdan ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2021/1060 vahvistettujen mahdollistavien edellytysten mukaisesti jäsenvaltioiden olisi esitettävä tiedot rahoitustoimenpiteistä sekä investointitarpeista, hallinnollisista resursseista rakennusten perusparannussuunnitelmiensa täytäntöönpanoa varten
  ja toimenpiteistä, joilla on tarkoitus tukea sopeutumista ja kiertotaloutta koskevien periaatteiden valtavirtaistamista osaksi kansallisen rakennuskannan perusparannusta
  .

Perustelu

Itsestään selvä.

Muutosehdotus 20

Johdanto-osan 32 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Vaiheittain toteutettavat perusparannukset
  voivat olla
  ratkaisu ongelmiin, joita liittyy korkeisiin alkukustannuksiin ja haittaan, jota asukkaat saattavat kokea ”kertaremontin” yhteydessä.
  Tällaiset v
  aiheittaiset perusparannukset
  on kuitenkin tarpeen suunnitella huolellisesti, jotta vältetään se, että yksi korjausvaihe sulkee pois tarvittavia myöhempiä vaiheita
  .
  Peruskorjauspassit tarjoavat vaiheittaiselle peruskorjaukselle selkeän etenemissuunnitelman
  , joka auttaa omistajia ja sijoittajia suunnittelemaan toimenpiteiden parhaan ajoituksen
  ja laajuuden
  . Sen vuoksi peruskorjauspassit olisi asetettava
  rakennusten omistajien
  saataville vapaaehtoisena välineenä kaikissa jäsenvaltioissa. | Vaiheittain toteutettavat perusparannukset
  eivät ole
  ratkaisu ongelmiin, joita liittyy korkeisiin alkukustannuksiin ja haittaan, jota asukkaat saattavat kokea ”kertaremontin” yhteydessä.
  V
  aiheittaiset perusparannukset
  johtavat hiililukkiutumaan rakennuksissa, mistä aiheutuu veronmaksajille korkeita kustannuksia, samalla kun ne lukitsevat pienituloiset kotitaloudet energiaköyhyyteen
  .
  Perusparannusten korkeisiin alkukustannuksiin liittyvän ongelman ratkaiseminen edellyttää perusparannushankkeiden ja olemassa olevien rahoitusvälineiden yhdistämistä, jotta alkukustannuksia voidaan vähentää mittakaavaa laajentamalla. Peruskorjauspassien olisi tarjottava kertaluonteisille peruskorjaushankkeille, jotka kattavat useita rakennuksia naapurustossa tai kaupungissa, selkeä etenemissuunnitelma
  , joka auttaa omistajia ja sijoittajia suunnittelemaan toimenpiteiden parhaan ajoituksen. Sen vuoksi peruskorjauspassit olisi asetettava
  paikallis- ja alueviranomaisten
  saataville vapaaehtoisena välineenä kaikissa jäsenvaltioissa. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Vaiheittain toteutettavat perusparannukset
  voivat olla
  ratkaisu ongelmiin, joita liittyy korkeisiin alkukustannuksiin ja haittaan, jota asukkaat saattavat kokea ”kertaremontin” yhteydessä.
  Tällaiset v
  aiheittaiset perusparannukset
  on kuitenkin tarpeen suunnitella huolellisesti, jotta vältetään se, että yksi korjausvaihe sulkee pois tarvittavia myöhempiä vaiheita
  .
  Peruskorjauspassit tarjoavat vaiheittaiselle peruskorjaukselle selkeän etenemissuunnitelman
  , joka auttaa omistajia ja sijoittajia suunnittelemaan toimenpiteiden parhaan ajoituksen
  ja laajuuden
  . Sen vuoksi peruskorjauspassit olisi asetettava
  rakennusten omistajien
  saataville vapaaehtoisena välineenä kaikissa jäsenvaltioissa.

Vaiheittain toteutettavat perusparannukset
  eivät ole
  ratkaisu ongelmiin, joita liittyy korkeisiin alkukustannuksiin ja haittaan, jota asukkaat saattavat kokea ”kertaremontin” yhteydessä.
  V
  aiheittaiset perusparannukset
  johtavat hiililukkiutumaan rakennuksissa, mistä aiheutuu veronmaksajille korkeita kustannuksia, samalla kun ne lukitsevat pienituloiset kotitaloudet energiaköyhyyteen
  .
  Perusparannusten korkeisiin alkukustannuksiin liittyvän ongelman ratkaiseminen edellyttää perusparannushankkeiden ja olemassa olevien rahoitusvälineiden yhdistämistä, jotta alkukustannuksia voidaan vähentää mittakaavaa laajentamalla. Peruskorjauspassien olisi tarjottava kertaluonteisille peruskorjaushankkeille, jotka kattavat useita rakennuksia naapurustossa tai kaupungissa, selkeä etenemissuunnitelma
  , joka auttaa omistajia ja sijoittajia suunnittelemaan toimenpiteiden parhaan ajoituksen. Sen vuoksi peruskorjauspassit olisi asetettava
  paikallis- ja alueviranomaisten
  saataville vapaaehtoisena välineenä kaikissa jäsenvaltioissa.

Perustelu

Ehdotetut ”vaiheittain toteutettavat perusparannukset” voivat johtaa hiililukkiutumaan, mitä olisi vältettävä.

Muutosehdotus 21

Johdanto-osan 33 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| ”Pitkälle menevän perusparannuksen” käsitettä ei ole vielä määritelty unionin lainsäädännössä. Rakennuksia koskevan pitkän aikavälin vision saavuttamiseksi pitkälle menevä perusparannus tulisi määritellä perusparannukseksi, jolla rakennukset muutetaan päästöttömiksi rakennuksiksi
  , ja ensimmäisessä vaiheessa perusparannukseksi, jolla rakennukset muutetaan lähes nollaenergiarakennuksiksi
  . Tämän määritelmän tarkoituksena on
  parantaa rakennusten energiatehokkuutta
  .
  Energiatehokkuustarkoituksiin tehtävä
  pitkälle menevä perusparannus on erinomainen tilaisuus puuttua myös sellaisiin näkökohtiin kuin heikossa asemassa olevien kotitalouksien elinolot, ilmastokestävyyden parantaminen, kyky selviytyä katastrofiriskeistä, kuten maanjäristyksistä, paloturvallisuus, vaarallisten aineiden kuten asbestin poistaminen ja esteettömyys vammaisten henkilöiden kannalta. | ”Pitkälle menevän perusparannuksen” käsitettä ei ole vielä määritelty unionin lainsäädännössä. Rakennuksia koskevan pitkän aikavälin vision saavuttamiseksi pitkälle menevä perusparannus tulisi määritellä perusparannukseksi, jolla rakennukset muutetaan
  yhdellä kertaa
  päästöttömiksi rakennuksiksi. Tämän määritelmän tarkoituksena on
  välttää peruskorjattujen rakennusten hiililukkiutuma, joka on seurausta tavoitetasoltaan alhaisesta vaiheittaisesta perusparannuksesta
  .
  Päästöttömyyteen tähtäävä
  pitkälle menevä perusparannus on erinomainen tilaisuus puuttua myös sellaisiin näkökohtiin kuin heikossa asemassa olevien kotitalouksien elinolot, ilmastokestävyyden parantaminen, kyky selviytyä katastrofiriskeistä, kuten maanjäristyksistä, paloturvallisuus, vaarallisten aineiden kuten asbestin poistaminen ja esteettömyys vammaisten henkilöiden kannalta. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

”Pitkälle menevän perusparannuksen” käsitettä ei ole vielä määritelty unionin lainsäädännössä. Rakennuksia koskevan pitkän aikavälin vision saavuttamiseksi pitkälle menevä perusparannus tulisi määritellä perusparannukseksi, jolla rakennukset muutetaan päästöttömiksi rakennuksiksi
  , ja ensimmäisessä vaiheessa perusparannukseksi, jolla rakennukset muutetaan lähes nollaenergiarakennuksiksi
  . Tämän määritelmän tarkoituksena on
  parantaa rakennusten energiatehokkuutta
  .
  Energiatehokkuustarkoituksiin tehtävä
  pitkälle menevä perusparannus on erinomainen tilaisuus puuttua myös sellaisiin näkökohtiin kuin heikossa asemassa olevien kotitalouksien elinolot, ilmastokestävyyden parantaminen, kyky selviytyä katastrofiriskeistä, kuten maanjäristyksistä, paloturvallisuus, vaarallisten aineiden kuten asbestin poistaminen ja esteettömyys vammaisten henkilöiden kannalta.

”Pitkälle menevän perusparannuksen” käsitettä ei ole vielä määritelty unionin lainsäädännössä. Rakennuksia koskevan pitkän aikavälin vision saavuttamiseksi pitkälle menevä perusparannus tulisi määritellä perusparannukseksi, jolla rakennukset muutetaan
  yhdellä kertaa
  päästöttömiksi rakennuksiksi. Tämän määritelmän tarkoituksena on
  välttää peruskorjattujen rakennusten hiililukkiutuma, joka on seurausta tavoitetasoltaan alhaisesta vaiheittaisesta perusparannuksesta
  .
  Päästöttömyyteen tähtäävä
  pitkälle menevä perusparannus on erinomainen tilaisuus puuttua myös sellaisiin näkökohtiin kuin heikossa asemassa olevien kotitalouksien elinolot, ilmastokestävyyden parantaminen, kyky selviytyä katastrofiriskeistä, kuten maanjäristyksistä, paloturvallisuus, vaarallisten aineiden kuten asbestin poistaminen ja esteettömyys vammaisten henkilöiden kannalta.

Perustelu

Ei ole realistista, että peruskorjauksia tehtäisiin useammin kuin kerran kuluvan vuosikymmenen aikana. Muutosehdotuksen tarkoituksena on varmistaa kustannustehokkaammat ja vaikuttavammat energiatehokkuustulokset.

Muutosehdotus 22

Johdanto-osan 35 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltioiden olisi tuettava
  olemassa olevien rakennusten
  energiatehokkuuden parannuksia, jotka edistävät terveellisen sisäympäristön saavuttamista muun muassa poistamalla asbesti ja muut haitalliset aineet, estämällä haitallisten aineiden laiton poistaminen ja helpottamalla voimassa olevien säädösten, kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 2009/148/EU (1) ja (EU) 2016/2284 (2), noudattamista. | Jäsenvaltioiden
  sekä paikallis- ja alueviranomaisten
  olisi tuettava energiatehokkuuden parannuksia,
  joilla pyritään saavuttamaan päästötön rakennuskanta ja
  jotka edistävät terveellisen sisäympäristön saavuttamista muun muassa poistamalla asbesti ja muut haitalliset aineet, estämällä haitallisten aineiden laiton poistaminen ja helpottamalla voimassa olevien säädösten, kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 2009/148/EU (1) ja (EU) 2016/2284 (2), noudattamista. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jäsenvaltioiden olisi tuettava
  olemassa olevien rakennusten
  energiatehokkuuden parannuksia, jotka edistävät terveellisen sisäympäristön saavuttamista muun muassa poistamalla asbesti ja muut haitalliset aineet, estämällä haitallisten aineiden laiton poistaminen ja helpottamalla voimassa olevien säädösten, kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 2009/148/EU (1) ja (EU) 2016/2284 (2), noudattamista.

Jäsenvaltioiden
  sekä paikallis- ja alueviranomaisten
  olisi tuettava energiatehokkuuden parannuksia,
  joilla pyritään saavuttamaan päästötön rakennuskanta ja
  jotka edistävät terveellisen sisäympäristön saavuttamista muun muassa poistamalla asbesti ja muut haitalliset aineet, estämällä haitallisten aineiden laiton poistaminen ja helpottamalla voimassa olevien säädösten, kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 2009/148/EU (1) ja (EU) 2016/2284 (2), noudattamista.

Perustelu

Itsestään selvä.

Muutosehdotus 23

Johdanto-osan 37 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Sähköajoneuvot yhdistettynä uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön suurempaan osuuteen tuottavat vähemmän kasvihuonekaasupäästöjä. Sähköajoneuvot ovat tärkeä osa siirtymistä puhtaaseen energiaan, joka perustuu energiatehokkuutta parantaviin toimenpiteisiin, vaihtoehtoisiin polttoaineisiin, uusiutuvaan energiaan ja innovatiivisiin, energian joustavaa hallintaa palveleviin ratkaisuihin. Rakennusmääräyksiä voidaan tehokkaasti hyödyntää kohdennettujen vaatimusten käyttöönottamiseksi ja latausinfrastruktuurin käyttöönoton tukemiseksi asuinrakennusten ja muiden kuin asuinrakennusten pysäköintialueilla. Jäsenvaltioiden tulisi poistaa esteitä, mukaan lukien jakautuneet kannustimet ja hallinnolliset ongelmat, joita yksittäiset omistajat kohtaavat yrittäessään asentaa latauspistettä pysäköintipaikalleen. | Sähköajoneuvot yhdistettynä uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön suurempaan osuuteen tuottavat vähemmän kasvihuonekaasupäästöjä. Sähköajoneuvot ovat tärkeä osa siirtymistä puhtaaseen energiaan, joka perustuu energiatehokkuutta parantaviin toimenpiteisiin, vaihtoehtoisiin polttoaineisiin, uusiutuvaan energiaan ja innovatiivisiin, energian joustavaa hallintaa palveleviin ratkaisuihin. Rakennusmääräyksiä voidaan tehokkaasti hyödyntää kohdennettujen vaatimusten käyttöönottamiseksi ja latausinfrastruktuurin käyttöönoton tukemiseksi asuinrakennusten ja muiden kuin asuinrakennusten
  auto- ja pyörä
  pysäköintialueilla. Jäsenvaltioiden tulisi poistaa esteitä, mukaan lukien jakautuneet kannustimet ja hallinnolliset ongelmat, joita yksittäiset omistajat kohtaavat yrittäessään asentaa latauspistettä pysäköintipaikalleen. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Sähköajoneuvot yhdistettynä uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön suurempaan osuuteen tuottavat vähemmän kasvihuonekaasupäästöjä. Sähköajoneuvot ovat tärkeä osa siirtymistä puhtaaseen energiaan, joka perustuu energiatehokkuutta parantaviin toimenpiteisiin, vaihtoehtoisiin polttoaineisiin, uusiutuvaan energiaan ja innovatiivisiin, energian joustavaa hallintaa palveleviin ratkaisuihin. Rakennusmääräyksiä voidaan tehokkaasti hyödyntää kohdennettujen vaatimusten käyttöönottamiseksi ja latausinfrastruktuurin käyttöönoton tukemiseksi asuinrakennusten ja muiden kuin asuinrakennusten pysäköintialueilla. Jäsenvaltioiden tulisi poistaa esteitä, mukaan lukien jakautuneet kannustimet ja hallinnolliset ongelmat, joita yksittäiset omistajat kohtaavat yrittäessään asentaa latauspistettä pysäköintipaikalleen.

Sähköajoneuvot yhdistettynä uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön suurempaan osuuteen tuottavat vähemmän kasvihuonekaasupäästöjä. Sähköajoneuvot ovat tärkeä osa siirtymistä puhtaaseen energiaan, joka perustuu energiatehokkuutta parantaviin toimenpiteisiin, vaihtoehtoisiin polttoaineisiin, uusiutuvaan energiaan ja innovatiivisiin, energian joustavaa hallintaa palveleviin ratkaisuihin. Rakennusmääräyksiä voidaan tehokkaasti hyödyntää kohdennettujen vaatimusten käyttöönottamiseksi ja latausinfrastruktuurin käyttöönoton tukemiseksi asuinrakennusten ja muiden kuin asuinrakennusten
  auto- ja pyörä
  pysäköintialueilla. Jäsenvaltioiden tulisi poistaa esteitä, mukaan lukien jakautuneet kannustimet ja hallinnolliset ongelmat, joita yksittäiset omistajat kohtaavat yrittäessään asentaa latauspistettä pysäköintipaikalleen.

Perustelu

Itsestään selvä.

Muutosehdotus 24

Johdanto-osan 40 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Vihreän liikkuvuuden edistäminen on keskeinen osa Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa, ja rakennuksilla voi olla tärkeä rooli tarvittavan infrastruktuurin tarjoamisessa paitsi sähköajoneuvojen myös polkupyörien lataamista varten. Siirtyminen pehmeään liikkuvuuteen, kuten pyöräilyyn, voi vähentää merkittävästi
  liikenteen
  kasvihuonekaasupäästöjä. Kuten ilmastotavoitesuunnitelmassa 2030 todetaan, puhtaan ja tehokkaan yksityisen ja julkisen liikenteen, kuten pyöräilyn, osuuksien lisääminen alentaa merkittävästi
  liikenteen
  aiheuttamaa pilaantumista ja tuo suuria etuja yksittäisille kansalaisille ja yhteisöille. Pyöräpysäköintipaikkojen puute niin asuinrakennuksissa kuin muissa rakennuksissa on merkittävä este pyöräilyn kasvulle.
  Rakennusmääräyksillä
  voidaan tehokkaasti tukea siirtymistä puhtaampaan liikkuvuuteen asettamalla vaatimukset pyöräpysäköintipaikkojen vähimmäismäärästä. | Vihreän liikkuvuuden edistäminen on keskeinen osa Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa, ja rakennuksilla voi olla tärkeä rooli tarvittavan infrastruktuurin tarjoamisessa paitsi sähköajoneuvojen myös polkupyörien lataamista varten. Siirtyminen pehmeään liikkuvuuteen, kuten pyöräilyyn, voi vähentää merkittävästi
  liikkumisen
  kasvihuonekaasupäästöjä. Kuten ilmastotavoitesuunnitelmassa 2030 todetaan, puhtaan ja tehokkaan yksityisen ja julkisen liikenteen, kuten pyöräilyn, osuuksien lisääminen alentaa merkittävästi
  liikkumisen
  aiheuttamaa pilaantumista ja tuo suuria etuja yksittäisille kansalaisille ja yhteisöille. Pyöräpysäköintipaikkojen puute niin asuinrakennuksissa kuin muissa rakennuksissa on merkittävä este pyöräilyn kasvulle.
  Maankäyttö- ja kaupunkisuunnittelupolitiikalla
  voidaan tehokkaasti tukea siirtymistä puhtaampaan liikkuvuuteen asettamalla vaatimukset pyöräpysäköintipaikkojen vähimmäismäärästä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Vihreän liikkuvuuden edistäminen on keskeinen osa Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa, ja rakennuksilla voi olla tärkeä rooli tarvittavan infrastruktuurin tarjoamisessa paitsi sähköajoneuvojen myös polkupyörien lataamista varten. Siirtyminen pehmeään liikkuvuuteen, kuten pyöräilyyn, voi vähentää merkittävästi
  liikenteen
  kasvihuonekaasupäästöjä. Kuten ilmastotavoitesuunnitelmassa 2030 todetaan, puhtaan ja tehokkaan yksityisen ja julkisen liikenteen, kuten pyöräilyn, osuuksien lisääminen alentaa merkittävästi
  liikenteen
  aiheuttamaa pilaantumista ja tuo suuria etuja yksittäisille kansalaisille ja yhteisöille. Pyöräpysäköintipaikkojen puute niin asuinrakennuksissa kuin muissa rakennuksissa on merkittävä este pyöräilyn kasvulle.
  Rakennusmääräyksillä
  voidaan tehokkaasti tukea siirtymistä puhtaampaan liikkuvuuteen asettamalla vaatimukset pyöräpysäköintipaikkojen vähimmäismäärästä.

Vihreän liikkuvuuden edistäminen on keskeinen osa Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa, ja rakennuksilla voi olla tärkeä rooli tarvittavan infrastruktuurin tarjoamisessa paitsi sähköajoneuvojen myös polkupyörien lataamista varten. Siirtyminen pehmeään liikkuvuuteen, kuten pyöräilyyn, voi vähentää merkittävästi
  liikkumisen
  kasvihuonekaasupäästöjä. Kuten ilmastotavoitesuunnitelmassa 2030 todetaan, puhtaan ja tehokkaan yksityisen ja julkisen liikenteen, kuten pyöräilyn, osuuksien lisääminen alentaa merkittävästi
  liikkumisen
  aiheuttamaa pilaantumista ja tuo suuria etuja yksittäisille kansalaisille ja yhteisöille. Pyöräpysäköintipaikkojen puute niin asuinrakennuksissa kuin muissa rakennuksissa on merkittävä este pyöräilyn kasvulle.
  Maankäyttö- ja kaupunkisuunnittelupolitiikalla
  voidaan tehokkaasti tukea siirtymistä puhtaampaan liikkuvuuteen asettamalla vaatimukset pyöräpysäköintipaikkojen vähimmäismäärästä.

Perustelu

Itsestään selvä.

Muutosehdotus 25

Johdanto-osan 43 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Älyratkaisuvalmiutta koskevaa indikaattoria olisi käytettävä mittaamaan rakennusten kykyä hyödyntää tieto- ja viestintätekniikoita ja sähköjärjestelmiä rakennusten toiminnan mukauttamiseksi asukkaiden ja verkon tarpeiden mukaan ja rakennusten energiatehokkuuden sekä kokonaistehokkuuden parantamiseksi. Älyratkaisuvalmiutta koskevalla indikaattorilla olisi lisättävä rakennusten omistajien ja asukkaiden tietoa rakennusten automatisoinnin ja teknisten järjestelmien sähköisen valvonnan todellisesta arvosta ja olisi rakennettava asukkaiden luottamusta siihen, että uusilla parannetuilla toiminnoilla saadaan aikaan tosiasiallisia säästöjä. Älyratkaisuvalmiutta koskeva indikaattori on erityisen hyödyllinen suurille rakennuksille, joiden energiantarve on suuri. Muiden rakennusten tapauksessa rakennusten älyratkaisuvalmiutta luokittelevan järjestelmän käytön olisi oltava jäsenvaltioille vapaaehtoista. | Älyratkaisuvalmiutta koskevaa indikaattoria olisi käytettävä mittaamaan rakennusten kykyä hyödyntää tieto- ja viestintätekniikoita ja sähköjärjestelmiä rakennusten toiminnan mukauttamiseksi asukkaiden ja verkon tarpeiden mukaan ja rakennusten energiatehokkuuden sekä kokonaistehokkuuden parantamiseksi. Älyratkaisuvalmiutta koskevalla indikaattorilla olisi lisättävä rakennusten omistajien ja asukkaiden tietoa rakennusten automatisoinnin ja teknisten järjestelmien sähköisen valvonnan todellisesta arvosta ja olisi rakennettava asukkaiden luottamusta siihen, että uusilla parannetuilla toiminnoilla saadaan aikaan tosiasiallisia säästöjä. Älyratkaisuvalmiutta koskeva indikaattori on erityisen hyödyllinen suurille rakennuksille, joiden energiantarve on suuri. Muiden rakennusten tapauksessa rakennusten älyratkaisuvalmiutta luokittelevan järjestelmän käytön olisi oltava jäsenvaltioille vapaaehtoista.
  Jäsenvaltioiden on varmistettava tällä alalla työskentelevän paikallis- ja alueviranomaisten teknisen henkilöstön asianmukainen koulutus. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Älyratkaisuvalmiutta koskevaa indikaattoria olisi käytettävä mittaamaan rakennusten kykyä hyödyntää tieto- ja viestintätekniikoita ja sähköjärjestelmiä rakennusten toiminnan mukauttamiseksi asukkaiden ja verkon tarpeiden mukaan ja rakennusten energiatehokkuuden sekä kokonaistehokkuuden parantamiseksi. Älyratkaisuvalmiutta koskevalla indikaattorilla olisi lisättävä rakennusten omistajien ja asukkaiden tietoa rakennusten automatisoinnin ja teknisten järjestelmien sähköisen valvonnan todellisesta arvosta ja olisi rakennettava asukkaiden luottamusta siihen, että uusilla parannetuilla toiminnoilla saadaan aikaan tosiasiallisia säästöjä. Älyratkaisuvalmiutta koskeva indikaattori on erityisen hyödyllinen suurille rakennuksille, joiden energiantarve on suuri. Muiden rakennusten tapauksessa rakennusten älyratkaisuvalmiutta luokittelevan järjestelmän käytön olisi oltava jäsenvaltioille vapaaehtoista.

Älyratkaisuvalmiutta koskevaa indikaattoria olisi käytettävä mittaamaan rakennusten kykyä hyödyntää tieto- ja viestintätekniikoita ja sähköjärjestelmiä rakennusten toiminnan mukauttamiseksi asukkaiden ja verkon tarpeiden mukaan ja rakennusten energiatehokkuuden sekä kokonaistehokkuuden parantamiseksi. Älyratkaisuvalmiutta koskevalla indikaattorilla olisi lisättävä rakennusten omistajien ja asukkaiden tietoa rakennusten automatisoinnin ja teknisten järjestelmien sähköisen valvonnan todellisesta arvosta ja olisi rakennettava asukkaiden luottamusta siihen, että uusilla parannetuilla toiminnoilla saadaan aikaan tosiasiallisia säästöjä. Älyratkaisuvalmiutta koskeva indikaattori on erityisen hyödyllinen suurille rakennuksille, joiden energiantarve on suuri. Muiden rakennusten tapauksessa rakennusten älyratkaisuvalmiutta luokittelevan järjestelmän käytön olisi oltava jäsenvaltioille vapaaehtoista.
  Jäsenvaltioiden on varmistettava tällä alalla työskentelevän paikallis- ja alueviranomaisten teknisen henkilöstön asianmukainen koulutus.

Perustelu

Valmiuksien kehittäminen paikallis- ja aluetasolla on yksi tarvittavan siirtymän suurimmista esteistä.

Muutosehdotus 26

Johdanto-osan 45 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Unionin rahoitusvälineitä olisi käytettävä tämän direktiivin tavoitteiden konkretisoimiseksi ilman, että ne kuitenkaan korvaavat kansallisia toimenpiteitä. Tarvittavan perusparannuksen laajuuden vuoksi niitä olisi erityisesti käytettävä soveliaina ja innovatiivisina rahoituskeinoina, joilla vauhditetaan investointia rakennusten energiatehokkuuteen. Ne voisivat olla tärkeässä asemassa kehitettäessä kansallisia, alueellisia ja paikallisia
  energiatehokkuus
  rahastoja, -välineitä tai -järjestelyjä, jotka tarjoavat tällaisia rahoitusmahdollisuuksia yksityisille kiinteistönomistajille, pienille ja keskisuurille yrityksille sekä energiatehokkuuspalveluyhtiöille. | Unionin rahoitusvälineitä olisi käytettävä tämän direktiivin tavoitteiden konkretisoimiseksi ilman, että ne kuitenkaan korvaavat kansallisia toimenpiteitä. Tarvittavan perusparannuksen laajuuden vuoksi niitä olisi erityisesti käytettävä soveliaina ja innovatiivisina rahoituskeinoina, joilla vauhditetaan investointia rakennusten energiatehokkuuteen. Ne voisivat olla tärkeässä asemassa kehitettäessä kansallisia, alueellisia ja paikallisia
  perusparannus
  rahastoja, -välineitä tai -järjestelyjä, jotka tarjoavat tällaisia rahoitusmahdollisuuksia yksityisille kiinteistönomistajille,
  kunnille ja paikallisviranomaisille,
  pienille ja keskisuurille yrityksille sekä energiatehokkuuspalveluyhtiöille. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Unionin rahoitusvälineitä olisi käytettävä tämän direktiivin tavoitteiden konkretisoimiseksi ilman, että ne kuitenkaan korvaavat kansallisia toimenpiteitä. Tarvittavan perusparannuksen laajuuden vuoksi niitä olisi erityisesti käytettävä soveliaina ja innovatiivisina rahoituskeinoina, joilla vauhditetaan investointia rakennusten energiatehokkuuteen. Ne voisivat olla tärkeässä asemassa kehitettäessä kansallisia, alueellisia ja paikallisia
  energiatehokkuus
  rahastoja, -välineitä tai -järjestelyjä, jotka tarjoavat tällaisia rahoitusmahdollisuuksia yksityisille kiinteistönomistajille, pienille ja keskisuurille yrityksille sekä energiatehokkuuspalveluyhtiöille.

Unionin rahoitusvälineitä olisi käytettävä tämän direktiivin tavoitteiden konkretisoimiseksi ilman, että ne kuitenkaan korvaavat kansallisia toimenpiteitä. Tarvittavan perusparannuksen laajuuden vuoksi niitä olisi erityisesti käytettävä soveliaina ja innovatiivisina rahoituskeinoina, joilla vauhditetaan investointia rakennusten energiatehokkuuteen. Ne voisivat olla tärkeässä asemassa kehitettäessä kansallisia, alueellisia ja paikallisia
  perusparannus
  rahastoja, -välineitä tai -järjestelyjä, jotka tarjoavat tällaisia rahoitusmahdollisuuksia yksityisille kiinteistönomistajille,
  kunnille ja paikallisviranomaisille,
  pienille ja keskisuurille yrityksille sekä energiatehokkuuspalveluyhtiöille.

Perustelu

Itsestään selvä.

Muutosehdotus 27

Johdanto-osan 47 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Pelkällä rahoituksella ei pystytä täyttämään perusparannustarpeita. Rahoituksen ohella on välttämätöntä ottaa käyttöön helposti saatavilla olevia ja avoimia neuvonta- ja tukivälineitä, kuten
  integroituja energiaperuskorjauspalveluja tarjoavia
  keskitettyjä asiointipisteitä
  tai avustuspalveluja, samoin kuin
  muita toimenpiteitä ja aloitteita,
  kuten komission ”Älykästä rahoitusta älykkäille rakennuksille” -aloitteessa tarkoitettuja toimenpiteitä ja aloitteita
  , jotta voidaan tarjota oikeat mahdollistavat puitteet ja poistaa perusparannusten esteet. | Pelkällä rahoituksella ei pystytä täyttämään perusparannustarpeita. Rahoituksen ohella on välttämätöntä ottaa käyttöön helposti saatavilla olevia ja avoimia neuvonta- ja tukivälineitä, kuten keskitettyjä asiointipisteitä,
  jotka organisoivat ja suunnittelevat kokonaisten asuinalueiden ja/tai rakennusryhmien peruskorjauksen ja varmistavat, että rakennusteollisuus tuottaa päästöttömiä rakennuksia yliarvioimatta peruskorjauskustannuksia. Lisäksi on välttämätöntä toteuttaa
  muita toimenpiteitä ja aloitteita,
  joilla pyritään päästöttömiin rakennuksiin
  , jotta voidaan tarjota oikeat mahdollistavat puitteet ja poistaa perusparannusten esteet.
  Prosessin sujuvan täytäntöönpanon varmistamiseksi tarvitaan myös merkittäviä toimia asianmukaisten taitojen ja valmiuksien kehittämiseksi ja koulutuksen tarjoamiseksi, jotta voidaan puuttua nykyiseen ammattitaitoisen työvoiman puutteeseen, myös paikallis- ja aluetason hallinnossa. Tätä varten on laadittava virallinen ja laadukas alan erikoiskoulutusohjelma, joka on suunnattu asiaan liittyvien erilaisten menettelyjen parissa työskenteleville jäsenvaltioiden eri viranomaisten henkilöstön jäsenille ja teknisen alan ammattilaisille. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Pelkällä rahoituksella ei pystytä täyttämään perusparannustarpeita. Rahoituksen ohella on välttämätöntä ottaa käyttöön helposti saatavilla olevia ja avoimia neuvonta- ja tukivälineitä, kuten
  integroituja energiaperuskorjauspalveluja tarjoavia
  keskitettyjä asiointipisteitä
  tai avustuspalveluja, samoin kuin
  muita toimenpiteitä ja aloitteita,
  kuten komission ”Älykästä rahoitusta älykkäille rakennuksille” -aloitteessa tarkoitettuja toimenpiteitä ja aloitteita
  , jotta voidaan tarjota oikeat mahdollistavat puitteet ja poistaa perusparannusten esteet.

Pelkällä rahoituksella ei pystytä täyttämään perusparannustarpeita. Rahoituksen ohella on välttämätöntä ottaa käyttöön helposti saatavilla olevia ja avoimia neuvonta- ja tukivälineitä, kuten keskitettyjä asiointipisteitä,
  jotka organisoivat ja suunnittelevat kokonaisten asuinalueiden ja/tai rakennusryhmien peruskorjauksen ja varmistavat, että rakennusteollisuus tuottaa päästöttömiä rakennuksia yliarvioimatta peruskorjauskustannuksia. Lisäksi on välttämätöntä toteuttaa
  muita toimenpiteitä ja aloitteita,
  joilla pyritään päästöttömiin rakennuksiin
  , jotta voidaan tarjota oikeat mahdollistavat puitteet ja poistaa perusparannusten esteet.
  Prosessin sujuvan täytäntöönpanon varmistamiseksi tarvitaan myös merkittäviä toimia asianmukaisten taitojen ja valmiuksien kehittämiseksi ja koulutuksen tarjoamiseksi, jotta voidaan puuttua nykyiseen ammattitaitoisen työvoiman puutteeseen, myös paikallis- ja aluetason hallinnossa. Tätä varten on laadittava virallinen ja laadukas alan erikoiskoulutusohjelma, joka on suunnattu asiaan liittyvien erilaisten menettelyjen parissa työskenteleville jäsenvaltioiden eri viranomaisten henkilöstön jäsenille ja teknisen alan ammattilaisille.

Perustelu

Asianmukaiset taidot ovat ratkaisevan tärkeitä rakennusten energiatehokkuutta koskevan direktiivin täytäntöönpanon kannalta.

Muutosehdotus 28

Johdanto-osan 48 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Energiatehottomat rakennukset korreloivat usein energiaköyhyyden ja sosiaalisten ongelmien kanssa. Energian hinnan nousu tuntuu erityisesti heikossa asemassa olevissa kotitalouksissa, koska ne käyttävät suuremman osan budjetistaan energiatuotteisiin.
  Koska rakennusten perusparannus vähentää liiallisia energialaskuja, se voi nostaa ihmisiä pois energiaköyhyydestä ja myös estää energiaköyhyyden. Rakennusten perusparannukset eivät kuitenkaan tule ilmaiseksi, ja on olennaisen tärkeää varmistaa, että niistä aiheutuvien kustannusten sosiaaliset vaikutukset pidetään kurissa erityisesti heikossa asemassa olevissa kotitalouksissa.
  Perusparannusaalto ei saisi jättää ketään jälkeen, ja sitä olisi hyödynnettävä mahdollisuutena parantaa heikossa asemassa olevien kotitalouksien tilannetta ja siinä olisi varmistettava oikeudenmukainen siirtyminen ilmastoneutraaliuteen. [– –] | Energiatehottomat rakennukset korreloivat usein energiaköyhyyden ja sosiaalisten ongelmien kanssa. Energian hinnan nousu tuntuu erityisesti heikossa asemassa olevissa kotitalouksissa, koska ne käyttävät suuremman osan budjetistaan energiatuotteisiin.
  Energiaköyhyyden poistaminen edellyttää, että rakennukset peruskorjataan päästöttömyyttä tai lähes päästöttömyyttä koskevan vaatimuksen mukaisesti, jotta energialaskuja voidaan vähentää merkittävästi ja jotta voidaan varmistaa, että tällaiset rakennukset ovat mahdollisuuksien mukaan energian tuottajia. Heikossa asemassa olevien kotitalouksien käytössä olevien rakennusten perusparannus olisi toteutettava aiheuttamatta niille kustannuksia. Tällaisia perusparannuksia olisi tuettava EU:n ja jäsenvaltioiden rahoitusvälineillä.
  Perusparannusaalto ei saisi jättää ketään jälkeen, ja sitä olisi hyödynnettävä mahdollisuutena parantaa heikossa asemassa olevien kotitalouksien tilannetta ja siinä olisi varmistettava oikeudenmukainen siirtyminen ilmastoneutraaliuteen. [– –]


  Rahoitustuen ja mahdollisten takuiden on myös katettava erityisesti omistusasunnossa asuville aiheutuva uusi rasite. Näiden vanhuudenturva on heidän oma kotinsa, jota he ovat vaivaa nähden maksaneet vuosikymmeniä. Tuen ja takuiden kohdentaminen voi myös helpottaa asiassa edistymistä ja tarjota kannustimen. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Energiatehottomat rakennukset korreloivat usein energiaköyhyyden ja sosiaalisten ongelmien kanssa. Energian hinnan nousu tuntuu erityisesti heikossa asemassa olevissa kotitalouksissa, koska ne käyttävät suuremman osan budjetistaan energiatuotteisiin.
  Koska rakennusten perusparannus vähentää liiallisia energialaskuja, se voi nostaa ihmisiä pois energiaköyhyydestä ja myös estää energiaköyhyyden. Rakennusten perusparannukset eivät kuitenkaan tule ilmaiseksi, ja on olennaisen tärkeää varmistaa, että niistä aiheutuvien kustannusten sosiaaliset vaikutukset pidetään kurissa erityisesti heikossa asemassa olevissa kotitalouksissa.
  Perusparannusaalto ei saisi jättää ketään jälkeen, ja sitä olisi hyödynnettävä mahdollisuutena parantaa heikossa asemassa olevien kotitalouksien tilannetta ja siinä olisi varmistettava oikeudenmukainen siirtyminen ilmastoneutraaliuteen. [– –]

Energiatehottomat rakennukset korreloivat usein energiaköyhyyden ja sosiaalisten ongelmien kanssa. Energian hinnan nousu tuntuu erityisesti heikossa asemassa olevissa kotitalouksissa, koska ne käyttävät suuremman osan budjetistaan energiatuotteisiin.
  Energiaköyhyyden poistaminen edellyttää, että rakennukset peruskorjataan päästöttömyyttä tai lähes päästöttömyyttä koskevan vaatimuksen mukaisesti, jotta energialaskuja voidaan vähentää merkittävästi ja jotta voidaan varmistaa, että tällaiset rakennukset ovat mahdollisuuksien mukaan energian tuottajia. Heikossa asemassa olevien kotitalouksien käytössä olevien rakennusten perusparannus olisi toteutettava aiheuttamatta niille kustannuksia. Tällaisia perusparannuksia olisi tuettava EU:n ja jäsenvaltioiden rahoitusvälineillä.
  Perusparannusaalto ei saisi jättää ketään jälkeen, ja sitä olisi hyödynnettävä mahdollisuutena parantaa heikossa asemassa olevien kotitalouksien tilannetta ja siinä olisi varmistettava oikeudenmukainen siirtyminen ilmastoneutraaliuteen. [– –]

Rahoitustuen ja mahdollisten takuiden on myös katettava erityisesti omistusasunnossa asuville aiheutuva uusi rasite. Näiden vanhuudenturva on heidän oma kotinsa, jota he ovat vaivaa nähden maksaneet vuosikymmeniä. Tuen ja takuiden kohdentaminen voi myös helpottaa asiassa edistymistä ja tarjota kannustimen.

Perustelu

Energiaköyhyys on hyvin oleellinen kysymys, ja sen poistaminen edellyttää systemaattista lähestymistapaa. Iäkkäiden ihmisten on vaikea saada luottoa. Siksi on tarpeen tarjota asianomaisille väestöryhmille ratkaisumahdollisuuksia tarvittavien kiinteistöinvestointien tekemiseksi, jotta voidaan torjua ilmastonmuutosta.

Muutosehdotus 29

Johdanto-osan 50 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Rakennuskannan seurantaa helpottaa digitaalisten välineiden avulla kerättyjen tietojen saatavuus, mikä vähentää hallinnollisia kustannuksia. Sen vuoksi olisi perustettava rakennusten energiatehokkuutta koskevia kansallisia tietokantoja ja siirrettävä niihin sisältyvät tiedot EU:n rakennuskannan seurantakeskukselle. | Rakennuskannan seurantaa helpottaa digitaalisten välineiden avulla kerättyjen tietojen saatavuus, mikä vähentää hallinnollisia kustannuksia. Sen vuoksi olisi perustettava rakennusten
  kasvihuonekaasupäästöjä ja
  energiatehokkuutta koskevia kansallisia tietokantoja ja siirrettävä niihin sisältyvät tiedot EU:n rakennuskannan seurantakeskukselle. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Rakennuskannan seurantaa helpottaa digitaalisten välineiden avulla kerättyjen tietojen saatavuus, mikä vähentää hallinnollisia kustannuksia. Sen vuoksi olisi perustettava rakennusten energiatehokkuutta koskevia kansallisia tietokantoja ja siirrettävä niihin sisältyvät tiedot EU:n rakennuskannan seurantakeskukselle.

Rakennuskannan seurantaa helpottaa digitaalisten välineiden avulla kerättyjen tietojen saatavuus, mikä vähentää hallinnollisia kustannuksia. Sen vuoksi olisi perustettava rakennusten
  kasvihuonekaasupäästöjä ja
  energiatehokkuutta koskevia kansallisia tietokantoja ja siirrettävä niihin sisältyvät tiedot EU:n rakennuskannan seurantakeskukselle.

Perustelu

Itsestään selvä.

Muutosehdotus 30

Johdanto-osan 52 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Viime vuosina on ollut havaittavissa ilmastointilaitteiden käytön voimakas lisääntyminen Euroopan maissa. Tämä aiheuttaa vakavia huippukuormitukseen liittyviä ongelmia, mikä nostaa sähköenergian kustannuksia ja rasittaa energiatasetta. Etusijalle olisi asetettava strategiat, joilla tehostetaan rakennusten lämpökäyttäytymistä kesäaikana. Tätä varten olisi painotettava ylikuumenemista estäviä toimenpiteitä, kuten varjostamista ja riittävää lämpökapasiteettia talonrakennustuotannossa, sekä kehitettävä edelleen ja sovellettava passiivisia jäähdytystekniikoita, ensisijaisesti sellaisia tekniikoita, joilla parannetaan sisäilmasto-olosuhteita ja rakennuksia ympäröivää mikroilmastoa. | Viime vuosina on ollut havaittavissa ilmastointilaitteiden käytön voimakas lisääntyminen Euroopan maissa
  , ja odotettavissa oleva ilmaston lämpeneminen lisää todennäköisesti asennettujen ilmastointilaitteiden määrää, jos alustavia toimia passiivisten jäähdytysratkaisujen asentamiseksi ei harkita tämän vuosikymmenen aikana
  . Tämä aiheuttaa vakavia huippukuormitukseen liittyviä ongelmia, mikä nostaa sähköenergian kustannuksia ja rasittaa energiatasetta. Etusijalle olisi asetettava strategiat, joilla tehostetaan rakennusten lämpökäyttäytymistä kesäaikana. Tätä varten olisi painotettava ylikuumenemista estäviä toimenpiteitä, kuten varjostamista ja riittävää lämpökapasiteettia talonrakennustuotannossa, sekä kehitettävä edelleen ja sovellettava passiivisia jäähdytystekniikoita, ensisijaisesti sellaisia tekniikoita, joilla parannetaan sisäilmasto-olosuhteita ja rakennuksia ympäröivää mikroilmastoa. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Viime vuosina on ollut havaittavissa ilmastointilaitteiden käytön voimakas lisääntyminen Euroopan maissa. Tämä aiheuttaa vakavia huippukuormitukseen liittyviä ongelmia, mikä nostaa sähköenergian kustannuksia ja rasittaa energiatasetta. Etusijalle olisi asetettava strategiat, joilla tehostetaan rakennusten lämpökäyttäytymistä kesäaikana. Tätä varten olisi painotettava ylikuumenemista estäviä toimenpiteitä, kuten varjostamista ja riittävää lämpökapasiteettia talonrakennustuotannossa, sekä kehitettävä edelleen ja sovellettava passiivisia jäähdytystekniikoita, ensisijaisesti sellaisia tekniikoita, joilla parannetaan sisäilmasto-olosuhteita ja rakennuksia ympäröivää mikroilmastoa.

Viime vuosina on ollut havaittavissa ilmastointilaitteiden käytön voimakas lisääntyminen Euroopan maissa
  , ja odotettavissa oleva ilmaston lämpeneminen lisää todennäköisesti asennettujen ilmastointilaitteiden määrää, jos alustavia toimia passiivisten jäähdytysratkaisujen asentamiseksi ei harkita tämän vuosikymmenen aikana
  . Tämä aiheuttaa vakavia huippukuormitukseen liittyviä ongelmia, mikä nostaa sähköenergian kustannuksia ja rasittaa energiatasetta. Etusijalle olisi asetettava strategiat, joilla tehostetaan rakennusten lämpökäyttäytymistä kesäaikana. Tätä varten olisi painotettava ylikuumenemista estäviä toimenpiteitä, kuten varjostamista ja riittävää lämpökapasiteettia talonrakennustuotannossa, sekä kehitettävä edelleen ja sovellettava passiivisia jäähdytystekniikoita, ensisijaisesti sellaisia tekniikoita, joilla parannetaan sisäilmasto-olosuhteita ja rakennuksia ympäröivää mikroilmastoa.

Perustelu

Itsestään selvä.

Muutosehdotus 31

Johdanto-osan 55 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Koska paikalliset ja alueelliset viranomaiset ovat
  keskeisessä
  asemassa tämän direktiivin onnistuneen täytäntöönpanon kannalta, niitä olisi sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaisesti
  tarvittaessa
  kuultava suunnitteluasioissa, tiedotusohjelmien kehittämisessä, koulutuksen ja tietoisuuden lisäämisen alalla sekä tämän direktiivin täytäntöönpanon osalta kansallisella ja alueellisella tasolla, ja ne olisi osallistettava näihin toimiin. Näitä kuulemisia voidaan käyttää
  myös
  asianmukaisen ohjauksen antamiseen paikallisille suunnittelijoille ja rakennustarkastajille tarpeellisten tehtävien suorittamiseksi. Lisäksi jäsenvaltioiden olisi annettava arkkitehdeille ja suunnittelijoille mahdollisuus harkita asianmukaisesti ja rohkaistava heitä käyttämään
  energiatehokkuuden
  parannusten, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön sekä kaukolämmityksen ja -jäähdytyksen käytön optimaalista yhdistelmää kaavoitettaessa, suunniteltaessa, rakennettaessa ja kunnostettaessa teollisuus- tai asuinalueita. | Koska paikalliset ja alueelliset viranomaiset ovat
  olennaisessa
  asemassa tämän direktiivin onnistuneen täytäntöönpanon kannalta, niitä olisi
  toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden ja
  sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaisesti kuultava suunnitteluasioissa, tiedotusohjelmien kehittämisessä, koulutuksen ja tietoisuuden lisäämisen alalla sekä tämän direktiivin täytäntöönpanon osalta kansallisella ja alueellisella
  sekä paikallisella
  tasolla, ja ne olisi osallistettava näihin toimiin. Näitä kuulemisia
  olisi hyödynnettävä kansallisissa monitasoisissa ilmasto- ja energiavuoropuheluissa, ja niitä
  voidaan käyttää asianmukaisen ohjauksen antamiseen paikallisille suunnittelijoille ja rakennustarkastajille tarpeellisten tehtävien suorittamiseksi.
  Tämän direktiivin puitteissa tulisikin olla mahdollista käsitellä kaupunkialueiden ja maaseutualueiden usein hyvin erilaisia edellytyksiä ja laatia vaatimukset niin, että ne soveltuvat kullekin alueelle. Maaseutualueilla on näet merkittävä osuus rakennuskannasta omakotitaloja ja kerrostaloja ja monimuotoinen asutusrakenne.
  Lisäksi jäsenvaltioiden
  ja paikallis- ja alueviranomaisten
  olisi annettava arkkitehdeille ja suunnittelijoille mahdollisuus harkita asianmukaisesti ja rohkaistava heitä käyttämään
  energiatehokkuutta ja energiansäästöä koskevien
  parannusten, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön sekä kaukolämmityksen ja -jäähdytyksen käytön optimaalista yhdistelmää kaavoitettaessa, suunniteltaessa, rakennettaessa ja kunnostettaessa teollisuus- tai asuinalueita.
  On myös välttämätöntä edistää paikallisesti saatavilla olevien resurssien käyttöä teollisuus- ja asuinalueiden kaavoittamisessa, suunnittelussa, rakentamisessa ja kunnostamisessa.




  Jäsenvaltioilla on keskeinen rooli paikallis- ja alueviranomaisten tukijoina tässä pyrkimyksessä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Koska paikalliset ja alueelliset viranomaiset ovat
  keskeisessä
  asemassa tämän direktiivin onnistuneen täytäntöönpanon kannalta, niitä olisi sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaisesti
  tarvittaessa
  kuultava suunnitteluasioissa, tiedotusohjelmien kehittämisessä, koulutuksen ja tietoisuuden lisäämisen alalla sekä tämän direktiivin täytäntöönpanon osalta kansallisella ja alueellisella tasolla, ja ne olisi osallistettava näihin toimiin. Näitä kuulemisia voidaan käyttää
  myös
  asianmukaisen ohjauksen antamiseen paikallisille suunnittelijoille ja rakennustarkastajille tarpeellisten tehtävien suorittamiseksi. Lisäksi jäsenvaltioiden olisi annettava arkkitehdeille ja suunnittelijoille mahdollisuus harkita asianmukaisesti ja rohkaistava heitä käyttämään
  energiatehokkuuden
  parannusten, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön sekä kaukolämmityksen ja -jäähdytyksen käytön optimaalista yhdistelmää kaavoitettaessa, suunniteltaessa, rakennettaessa ja kunnostettaessa teollisuus- tai asuinalueita.

Koska paikalliset ja alueelliset viranomaiset ovat
  olennaisessa
  asemassa tämän direktiivin onnistuneen täytäntöönpanon kannalta, niitä olisi
  toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden ja
  sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaisesti kuultava suunnitteluasioissa, tiedotusohjelmien kehittämisessä, koulutuksen ja tietoisuuden lisäämisen alalla sekä tämän direktiivin täytäntöönpanon osalta kansallisella ja alueellisella
  sekä paikallisella
  tasolla, ja ne olisi osallistettava näihin toimiin. Näitä kuulemisia
  olisi hyödynnettävä kansallisissa monitasoisissa ilmasto- ja energiavuoropuheluissa, ja niitä
  voidaan käyttää asianmukaisen ohjauksen antamiseen paikallisille suunnittelijoille ja rakennustarkastajille tarpeellisten tehtävien suorittamiseksi.
  Tämän direktiivin puitteissa tulisikin olla mahdollista käsitellä kaupunkialueiden ja maaseutualueiden usein hyvin erilaisia edellytyksiä ja laatia vaatimukset niin, että ne soveltuvat kullekin alueelle. Maaseutualueilla on näet merkittävä osuus rakennuskannasta omakotitaloja ja kerrostaloja ja monimuotoinen asutusrakenne.
  Lisäksi jäsenvaltioiden
  ja paikallis- ja alueviranomaisten
  olisi annettava arkkitehdeille ja suunnittelijoille mahdollisuus harkita asianmukaisesti ja rohkaistava heitä käyttämään
  energiatehokkuutta ja energiansäästöä koskevien
  parannusten, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön sekä kaukolämmityksen ja -jäähdytyksen käytön optimaalista yhdistelmää kaavoitettaessa, suunniteltaessa, rakennettaessa ja kunnostettaessa teollisuus- tai asuinalueita.
  On myös välttämätöntä edistää paikallisesti saatavilla olevien resurssien käyttöä teollisuus- ja asuinalueiden kaavoittamisessa, suunnittelussa, rakentamisessa ja kunnostamisessa.

Jäsenvaltioilla on keskeinen rooli paikallis- ja alueviranomaisten tukijoina tässä pyrkimyksessä.

Perustelu

Paikallisesti saatavilla olevien resurssien ja asiantuntijoiden käyttö auttaa osaltaan lieventämään ilmastoon kohdistuvia kielteisiä vaikutuksia.

Muutosehdotus 32

1 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Kohde | Kohde |
| 1.   Tällä direktiivillä edistetään rakennusten energiatehokkuuden parantamista ja rakennusten kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä unionissa päästöttömän rakennuskannan saavuttamiseksi vuoteen 2050 mennessä ottaen huomioon ulkoiset ilmasto-olosuhteet, paikalliset olosuhteet sekä sisäilmastolle asetetut vaatimukset ja kustannustehokkuus. | 1.   Tällä direktiivillä edistetään
  energian ja materiaalien kysynnän vähentämistä rakennusten elinkaaren aikana,
  rakennusten energiatehokkuuden parantamista ja rakennusten kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä unionissa päästöttömän rakennuskannan saavuttamiseksi vuoteen 2050 mennessä ottaen huomioon ulkoiset ilmasto-olosuhteet, paikalliset olosuhteet sekä sisäilmastolle asetetut vaatimukset
  , ympäristönsuojelu, saasteiden vähentäminen
  ja kustannustehokkuus
  , jossa olisi otettava huomioon ympäristöön, yhteiskuntaan ja terveyteen liittyvät ulkoisvaikutukset
  .
  Tämä edistää merkittävästi myös Euroopan energiavarmuuden parantamista. |
| 2.   Tässä direktiivissä säädetään vaatimuksista, jotka koskevat: | 2.   Tässä direktiivissä säädetään vaatimuksista, jotka koskevat: |
| a) | rakennusten ja rakennuksen osien kokonaisenergiatehokkuuden laskentamenetelmän yleistä yhteistä kehystä; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Kohde

Kohde

1.   Tällä direktiivillä edistetään rakennusten energiatehokkuuden parantamista ja rakennusten kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä unionissa päästöttömän rakennuskannan saavuttamiseksi vuoteen 2050 mennessä ottaen huomioon ulkoiset ilmasto-olosuhteet, paikalliset olosuhteet sekä sisäilmastolle asetetut vaatimukset ja kustannustehokkuus.

1.   Tällä direktiivillä edistetään
  energian ja materiaalien kysynnän vähentämistä rakennusten elinkaaren aikana,
  rakennusten energiatehokkuuden parantamista ja rakennusten kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä unionissa päästöttömän rakennuskannan saavuttamiseksi vuoteen 2050 mennessä ottaen huomioon ulkoiset ilmasto-olosuhteet, paikalliset olosuhteet sekä sisäilmastolle asetetut vaatimukset
  , ympäristönsuojelu, saasteiden vähentäminen
  ja kustannustehokkuus
  , jossa olisi otettava huomioon ympäristöön, yhteiskuntaan ja terveyteen liittyvät ulkoisvaikutukset
  .
  Tämä edistää merkittävästi myös Euroopan energiavarmuuden parantamista.

2.   Tässä direktiivissä säädetään vaatimuksista, jotka koskevat:

2.   Tässä direktiivissä säädetään vaatimuksista, jotka koskevat:

a)

rakennusten ja rakennuksen osien kokonaisenergiatehokkuuden laskentamenetelmän yleistä yhteistä kehystä;

| a) | rakennusten ja rakennuksen osien kokonaisenergiatehokkuuden laskentamenetelmän yleistä yhteistä kehystä
  , jotta rakennuksista tehdään kokonaan tai lähes kasvihuonekaasupäästöttömiä
  ; |
| --- | --- |

a)

rakennusten ja rakennuksen osien kokonaisenergiatehokkuuden laskentamenetelmän yleistä yhteistä kehystä
  , jotta rakennuksista tehdään kokonaan tai lähes kasvihuonekaasupäästöttömiä
  ;

, jotta rakennuksista tehdään kokonaan tai lähes kasvihuonekaasupäästöttömiä

| b) | vähimmäisvaatimusten soveltamista uusien rakennusten ja uusien rakennuksen osien energiatehokkuuteen; |
| --- | --- |

b)

vähimmäisvaatimusten soveltamista uusien rakennusten ja uusien rakennuksen osien energiatehokkuuteen;

| b) | vähimmäisvaatimusten soveltamista uusien rakennusten ja uusien rakennuksen osien energiatehokkuuteen; |
| --- | --- |

b)

vähimmäisvaatimusten soveltamista uusien rakennusten ja uusien rakennuksen osien energiatehokkuuteen;

| c) | vähimmäisvaatimusten soveltamista energiatehokkuuteen, kun kyse on: |
| --- | --- |

c)

vähimmäisvaatimusten soveltamista energiatehokkuuteen, kun kyse on:

| c) | vähimmäisvaatimusten soveltamista energiatehokkuuteen, kun kyse on: |
| --- | --- |

c)

vähimmäisvaatimusten soveltamista energiatehokkuuteen, kun kyse on:

| | i) | olemassa olevista rakennuksista ja rakennuksen osista, joihin tehdään laajamittaisia korjauksia; |
| --- | --- | --- |

i)

olemassa olevista rakennuksista ja rakennuksen osista, joihin tehdään laajamittaisia korjauksia;

| | i) | olemassa olevista rakennuksista ja rakennuksen osista, joihin tehdään laajamittaisia korjauksia
  rakennusten muuttamiseksi kokonaan tai lähes kasvihuonekaasupäästöttömiksi
  ; |
| --- | --- | --- |

i)

olemassa olevista rakennuksista ja rakennuksen osista, joihin tehdään laajamittaisia korjauksia
  rakennusten muuttamiseksi kokonaan tai lähes kasvihuonekaasupäästöttömiksi
  ;

rakennusten muuttamiseksi kokonaan tai lähes kasvihuonekaasupäästöttömiksi

| | ii) | rakennusosista, jotka muodostavat osan rakennuksen vaippaa ja joilla on merkittävä vaikutus rakennuksen vaipan energiatehokkuuteen, kun niitä jälkiasennetaan tai korvataan; |
| --- | --- | --- |

ii)

rakennusosista, jotka muodostavat osan rakennuksen vaippaa ja joilla on merkittävä vaikutus rakennuksen vaipan energiatehokkuuteen, kun niitä jälkiasennetaan tai korvataan;

| | ii) | rakennusosista, jotka muodostavat osan rakennuksen vaippaa ja joilla on merkittävä vaikutus rakennuksen vaipan energiatehokkuuteen, kun niitä jälkiasennetaan tai korvataan; |
| --- | --- | --- |

ii)

rakennusosista, jotka muodostavat osan rakennuksen vaippaa ja joilla on merkittävä vaikutus rakennuksen vaipan energiatehokkuuteen, kun niitä jälkiasennetaan tai korvataan;

| | iii) | rakennuksen teknisistä järjestelmistä, kun ne asennetaan tai korvataan tai kun niitä parannetaan; |
| --- | --- | --- |

iii)

rakennuksen teknisistä järjestelmistä, kun ne asennetaan tai korvataan tai kun niitä parannetaan;

| | iii) | rakennuksen teknisistä järjestelmistä, kun ne asennetaan tai korvataan tai kun niitä parannetaan; |
| --- | --- | --- |

iii)

rakennuksen teknisistä järjestelmistä, kun ne asennetaan tai korvataan tai kun niitä parannetaan;

| d) | energiatehokkuutta koskevien vähimmäisvaatimusten soveltamista olemassa oleviin rakennuksiin ja olemassa oleviin rakennuksen osiin; |
| --- | --- |

d)

energiatehokkuutta koskevien vähimmäisvaatimusten soveltamista olemassa oleviin rakennuksiin ja olemassa oleviin rakennuksen osiin;

| d) | energiatehokkuutta koskevien vähimmäisvaatimusten soveltamista olemassa oleviin rakennuksiin ja olemassa oleviin rakennuksen osiin
  rakennusten muuttamiseksi kokonaan tai lähes kasvihuonekaasupäästöttömiksi
  ; |
| --- | --- |

d)

energiatehokkuutta koskevien vähimmäisvaatimusten soveltamista olemassa oleviin rakennuksiin ja olemassa oleviin rakennuksen osiin
  rakennusten muuttamiseksi kokonaan tai lähes kasvihuonekaasupäästöttömiksi
  ;

rakennusten muuttamiseksi kokonaan tai lähes kasvihuonekaasupäästöttömiksi

| e) | peruskorjauspasseja; |
| --- | --- |

e)

peruskorjauspasseja;

| e) | peruskorjauspasseja; |
| --- | --- |

e)

peruskorjauspasseja;

| f) | kansallisia rakennusten perusparannussuunnitelmia; |
| --- | --- |

f)

kansallisia rakennusten perusparannussuunnitelmia;

| f) | kansallisia rakennusten perusparannussuunnitelmia; |
| --- | --- |

f)

kansallisia rakennusten perusparannussuunnitelmia;

| g) | kestävän liikkuvuuden infrastruktuuria rakennuksissa ja niiden läheisyydessä; |
| --- | --- |

g)

kestävän liikkuvuuden infrastruktuuria rakennuksissa ja niiden läheisyydessä;

| g) | kestävän liikkuvuuden infrastruktuuria rakennuksissa ja niiden läheisyydessä; |
| --- | --- |

g)

kestävän liikkuvuuden infrastruktuuria rakennuksissa ja niiden läheisyydessä;

| h) | älykkäitä rakennuksia; |
| --- | --- |

h)

älykkäitä rakennuksia;

| h) | älykkäitä rakennuksia; |
| --- | --- |

h)

älykkäitä rakennuksia;

| i) | rakennusten tai rakennuksen osien energiatehokkuuden sertifiointia; |
| --- | --- |

i)

rakennusten tai rakennuksen osien energiatehokkuuden sertifiointia;

| i) | rakennusten tai rakennuksen osien energiatehokkuuden sertifiointia; |
| --- | --- |

i)

rakennusten tai rakennuksen osien energiatehokkuuden sertifiointia;

| j) | rakennusten lämmitys-, ilmanvaihto- ja ilmastointijärjestelmien säännöllisiä tarkastuksia; |
| --- | --- |

j)

rakennusten lämmitys-, ilmanvaihto- ja ilmastointijärjestelmien säännöllisiä tarkastuksia;

| j) | rakennusten lämmitys-, ilmanvaihto- ja ilmastointijärjestelmien säännöllisiä tarkastuksia; |
| --- | --- |

j)

rakennusten lämmitys-, ilmanvaihto- ja ilmastointijärjestelmien säännöllisiä tarkastuksia;

| k) | energiatehokkuustodistusten, peruskorjauspassien, älyratkaisuvalmiutta koskevien indikaattoreiden ja tarkastusraporttien riippumattomia valvontajärjestelmiä. |
| --- | --- |

k)

energiatehokkuustodistusten, peruskorjauspassien, älyratkaisuvalmiutta koskevien indikaattoreiden ja tarkastusraporttien riippumattomia valvontajärjestelmiä.

| k) | energiatehokkuustodistusten, peruskorjauspassien, älyratkaisuvalmiutta koskevien indikaattoreiden ja tarkastusraporttien riippumattomia valvontajärjestelmiä. |
| --- | --- |

k)

energiatehokkuustodistusten, peruskorjauspassien, älyratkaisuvalmiutta koskevien indikaattoreiden ja tarkastusraporttien riippumattomia valvontajärjestelmiä.

3.   Tässä direktiivissä säädetyt vaatimukset ovat vähimmäisvaatimuksia, eivätkä ne estä jäsenvaltiota pitämästä voimassa tai ottamasta käyttöön tiukempia toimenpiteitä. Näiden toimenpiteiden on oltava yhteensopivia SEUT-sopimuksen kanssa. Niistä on ilmoitettava komissiolle.

3.   Tässä direktiivissä säädetyt vaatimukset ovat vähimmäisvaatimuksia, eivätkä ne estä jäsenvaltiota pitämästä voimassa tai ottamasta käyttöön tiukempia toimenpiteitä. Näiden toimenpiteiden on oltava yhteensopivia SEUT-sopimuksen kanssa. Niistä on ilmoitettava komissiolle.

Perustelu

Perustelu

Rakennusten energiatehokkuutta koskevan direktiivin tavoite on sovitettava yhteen vuoden 2050 ilmastoneutraaliustavoitteen kanssa.

Muutosehdotus 33

Muutosehdotus 33

2 artiklan 2 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| ”päästöttömällä rakennuksella” tarkoitetaan rakennusta, jolla on erittäin korkea energiatehokkuus, sellaisena kuin se on määritettynä liitteen I mukaisesti, jolloin edelleen tarvittava erittäin alhainen energiamäärä katetaan kokonaan energialla, joka tuotetaan paikan päällä uusiutuvista lähteistä tai joka on peräisin direktiivissä (EU) 2018/2001 [uusiutuvia energialähteitä koskeva muutettu direktiivi] tarkoitetulta uusiutuvan energian yhteisöltä
  tai
  kaukolämpö- ja kaukojäähdytysjärjestelmästä liitteessä III vahvistettujen vaatimusten mukaisesti; | ”päästöttömällä rakennuksella” tarkoitetaan rakennusta,
  jonka elinkaarenaikainen energian ja materiaalien tarve on erittäin vähäinen ja
  jolla on erittäin korkea energiatehokkuus, sellaisena kuin se on määritettynä liitteen I mukaisesti, jolloin edelleen tarvittava erittäin alhainen energiamäärä katetaan kokonaan energialla, joka tuotetaan paikan päällä uusiutuvista lähteistä
  tai toimitetaan verkosta
  tai joka on peräisin direktiivissä (EU) 2018/2001 [uusiutuvia energialähteitä koskeva muutettu direktiivi] tarkoitetulta uusiutuvan energian yhteisöltä, kaukolämpö- ja kaukojäähdytysjärjestelmästä liitteessä III vahvistettujen vaatimusten mukaisesti
  tai verkossa jaeltavista uusiutuvista energialähteistä; ”ilmastopositiivisella rakennuksella” tarkoitetaan rakennusta, jonka elinkaarenaikainen energian ja materiaalien tarve on erittäin vähäinen ja jolla on erittäin korkea energiatehokkuus liitteen I mukaisesti määriteltynä, jolloin rakennuksessa tuotettu energia tai rakennuksen käyttöön tarkoitettu energia ylittää sen energiantarpeen
  ; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

”päästöttömällä rakennuksella” tarkoitetaan rakennusta, jolla on erittäin korkea energiatehokkuus, sellaisena kuin se on määritettynä liitteen I mukaisesti, jolloin edelleen tarvittava erittäin alhainen energiamäärä katetaan kokonaan energialla, joka tuotetaan paikan päällä uusiutuvista lähteistä tai joka on peräisin direktiivissä (EU) 2018/2001 [uusiutuvia energialähteitä koskeva muutettu direktiivi] tarkoitetulta uusiutuvan energian yhteisöltä
  tai
  kaukolämpö- ja kaukojäähdytysjärjestelmästä liitteessä III vahvistettujen vaatimusten mukaisesti;

tai

”päästöttömällä rakennuksella” tarkoitetaan rakennusta,
  jonka elinkaarenaikainen energian ja materiaalien tarve on erittäin vähäinen ja
  jolla on erittäin korkea energiatehokkuus, sellaisena kuin se on määritettynä liitteen I mukaisesti, jolloin edelleen tarvittava erittäin alhainen energiamäärä katetaan kokonaan energialla, joka tuotetaan paikan päällä uusiutuvista lähteistä
  tai toimitetaan verkosta
  tai joka on peräisin direktiivissä (EU) 2018/2001 [uusiutuvia energialähteitä koskeva muutettu direktiivi] tarkoitetulta uusiutuvan energian yhteisöltä, kaukolämpö- ja kaukojäähdytysjärjestelmästä liitteessä III vahvistettujen vaatimusten mukaisesti
  tai verkossa jaeltavista uusiutuvista energialähteistä; ”ilmastopositiivisella rakennuksella” tarkoitetaan rakennusta, jonka elinkaarenaikainen energian ja materiaalien tarve on erittäin vähäinen ja jolla on erittäin korkea energiatehokkuus liitteen I mukaisesti määriteltynä, jolloin rakennuksessa tuotettu energia tai rakennuksen käyttöön tarkoitettu energia ylittää sen energiantarpeen
  ;

jonka elinkaarenaikainen energian ja materiaalien tarve on erittäin vähäinen ja

tai toimitetaan verkosta

tai verkossa jaeltavista uusiutuvista energialähteistä; ”ilmastopositiivisella rakennuksella” tarkoitetaan rakennusta, jonka elinkaarenaikainen energian ja materiaalien tarve on erittäin vähäinen ja jolla on erittäin korkea energiatehokkuus liitteen I mukaisesti määriteltynä, jolloin rakennuksessa tuotettu energia tai rakennuksen käyttöön tarkoitettu energia ylittää sen energiantarpeen

Perustelu

Perustelu

Lisätään maininta kiertotaloudesta ja kaukolämmöstä, ilmastopositiivisen rakennuksen käsitteestä sekä rakennusten koko elinkaarta koskevista perusteista.

Muutosehdotus 34

Muutosehdotus 34

2 artiklan 3 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| ”lähes nollaenergiarakennuksella” tarkoitetaan rakennusta, jolla on erittäin korkea energiatehokkuus, sellaisena kuin se on määritettynä liitteen I mukaisesti, jolloin se ei saa alittaa jäsenvaltioiden 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti ilmoittamaa vuoden [2023] kustannusoptimaalista tasoa ja
  tarvittava
  lähes olematon tai erittäin vähäinen energian
  määrä
  hyvin laajalti katetaan uusiutuvista lähteistä peräisin olevalla energialla, mukaan lukien paikan päällä tai rakennuksen lähellä tuotettava uusiutuvista lähteistä peräisin oleva energia; | ”lähes nollaenergiarakennuksella” tarkoitetaan rakennusta, jolla on erittäin korkea energiatehokkuus, sellaisena kuin se on määritettynä liitteen I mukaisesti, jolloin se ei saa alittaa jäsenvaltioiden 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti ilmoittamaa vuoden [2023] kustannusoptimaalista tasoa ja lähes olematon tai erittäin vähäinen energian
  tarve
  hyvin laajalti katetaan uusiutuvista lähteistä peräisin olevalla energialla, mukaan lukien paikan päällä tai rakennuksen lähellä tuotettava uusiutuvista lähteistä peräisin oleva
  tai jätteestä talteenotettu
  energia; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

”lähes nollaenergiarakennuksella” tarkoitetaan rakennusta, jolla on erittäin korkea energiatehokkuus, sellaisena kuin se on määritettynä liitteen I mukaisesti, jolloin se ei saa alittaa jäsenvaltioiden 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti ilmoittamaa vuoden [2023] kustannusoptimaalista tasoa ja
  tarvittava
  lähes olematon tai erittäin vähäinen energian
  määrä
  hyvin laajalti katetaan uusiutuvista lähteistä peräisin olevalla energialla, mukaan lukien paikan päällä tai rakennuksen lähellä tuotettava uusiutuvista lähteistä peräisin oleva energia;

tarvittava

määrä

”lähes nollaenergiarakennuksella” tarkoitetaan rakennusta, jolla on erittäin korkea energiatehokkuus, sellaisena kuin se on määritettynä liitteen I mukaisesti, jolloin se ei saa alittaa jäsenvaltioiden 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti ilmoittamaa vuoden [2023] kustannusoptimaalista tasoa ja lähes olematon tai erittäin vähäinen energian
  tarve
  hyvin laajalti katetaan uusiutuvista lähteistä peräisin olevalla energialla, mukaan lukien paikan päällä tai rakennuksen lähellä tuotettava uusiutuvista lähteistä peräisin oleva
  tai jätteestä talteenotettu
  energia;

tarve

tai jätteestä talteenotettu

Perustelu

Perustelu

Energiatehokkuus on suhteellinen indikaattori, kun taas vähäinen energian tarve on absoluuttinen tavoite.

Muutosehdotus 35

Muutosehdotus 35

2 artiklan 4 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| ”energiatehokkuutta koskevilla vähimmäisvaatimuksilla” tarkoitetaan sääntöjä, joissa edellytetään, että olemassa olevat rakennukset täyttävät
  yksittäisen
  energiatehokkuusvaatimuksen osana rakennuskannan laajaa perusparannussuunnitelmaa
  tietystä kynnyspisteestä markkinoilla (myynti tai vuokraus), tietyn ajanjakson kuluessa tai tiettyyn päivämäärään mennessä, mikä käynnistää olemassa olevien rakennusten perusparannuksen
  ; | ”energiatehokkuutta koskevilla vähimmäisvaatimuksilla” tarkoitetaan sääntöjä, joissa edellytetään, että olemassa olevat rakennukset täyttävät energiatehokkuusvaatimuksen osana rakennuskannan laajaa perusparannussuunnitelmaa
  , jossa rakennuksista tehdään kokonaan tai lähes kasvihuonekaasupäästöttömiä vuoteen 2032 mennessä toteutettavan perusparannuksen yhteydessä
  ; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

”energiatehokkuutta koskevilla vähimmäisvaatimuksilla” tarkoitetaan sääntöjä, joissa edellytetään, että olemassa olevat rakennukset täyttävät
  yksittäisen
  energiatehokkuusvaatimuksen osana rakennuskannan laajaa perusparannussuunnitelmaa
  tietystä kynnyspisteestä markkinoilla (myynti tai vuokraus), tietyn ajanjakson kuluessa tai tiettyyn päivämäärään mennessä, mikä käynnistää olemassa olevien rakennusten perusparannuksen
  ;

yksittäisen

tietystä kynnyspisteestä markkinoilla (myynti tai vuokraus), tietyn ajanjakson kuluessa tai tiettyyn päivämäärään mennessä, mikä käynnistää olemassa olevien rakennusten perusparannuksen

”energiatehokkuutta koskevilla vähimmäisvaatimuksilla” tarkoitetaan sääntöjä, joissa edellytetään, että olemassa olevat rakennukset täyttävät energiatehokkuusvaatimuksen osana rakennuskannan laajaa perusparannussuunnitelmaa
  , jossa rakennuksista tehdään kokonaan tai lähes kasvihuonekaasupäästöttömiä vuoteen 2032 mennessä toteutettavan perusparannuksen yhteydessä
  ;

, jossa rakennuksista tehdään kokonaan tai lähes kasvihuonekaasupäästöttömiä vuoteen 2032 mennessä toteutettavan perusparannuksen yhteydessä

Perustelu

Perustelu

Rakennusten energiatehokkuutta koskevan direktiivin tavoite on sovitettava yhteen vuoden 2050 ilmastoneutraaliustavoitteen kanssa.

Muutosehdotus 36

Muutosehdotus 36

2 artiklan 46 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 46.   ”vertailupinta-alalla” tarkoitetaan lattiapinta-alaa, jota käytetään vertailuarvona rakennuksen energiatehokkuuden arvioimiseksi ja joka lasketaan energiatehokkuuden arviointia varten määritettyjen rakennuksen vaipan tilojen hyötypinta-alojen summana; | 46.   ”vertailupinta-alalla” tarkoitetaan lattiapinta-alaa, jota käytetään vertailuarvona rakennuksen energiatehokkuuden arvioimiseksi ja joka lasketaan energiatehokkuuden arviointia varten määritettyjen rakennuksen vaipan
  sekä energiaa kuluttavan infrastruktuurin käytössä olevien, rakennuksen sisältä hallinnoitavien
  tilojen hyötypinta-alojen summana; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

46.   ”vertailupinta-alalla” tarkoitetaan lattiapinta-alaa, jota käytetään vertailuarvona rakennuksen energiatehokkuuden arvioimiseksi ja joka lasketaan energiatehokkuuden arviointia varten määritettyjen rakennuksen vaipan tilojen hyötypinta-alojen summana;

46.   ”vertailupinta-alalla” tarkoitetaan lattiapinta-alaa, jota käytetään vertailuarvona rakennuksen energiatehokkuuden arvioimiseksi ja joka lasketaan energiatehokkuuden arviointia varten määritettyjen rakennuksen vaipan
  sekä energiaa kuluttavan infrastruktuurin käytössä olevien, rakennuksen sisältä hallinnoitavien
  tilojen hyötypinta-alojen summana;

Perustelu

Perustelu

Lisätään ”vertailupinta-alan” määritelmään rakennukseen kuuluvat ja energiaa kuluttavat infrastruktuurit. Tällaisia ovat muun muassa urheiluinfrastruktuurit ja uima-altaat.

Muutosehdotus 37

Muutosehdotus 37

Uusi 2 artiklan 57 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | ”riittävyydellä” tarkoitetaan toimenpiteitä ja päivittäisiä käytäntöjä, joilla vähennetään energian, materiaalien, maan ja veden kysyntää ja luodaan samalla hyvinvointia kaikille ihmisille maapallon resurssien rajoissa. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

”riittävyydellä” tarkoitetaan toimenpiteitä ja päivittäisiä käytäntöjä, joilla vähennetään energian, materiaalien, maan ja veden kysyntää ja luodaan samalla hyvinvointia kaikille ihmisille maapallon resurssien rajoissa.

”riittävyydellä” tarkoitetaan toimenpiteitä ja päivittäisiä käytäntöjä, joilla vähennetään energian, materiaalien, maan ja veden kysyntää ja luodaan samalla hyvinvointia kaikille ihmisille maapallon resurssien rajoissa.

Perustelu

Perustelu

Energian riittävyys on tehokas strategia ilmastotavoitteiden saavuttamiseksi.

Muutosehdotus 38

Muutosehdotus 38

3 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   Kunkin jäsenvaltion on laadittava kansallinen rakennusten perusparannussuunnitelma varmistamaan sekä julkisten että yksityisten asuinrakennusten ja muiden kuin asuinrakennusten kansallisen kannan perusparantaminen erittäin energiatehokkaaksi ja hiilivapaaksi saatetuksi rakennuskannaksi vuoteen 2050 mennessä pyrkien muuttamaan olemassa olevat rakennukset päästöttömiksi rakennuksiksi.
  Kuhunkin rakennusten perusparannussuunnitelmaan on sisällyttävä | Kunkin jäsenvaltion on laadittava kansallinen rakennusten perusparannussuunnitelma varmistamaan sekä julkisten että yksityisten asuinrakennusten ja muiden kuin asuinrakennusten kansallisen kannan perusparantaminen erittäin energiatehokkaaksi ja hiilivapaaksi saatetuksi rakennuskannaksi vuoteen 2050 mennessä pyrkien muuttamaan olemassa olevat rakennukset päästöttömiksi rakennuksiksi.
  EU:n olisi tarjottava jäsenvaltioille, alueille ja kunnille kaikki tarvittavat työkalut näiden suunnitelmien laatimista varten.
  Kuhunkin rakennusten perusparannussuunnitelmaan on sisällyttävä |
| a) | kansallisen rakennuskannan yleiskatsaus, jossa otetaan huomioon eri rakennustyypit, rakennuskaudet ja ilmastovyöhykkeet ja joka perustuu tarvittaessa tilastolliseen otantaan ja 19 artiklan mukaiseen energiatehokkuustodistusten kansalliseen tietokantaan, yleiskatsaukseen markkinaesteistä ja markkinoiden toimintapuutteista sekä yleiskatsaukseen kapasiteetista rakennusalalla, energiatehokkuusalalla ja uusiutuvan energian alalla; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.   Kunkin jäsenvaltion on laadittava kansallinen rakennusten perusparannussuunnitelma varmistamaan sekä julkisten että yksityisten asuinrakennusten ja muiden kuin asuinrakennusten kansallisen kannan perusparantaminen erittäin energiatehokkaaksi ja hiilivapaaksi saatetuksi rakennuskannaksi vuoteen 2050 mennessä pyrkien muuttamaan olemassa olevat rakennukset päästöttömiksi rakennuksiksi.

Kuhunkin rakennusten perusparannussuunnitelmaan on sisällyttävä

Kunkin jäsenvaltion on laadittava kansallinen rakennusten perusparannussuunnitelma varmistamaan sekä julkisten että yksityisten asuinrakennusten ja muiden kuin asuinrakennusten kansallisen kannan perusparantaminen erittäin energiatehokkaaksi ja hiilivapaaksi saatetuksi rakennuskannaksi vuoteen 2050 mennessä pyrkien muuttamaan olemassa olevat rakennukset päästöttömiksi rakennuksiksi.
  EU:n olisi tarjottava jäsenvaltioille, alueille ja kunnille kaikki tarvittavat työkalut näiden suunnitelmien laatimista varten.
  Kuhunkin rakennusten perusparannussuunnitelmaan on sisällyttävä

EU:n olisi tarjottava jäsenvaltioille, alueille ja kunnille kaikki tarvittavat työkalut näiden suunnitelmien laatimista varten.

a)

kansallisen rakennuskannan yleiskatsaus, jossa otetaan huomioon eri rakennustyypit, rakennuskaudet ja ilmastovyöhykkeet ja joka perustuu tarvittaessa tilastolliseen otantaan ja 19 artiklan mukaiseen energiatehokkuustodistusten kansalliseen tietokantaan, yleiskatsaukseen markkinaesteistä ja markkinoiden toimintapuutteista sekä yleiskatsaukseen kapasiteetista rakennusalalla, energiatehokkuusalalla ja uusiutuvan energian alalla;

| a) | kansallisen rakennuskannan yleiskatsaus, jossa otetaan huomioon eri rakennustyypit, rakennuskaudet ja ilmastovyöhykkeet ja joka perustuu tarvittaessa tilastolliseen otantaan ja 19 artiklan mukaiseen energiatehokkuustodistusten kansalliseen tietokantaan, yleiskatsaukseen markkinaesteistä ja markkinoiden toimintapuutteista sekä yleiskatsaukseen kapasiteetista rakennusalalla, energiatehokkuusalalla ja uusiutuvan energian alalla; |
| --- | --- |

a)

kansallisen rakennuskannan yleiskatsaus, jossa otetaan huomioon eri rakennustyypit, rakennuskaudet ja ilmastovyöhykkeet ja joka perustuu tarvittaessa tilastolliseen otantaan ja 19 artiklan mukaiseen energiatehokkuustodistusten kansalliseen tietokantaan, yleiskatsaukseen markkinaesteistä ja markkinoiden toimintapuutteista sekä yleiskatsaukseen kapasiteetista rakennusalalla, energiatehokkuusalalla ja uusiutuvan energian alalla;

| b) | etenemissuunnitelma, joka sisältää kansallisesti vahvistetut tavoitteet ja mitattavissa olevat edistymisindikaattorit vuoden 2050 ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamiseksi, jotta voidaan varmistaa erittäin energiatehokas ja hiilivapaaksi saatettu kansallinen rakennuskanta ja olemassa olevien rakennusten muuttaminen päästöttömiksi rakennuksiksi vuoteen 2050 mennessä; |
| --- | --- |

b)

etenemissuunnitelma, joka sisältää kansallisesti vahvistetut tavoitteet ja mitattavissa olevat edistymisindikaattorit vuoden 2050 ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamiseksi, jotta voidaan varmistaa erittäin energiatehokas ja hiilivapaaksi saatettu kansallinen rakennuskanta ja olemassa olevien rakennusten muuttaminen päästöttömiksi rakennuksiksi vuoteen 2050 mennessä;

| b) | kansalliset tavoitteet materiaalien kiertoon perustuvalle käytölle ja riittävyydelle; |
| --- | --- |

b)

kansalliset tavoitteet materiaalien kiertoon perustuvalle käytölle ja riittävyydelle;

kansalliset tavoitteet materiaalien kiertoon perustuvalle käytölle ja riittävyydelle;

| c) | yleiskatsaus toteutetuista ja suunnitelluista politiikoista ja toimenpiteistä, joilla tuetaan b alakohdan mukaisen etenemissuunnitelman täytäntöönpanoa; ja |
| --- | --- |

c)

c)

yleiskatsaus toteutetuista ja suunnitelluista politiikoista ja toimenpiteistä, joilla tuetaan b alakohdan mukaisen etenemissuunnitelman täytäntöönpanoa; ja

| c
  ) | etenemissuunnitelma, joka sisältää kansallisesti vahvistetut tavoitteet ja mitattavissa olevat edistymisindikaattorit vuoden 2050 ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamiseksi, jotta voidaan varmistaa erittäin energiatehokas ja hiilivapaaksi saatettu kansallinen rakennuskanta ja olemassa olevien rakennusten muuttaminen päästöttömiksi rakennuksiksi vuoteen 2050 mennessä; |
| --- | --- |

c
  )

c

etenemissuunnitelma, joka sisältää kansallisesti vahvistetut tavoitteet ja mitattavissa olevat edistymisindikaattorit vuoden 2050 ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamiseksi, jotta voidaan varmistaa erittäin energiatehokas ja hiilivapaaksi saatettu kansallinen rakennuskanta ja olemassa olevien rakennusten muuttaminen päästöttömiksi rakennuksiksi vuoteen 2050 mennessä;

| d) | selvitys rakennusten perusparannussuunnitelman toteuttamiseen liittyvistä investointitarpeista, rahoituslähteistä ja -toimenpiteistä sekä hallinnollisista resursseista rakennusten perusparannusta varten. |
| --- | --- |

d)

d)

selvitys rakennusten perusparannussuunnitelman toteuttamiseen liittyvistä investointitarpeista, rahoituslähteistä ja -toimenpiteistä sekä hallinnollisista resursseista rakennusten perusparannusta varten.

| d
  ) | yleiskatsaus toteutetuista ja suunnitelluista politiikoista ja toimenpiteistä,
  mukaan lukien riittävyyttä koskevista politiikoista, jotka voivat perustua paikallisesti yhdennettyihin kaupunginosa- tai naapurustokohtaisiin toimintamalleihin,
  joilla tuetaan
  c
  alakohdan mukaisen etenemissuunnitelman täytäntöönpanoa; ja |
| --- | --- |

d
  )

d

yleiskatsaus toteutetuista ja suunnitelluista politiikoista ja toimenpiteistä,
  mukaan lukien riittävyyttä koskevista politiikoista, jotka voivat perustua paikallisesti yhdennettyihin kaupunginosa- tai naapurustokohtaisiin toimintamalleihin,
  joilla tuetaan
  c
  alakohdan mukaisen etenemissuunnitelman täytäntöönpanoa; ja

mukaan lukien riittävyyttä koskevista politiikoista, jotka voivat perustua paikallisesti yhdennettyihin kaupunginosa- tai naapurustokohtaisiin toimintamalleihin,

c

| e
  ) | selvitys rakennusten perusparannussuunnitelman toteuttamiseen liittyvistä investointitarpeista, rahoituslähteistä ja -toimenpiteistä sekä hallinnollisista resursseista rakennusten perusparannusta varten. |
| --- | --- |

e
  )

e

selvitys rakennusten perusparannussuunnitelman toteuttamiseen liittyvistä investointitarpeista, rahoituslähteistä ja -toimenpiteistä sekä hallinnollisista resursseista rakennusten perusparannusta varten.

Edellä b alakohdassa tarkoitetun etenemissuunnitelman on sisällettävä vuosien 2030, 2040 ja 2050 kansalliset tavoitteet, jotka koskevat kansallisen rakennuskannan vuotuista energiaperuskorjausastetta ja primääri- ja loppuenergian kulutusta sekä sen käytöstä syntyvien kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä; erityiset määräajat rakennuksille 9 artiklan 1 kohdassa säädettyä korkeampien energiatehokkuusluokkien saavuttamiseksi vuosiin 2040 ja 2050 mennessä pyrkien etenemään kohti kansallisen rakennuskannan muuttamista päästöttömiksi rakennuksiksi; näyttöön perustuva arvio odotetuista energiansäästöistä ja laajemmista hyödyistä; [– –]

Edellä
  c
  alakohdassa tarkoitetun etenemissuunnitelman on sisällettävä vuosien 2030, 2040 ja 2050 kansalliset tavoitteet, jotka koskevat kansallisen rakennuskannan vuotuista energiaperuskorjausastetta ja primääri- ja loppuenergian kulutusta sekä sen käytöstä syntyvien kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä; erityiset määräajat rakennuksille 9 artiklan 1 kohdassa säädettyä korkeampien energiatehokkuusluokkien saavuttamiseksi vuosiin 2040 ja 2050 mennessä pyrkien etenemään kohti kansallisen rakennuskannan muuttamista päästöttömiksi rakennuksiksi; näyttöön perustuva arvio odotetuista energiansäästöistä
  , päästövähennyksistä
  ja laajemmista hyödyistä
  paikallisesti yhdennettyjen kaupunginosa- tai naapurustokohtaisten toimintamallien pohjalta
  ; [– –]

c

, päästövähennyksistä

paikallisesti yhdennettyjen kaupunginosa- tai naapurustokohtaisten toimintamallien pohjalta

Perustelu

Perustelu

Rakennusten energiatehokkuutta koskevan direktiivin tavoite on sovitettava yhteen vuoden 2050 ilmastoneutraaliustavoitteen kanssa.

Muutosehdotus 39

Muutosehdotus 39

3 artiklan 4 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 4.   Komissio arvioi kansallisten rakennusten perusparannussuunnitelmien luonnokset ja erityisesti sen, | 4.   Komissio arvioi kansallisten rakennusten perusparannussuunnitelmien luonnokset ja erityisesti sen, |
| a) | onko kansallisesti asetettujen tavoitteiden tavoitetaso on riittävä ja yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa vahvistettujen kansallisten ilmasto- ja energiasitoumusten
  mukainen
  ; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

4.   Komissio arvioi kansallisten rakennusten perusparannussuunnitelmien luonnokset ja erityisesti sen,

4.   Komissio arvioi kansallisten rakennusten perusparannussuunnitelmien luonnokset ja erityisesti sen,

a)

onko kansallisesti asetettujen tavoitteiden tavoitetaso on riittävä ja yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa vahvistettujen kansallisten ilmasto- ja energiasitoumusten
  mukainen
  ;

mukainen

| a) | onko kansallisesti asetettujen tavoitteiden tavoitetaso on riittävä ja
  johtaako se hiilestä irrotettuun rakennuskantaan vuoteen 2050 mennessä
  yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa vahvistettujen kansallisten ilmasto- ja energiasitoumusten
  mukaisesti
  ; |
| --- | --- |

a)

onko kansallisesti asetettujen tavoitteiden tavoitetaso on riittävä ja
  johtaako se hiilestä irrotettuun rakennuskantaan vuoteen 2050 mennessä
  yhdennetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa vahvistettujen kansallisten ilmasto- ja energiasitoumusten
  mukaisesti
  ;

johtaako se hiilestä irrotettuun rakennuskantaan vuoteen 2050 mennessä

mukaisesti

| b) | ovatko politiikat ja toimenpiteet riittäviä kansallisesti asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

b)

ovatko politiikat ja toimenpiteet riittäviä kansallisesti asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi;

| b) | ovatko politiikat ja toimenpiteet riittäviä kansallisesti asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi
  ja sellaisia, etteivät ne aiheuta hiililukkiutumaa peruskorjatuissa rakennuksissa
  ; |
| --- | --- |

b)

ovatko politiikat ja toimenpiteet riittäviä kansallisesti asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi
  ja sellaisia, etteivät ne aiheuta hiililukkiutumaa peruskorjatuissa rakennuksissa
  ;

ja sellaisia, etteivät ne aiheuta hiililukkiutumaa peruskorjatuissa rakennuksissa

| c) | ovatko suunnitelmaan osoitetut taloudelliset ja hallinnolliset resurssit riittäviä sen toteuttamiseen; |
| --- | --- |

c)

ovatko suunnitelmaan osoitetut taloudelliset ja hallinnolliset resurssit riittäviä sen toteuttamiseen;

| c) | ovatko suunnitelmaan osoitetut taloudelliset ja hallinnolliset resurssit riittäviä sen toteuttamiseen; |
| --- | --- |

c)

ovatko suunnitelmaan osoitetut taloudelliset ja hallinnolliset resurssit riittäviä sen toteuttamiseen;

| d) | onko 3 kohdan mukainen julkinen kuuleminen on ollut riittävän kattava; ja |
| --- | --- |

d)

onko 3 kohdan mukainen julkinen kuuleminen on ollut riittävän kattava; ja

| d) | onko 3 kohdan mukainen julkinen kuuleminen on ollut riittävän kattava; ja |
| --- | --- |

d)

onko 3 kohdan mukainen julkinen kuuleminen on ollut riittävän kattava; ja

| e) | ovatko suunnitelmat 1 kohdan vaatimusten ja liitteessä II olevan mallin mukaisia. Komissio voi 30 artiklalla perustettua komiteaa kuultuaan antaa jäsenvaltioille maakohtaisia suosituksia asetuksen (EU) 2018/1999 9 artiklan 2 kohdan ja 34 artiklan mukaisesti. Ensimmäisen rakennusten perusparannussuunnitelman luonnoksen osalta komissio voi antaa jäsenvaltioille maakohtaisia suosituksia kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun jäsenvaltio on toimittanut kyseisen suunnitelman. |
| --- | --- |

e)

ovatko suunnitelmat 1 kohdan vaatimusten ja liitteessä II olevan mallin mukaisia. Komissio voi 30 artiklalla perustettua komiteaa kuultuaan antaa jäsenvaltioille maakohtaisia suosituksia asetuksen (EU) 2018/1999 9 artiklan 2 kohdan ja 34 artiklan mukaisesti. Ensimmäisen rakennusten perusparannussuunnitelman luonnoksen osalta komissio voi antaa jäsenvaltioille maakohtaisia suosituksia kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun jäsenvaltio on toimittanut kyseisen suunnitelman.

| e) | ovatko suunnitelmat 1 kohdan vaatimusten ja liitteessä II olevan mallin mukaisia. Komissio voi 30 artiklalla perustettua komiteaa kuultuaan antaa jäsenvaltioille maakohtaisia suosituksia asetuksen (EU) 2018/1999 9 artiklan 2 kohdan ja 34 artiklan mukaisesti. Ensimmäisen rakennusten perusparannussuunnitelman luonnoksen osalta komissio voi antaa jäsenvaltioille maakohtaisia suosituksia kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun jäsenvaltio on toimittanut kyseisen suunnitelman. |
| --- | --- |

e)

ovatko suunnitelmat 1 kohdan vaatimusten ja liitteessä II olevan mallin mukaisia. Komissio voi 30 artiklalla perustettua komiteaa kuultuaan antaa jäsenvaltioille maakohtaisia suosituksia asetuksen (EU) 2018/1999 9 artiklan 2 kohdan ja 34 artiklan mukaisesti. Ensimmäisen rakennusten perusparannussuunnitelman luonnoksen osalta komissio voi antaa jäsenvaltioille maakohtaisia suosituksia kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun jäsenvaltio on toimittanut kyseisen suunnitelman.

Perustelu

Perustelu

Itsestään selvä.

Muutosehdotus 40

Muutosehdotus 40

5 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Energiatehokkuutta koskevien vähimmäisvaatimusten vahvistaminen | Energiatehokkuutta koskevien vähimmäisvaatimusten vahvistaminen |
| 1.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että
  vahvistetaan
  rakennusten tai rakennuksen osien energiatehokkuutta koskevat vähimmäisvaatimukset
  , ottaen huomioon pyrkimys saavuttaa vähintään kustannusoptimaaliset tasot
  . Energiatehokkuus on laskettava 4 artiklassa tarkoitetun menetelmän mukaisesti.
  Kustannusoptimaaliset tasot
  on laskettava 6 artiklassa tarkoitetun vertailumenetelmäkehyksen mukaisesti. | 1.   Jäsenvaltioiden on
  yhteistyössä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa
  toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että rakennusten tai rakennuksen osien energiatehokkuutta koskevat vähimmäisvaatimukset
  asetetaan sen mukaisesti, miten kansallisesta rakennuskannasta tehdään ilmastoneutraali vuoteen 2050 mennessä
  . Energiatehokkuus on laskettava 4 artiklassa tarkoitetun menetelmän mukaisesti.
  Päästöttömyysvaatimus
  on laskettava 6 artiklassa tarkoitetun vertailumenetelmäkehyksen mukaisesti. |
| Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että vahvistetaan energiatehokkuutta koskevat vähimmäisvaatimukset rakennusosille, jotka muodostavat osan rakennuksen vaippaa ja joilla on merkittävä vaikutus rakennuksen vaipan energiatehokkuuteen, kun niitä korvataan tai jälkiasennetaan, ottaen huomioon pyrkimys
  saavuttaa vähintään kustannusoptimaaliset tasot
  . | Vaatimuksia vahvistaessaan jäsenvaltiot voivat tehdä eron uusien ja olemassa olevien rakennusten sekä eri rakennusluokkien välillä. |
| Näissä vaatimuksissa on otettava huomioon
  yleiset
  sisä
  ilmasto-olosuhteet, jotta voidaan välttää mahdolliset haittavaikutukset kuten riittämätön ilmanvaihto,
  sekä paikalliset olosuhteet ja rakennuksen käyttötarkoitus ja ikä.


  Jäsenvaltioiden on tarkistettava energiatehokkuutta koskevat vähimmäisvaatimuksensa säännöllisesti enintään viiden vuoden välein ja tarvittaessa saatettava ne ajan tasalle, jotta ne vastaavat tekniikan kehitystä rakennusalalla, 6 artiklan mukaisten kustannusoptimaalisuuslaskelmien tuloksia sekä päivitettyjä kansallisia energia- ja ilmastotavoitteita ja -politiikkoja.


  Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että vahvistetaan energiatehokkuutta koskevat vähimmäisvaatimukset rakennusosille, jotka muodostavat osan rakennuksen vaippaa ja joilla on merkittävä vaikutus rakennuksen vaipan energiatehokkuuteen, kun niitä korvataan tai jälkiasennetaan, ottaen huomioon pyrkimys
  täyttää päästöttömyyttä koskeva vaatimus
  . | Vaatimuksia vahvistaessaan jäsenvaltiot voivat tehdä eron uusien ja olemassa olevien rakennusten sekä eri rakennusluokkien välillä. Näissä vaatimuksissa on otettava huomioon
  asianmukaisten
  sisä
  ympäristön laatuolosuhteiden tarve
  sekä paikalliset olosuhteet ja rakennuksen käyttötarkoitus ja ikä.
  Nämä paikalliset olosuhteet olisi otettava huomioon kansallisen tason sijaan aluekohtaisesti, sillä olosuhteet voivat usein vaihdella kunnittain. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Energiatehokkuutta koskevien vähimmäisvaatimusten vahvistaminen

Energiatehokkuutta koskevien vähimmäisvaatimusten vahvistaminen

1.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että
  vahvistetaan
  rakennusten tai rakennuksen osien energiatehokkuutta koskevat vähimmäisvaatimukset
  , ottaen huomioon pyrkimys saavuttaa vähintään kustannusoptimaaliset tasot
  . Energiatehokkuus on laskettava 4 artiklassa tarkoitetun menetelmän mukaisesti.
  Kustannusoptimaaliset tasot
  on laskettava 6 artiklassa tarkoitetun vertailumenetelmäkehyksen mukaisesti.

1.   Jäsenvaltioiden on
  yhteistyössä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa
  toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että rakennusten tai rakennuksen osien energiatehokkuutta koskevat vähimmäisvaatimukset
  asetetaan sen mukaisesti, miten kansallisesta rakennuskannasta tehdään ilmastoneutraali vuoteen 2050 mennessä
  . Energiatehokkuus on laskettava 4 artiklassa tarkoitetun menetelmän mukaisesti.
  Päästöttömyysvaatimus
  on laskettava 6 artiklassa tarkoitetun vertailumenetelmäkehyksen mukaisesti.

Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että vahvistetaan energiatehokkuutta koskevat vähimmäisvaatimukset rakennusosille, jotka muodostavat osan rakennuksen vaippaa ja joilla on merkittävä vaikutus rakennuksen vaipan energiatehokkuuteen, kun niitä korvataan tai jälkiasennetaan, ottaen huomioon pyrkimys
  saavuttaa vähintään kustannusoptimaaliset tasot
  .

saavuttaa vähintään kustannusoptimaaliset tasot

Vaatimuksia vahvistaessaan jäsenvaltiot voivat tehdä eron uusien ja olemassa olevien rakennusten sekä eri rakennusluokkien välillä.

Näissä vaatimuksissa on otettava huomioon
  yleiset
  sisä
  ilmasto-olosuhteet, jotta voidaan välttää mahdolliset haittavaikutukset kuten riittämätön ilmanvaihto,
  sekä paikalliset olosuhteet ja rakennuksen käyttötarkoitus ja ikä.

yleiset

ilmasto-olosuhteet, jotta voidaan välttää mahdolliset haittavaikutukset kuten riittämätön ilmanvaihto,

Jäsenvaltioiden on tarkistettava energiatehokkuutta koskevat vähimmäisvaatimuksensa säännöllisesti enintään viiden vuoden välein ja tarvittaessa saatettava ne ajan tasalle, jotta ne vastaavat tekniikan kehitystä rakennusalalla, 6 artiklan mukaisten kustannusoptimaalisuuslaskelmien tuloksia sekä päivitettyjä kansallisia energia- ja ilmastotavoitteita ja -politiikkoja.

Jäsenvaltioiden on tarkistettava energiatehokkuutta koskevat vähimmäisvaatimuksensa säännöllisesti enintään viiden vuoden välein ja tarvittaessa saatettava ne ajan tasalle, jotta ne vastaavat tekniikan kehitystä rakennusalalla, 6 artiklan mukaisten kustannusoptimaalisuuslaskelmien tuloksia sekä päivitettyjä kansallisia energia- ja ilmastotavoitteita ja -politiikkoja.

Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että vahvistetaan energiatehokkuutta koskevat vähimmäisvaatimukset rakennusosille, jotka muodostavat osan rakennuksen vaippaa ja joilla on merkittävä vaikutus rakennuksen vaipan energiatehokkuuteen, kun niitä korvataan tai jälkiasennetaan, ottaen huomioon pyrkimys
  täyttää päästöttömyyttä koskeva vaatimus
  .

täyttää päästöttömyyttä koskeva vaatimus

Vaatimuksia vahvistaessaan jäsenvaltiot voivat tehdä eron uusien ja olemassa olevien rakennusten sekä eri rakennusluokkien välillä. Näissä vaatimuksissa on otettava huomioon
  asianmukaisten
  sisä
  ympäristön laatuolosuhteiden tarve
  sekä paikalliset olosuhteet ja rakennuksen käyttötarkoitus ja ikä.
  Nämä paikalliset olosuhteet olisi otettava huomioon kansallisen tason sijaan aluekohtaisesti, sillä olosuhteet voivat usein vaihdella kunnittain.

asianmukaisten

ympäristön laatuolosuhteiden tarve

Nämä paikalliset olosuhteet olisi otettava huomioon kansallisen tason sijaan aluekohtaisesti, sillä olosuhteet voivat usein vaihdella kunnittain.

Perustelu

Perustelu

Rakennusten energiatehokkuutta koskevan direktiivin tavoite on sovitettava yhteen vuoden 2050 ilmastoneutraaliustavoitteen kanssa.

Muutosehdotus 41

Muutosehdotus 41

6 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Energiatehokkuutta koskevien vähimmäisvaatimusten kustannusoptimaalisten tasojen laskenta Siirretään komissiolle valta antaa 29 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä koskien vertailumenetelmäkehystä rakennusten ja rakennusosien energiatehokkuutta koskevien vähimmäisvaatimusten kustannusoptimaalisten tasojen laskentaa varten. Komissio
  tarkistaa
  30 päivään kesäkuuta 2026 mennessä vertailumenetelmäkehystä energiatehokkuutta koskevien vähimmäisvaatimusten kustannusoptimaalisten tasojen laskentaa varten olemassa olevissa laajamittaisten korjausten kohteena olevissa rakennuksissa ja yksittäisille rakennusosille. [– –] | Energiatehokkuutta koskevien vähimmäisvaatimusten kustannusoptimaalisten tasojen laskenta Siirretään komissiolle valta antaa 29 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä koskien vertailumenetelmäkehystä rakennusten ja rakennusosien energiatehokkuutta koskevien vähimmäisvaatimusten kustannusoptimaalisten tasojen laskentaa varten. Komissio
  korvaa
  30 päivään kesäkuuta 2026 mennessä vertailumenetelmäkehyksen energiatehokkuutta koskevien vähimmäisvaatimusten kustannusoptimaalisten tasojen laskentaa varten olemassa olevissa laajamittaisten korjausten kohteena olevissa rakennuksissa ja yksittäisille rakennusosille
  menetelmällä energiatehokkuutta koskevien vähimmäisvaatimusten laskemiseksi kokonaan tai lähes päästöttömien rakennusten tuottamiseksi
  . [– –] |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Energiatehokkuutta koskevien vähimmäisvaatimusten kustannusoptimaalisten tasojen laskenta Siirretään komissiolle valta antaa 29 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä koskien vertailumenetelmäkehystä rakennusten ja rakennusosien energiatehokkuutta koskevien vähimmäisvaatimusten kustannusoptimaalisten tasojen laskentaa varten. Komissio
  tarkistaa
  30 päivään kesäkuuta 2026 mennessä vertailumenetelmäkehystä energiatehokkuutta koskevien vähimmäisvaatimusten kustannusoptimaalisten tasojen laskentaa varten olemassa olevissa laajamittaisten korjausten kohteena olevissa rakennuksissa ja yksittäisille rakennusosille. [– –]

tarkistaa

Energiatehokkuutta koskevien vähimmäisvaatimusten kustannusoptimaalisten tasojen laskenta Siirretään komissiolle valta antaa 29 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä koskien vertailumenetelmäkehystä rakennusten ja rakennusosien energiatehokkuutta koskevien vähimmäisvaatimusten kustannusoptimaalisten tasojen laskentaa varten. Komissio
  korvaa
  30 päivään kesäkuuta 2026 mennessä vertailumenetelmäkehyksen energiatehokkuutta koskevien vähimmäisvaatimusten kustannusoptimaalisten tasojen laskentaa varten olemassa olevissa laajamittaisten korjausten kohteena olevissa rakennuksissa ja yksittäisille rakennusosille
  menetelmällä energiatehokkuutta koskevien vähimmäisvaatimusten laskemiseksi kokonaan tai lähes päästöttömien rakennusten tuottamiseksi
  . [– –]

korvaa

menetelmällä energiatehokkuutta koskevien vähimmäisvaatimusten laskemiseksi kokonaan tai lähes päästöttömien rakennusten tuottamiseksi

Perustelu

Perustelu

Kustannukset optimoiva menetelmä on tärkeä työkalu sen arvioimiseksi, mitä jäsenvaltiot tekevät.

Muutosehdotus 42

Muutosehdotus 42

7 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että seuraavista päivämääristä alkaen uudet rakennukset ovat päästöttömiä rakennuksia liitteen III mukaisesti: | 1.   Jäsenvaltioiden on
  yhteistyössä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa
  varmistettava, että seuraavista päivämääristä alkaen uudet rakennukset ovat päästöttömiä rakennuksia liitteen III mukaisesti: |
| a) | 1 päivästä tammikuuta 2027 alkaen viranomaisten käytössä tai omistuksessa olevat uudet rakennukset;
  ja |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että seuraavista päivämääristä alkaen uudet rakennukset ovat päästöttömiä rakennuksia liitteen III mukaisesti:

1.   Jäsenvaltioiden on
  yhteistyössä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa
  varmistettava, että seuraavista päivämääristä alkaen uudet rakennukset ovat päästöttömiä rakennuksia liitteen III mukaisesti:

a)

1 päivästä tammikuuta 2027 alkaen viranomaisten käytössä tai omistuksessa olevat uudet rakennukset;
  ja

ja

| a) | 1 päivästä tammikuuta 2027 alkaen viranomaisten käytössä tai omistuksessa olevat uudet rakennukset; |
| --- | --- |

a)

1 päivästä tammikuuta 2027 alkaen viranomaisten käytössä tai omistuksessa olevat uudet rakennukset;

| b) | 1 päivästä tammikuuta 2030 alkaen kaikki uudet rakennukset. |
| --- | --- |

b)

1 päivästä tammikuuta 2030 alkaen kaikki uudet rakennukset.

| b) | 1 päivästä tammikuuta 2030 alkaen kaikki uudet rakennukset
  ; ja |
| --- | --- |

b)

1 päivästä tammikuuta 2030 alkaen kaikki uudet rakennukset
  ; ja

; ja

| c) | 1 päivästä tammikuuta 2030 alkaen olemassa olevat rakennukset, kun niiden peruskorjaukseen käytetään EU:n rahoitusta
  . |
| --- | --- |

c)

c)

1 päivästä tammikuuta 2030 alkaen olemassa olevat rakennukset, kun niiden peruskorjaukseen käytetään EU:n rahoitusta
  .

1 päivästä tammikuuta 2030 alkaen olemassa olevat rakennukset, kun niiden peruskorjaukseen käytetään EU:n rahoitusta

Siihen saakka, kun ensimmäisen alakohdan vaatimuksia aletaan soveltaa, jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikki uudet rakennukset ovat vähintään lähes nollaenergiarakennuksia ja täyttävät 5 artiklan mukaisesti säädetyt energiatehokkuutta koskevat vähimmäisvaatimukset.

Siihen saakka, kun ensimmäisen alakohdan vaatimuksia aletaan soveltaa, jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikki uudet rakennukset ovat vähintään lähes nollaenergiarakennuksia ja täyttävät 5 artiklan mukaisesti säädetyt energiatehokkuutta koskevat vähimmäisvaatimukset.

2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että elinkaarenaikainen lämmitysvaikutuspotentiaali (GWP) lasketaan liitteen III mukaisesti ja ilmoitetaan rakennuksen energiatehokkuustodistuksessa

2.   Jäsenvaltioiden on
  yhteistyössä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa
  varmistettava, että elinkaarenaikainen lämmitysvaikutuspotentiaali (GWP) lasketaan liitteen III mukaisesti ja ilmoitetaan rakennuksen energiatehokkuustodistuksessa

| a) | 1 päivästä tammikuuta 2027 alkaen kaikkien sellaisten uusien rakennusten osalta, joiden hyötypinta-ala on yli 2 000 neliömetriä; ja |
| --- | --- |

a)

1 päivästä tammikuuta 2027 alkaen kaikkien sellaisten uusien rakennusten osalta, joiden hyötypinta-ala on yli 2 000 neliömetriä; ja

| a) | 1 päivästä tammikuuta 2027 alkaen kaikkien sellaisten uusien rakennusten osalta, joiden hyötypinta-ala on yli 2 000 neliömetriä; ja |
| --- | --- |

a)

1 päivästä tammikuuta 2027 alkaen kaikkien sellaisten uusien rakennusten osalta, joiden hyötypinta-ala on yli 2 000 neliömetriä; ja

| b) | 1 päivästä tammikuuta 2030 alkaen kaikkien uusien rakennusten osalta. |
| --- | --- |

b)

1 päivästä tammikuuta 2030 alkaen kaikkien uusien rakennusten osalta.

| b) | 1 päivästä tammikuuta 2030 alkaen kaikkien uusien rakennusten osalta. |
| --- | --- |

b)

1 päivästä tammikuuta 2030 alkaen kaikkien uusien rakennusten osalta.

3.   Siirretään komissiolle valta antaa tämän direktiivin täydentämiseksi 29 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä liitteen III mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen ja innovointiin
  asettamalla siinä mukautetut energiatehokkuuden enimmäiskynnysarvot peruskorjatuille rakennuksille ja mukauttamalla energiatehokkuuden enimmäiskynnysarvoja päästöttömien rakennusten osalta
  .

3.   Siirretään komissiolle valta antaa tämän direktiivin täydentämiseksi 29 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä liitteen III mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen ja innovointiin
  , jotta se voi asettaa jäsenvaltioille rakennusten päästöjen nollatasoa tai lähes nollatasoa koskevat vaatimukset ja kehittää toimitettavan energian vähähiilisyyttä ja uusiutuvia lähteitä sekä elinkaarenaikaista lämmitysvaikutuspotentiaalia (GWP) koskevia vaatimuksia päästöttömille rakennuksille
  .

4.   Jäsenvaltioiden on otettava uusien rakennusten osalta huomioon terveelliset sisäilmasto-olosuhteet, ilmastonmuutokseen sopeutuminen, paloturvallisuus, voimakkaaseen seismiseen toimintaan liittyvät riskit ja esteettömyys vammaisten henkilöiden kannalta. Jäsenvaltioiden on myös otettava huomioon hiilidioksidipoistumat hiilidioksidin varastoinnissa rakennuksiin tai rakennuksen järjestelmillä.

4.   Jäsenvaltioiden on
  yhteistyössä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa
  otettava uusien rakennusten osalta huomioon terveelliset sisäilmasto-olosuhteet, ilmastonmuutokseen sopeutuminen, paloturvallisuus, voimakkaaseen seismiseen toimintaan liittyvät riskit ja esteettömyys vammaisten henkilöiden kannalta. Jäsenvaltioiden on myös otettava huomioon hiilidioksidipoistumat hiilidioksidin varastoinnissa rakennuksiin tai rakennuksen järjestelmillä.

7 a artikla

Uusi eurooppalainen Bauhaus

1.
     
  Jäsenvaltioiden on yhteistyössä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa varmistettava, että rakennusten perusparannushankkeiden rakennuttajat saavat tietoa uusi eurooppalainen Bauhaus -aloitteen tavoitteista ja osallistumismahdollisuuksista, kun he hakevat neuvoja ja rahoitusta ja kun jäsenvaltiot ottavat käyttöön lupia.

2.
     
  Jäsenvaltioiden on annettava paikallis- ja alueviranomaisille valtuudet kehittää erityisiä tukivälineitä tämän direktiivin liitteessä VII tarkoitetuille vertailurakennuksille, jotka ovat kulttuuria rikastuttavia, kestäviä ja osallistavia uusi eurooppalainen Bauhaus -aloitteen mukaisesti. Välineisiin voi sisältyä rahoitusjärjestelmiä perusparannuksille, joissa osoitetaan, miten yksittäiset rakennukset tai kokonaiset naapurustot voidaan muuntaa päästöttömiksi rakennuksiksi ja kaupunginosiksi kohtuuhintaisella, kestävällä ja sosiaalisesti osallistavalla tavalla maksimoiden samalla laajemmat hyödyt osallistavalla ja alhaalta ylöspäin suuntautuvalla lähestymistavalla.

3.
     
  Jäsenvaltioiden on otettava käyttöön kansallisia teollisuuspolitiikkoja sellaisten rakennusten perusparannukseen tarkoitettujen paikallisesti mukautettavien rakennuselementtien laajamittaista tuotantoa varten, jotka tarjoavat erilaisia ominaisuuksia, kuten esteettisyys, energiantuotanto ja vihreät infrastruktuurit, ja edistävät biologista monimuotoisuutta, vesihuoltoa, esteettömyyttä ja liikkuvuutta.

Perustelu

Perustelu

Rakennusten energiatehokkuutta koskevan direktiivin tavoite on sovitettava yhteen vuoden 2050 ilmastoneutraaliustavoitteen kanssa.

Muutosehdotus 43

Muutosehdotus 43

8 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Olemassa olevat rakennukset | Olemassa olevat rakennukset |
| 1.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että kun rakennuksiin tehdään laajamittaisia korjauksia, rakennuksen tai sen korjatun osan energiatehokkuutta parannetaan siten, että ne täyttävät 5 artiklan mukaisesti vahvistetut
  energiatehokkuutta
  koskevat
  vähimmäis
  vaatimukset sikäli kuin tämä on teknisesti, toiminnallisesti ja taloudellisesti toteutettavissa.
  Näitä vaatimuksia sovelletaan korjattuun rakennukseen tai rakennuksen osaan kokonaisuudessaan. Lisäksi tai vaihtoehtoisesti vaatimuksia voidaan soveltaa korjattuihin rakennusosiin. | 1.   Jäsenvaltioiden on
  yhteistyössä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa
  toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että kun rakennuksiin tehdään laajamittaisia korjauksia, rakennuksen tai sen korjatun osan energiatehokkuutta parannetaan siten, että ne täyttävät 5 artiklan mukaisesti vahvistetut
  päästöttömyyttä
  koskevat vaatimukset sikäli kuin tämä on teknisesti, toiminnallisesti ja taloudellisesti toteutettavissa. Näitä vaatimuksia sovelletaan korjattuun rakennukseen tai rakennuksen osaan kokonaisuudessaan. Lisäksi tai vaihtoehtoisesti vaatimuksia voidaan soveltaa korjattuihin rakennusosiin
  tai yhdennettyihin kaupunginosiin ja naapurustoihin
  . |
| 2.   Jäsenvaltioiden on lisäksi toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että kun rakennusosa, joka muodostaa osan rakennuksen vaippaa ja jolla on merkittävä vaikutus rakennuksen vaipan energiatehokkuuteen, jälkiasennetaan tai korvataan, kyseisen rakennusosan energiatehokkuus täyttää energiatehokkuutta koskevat vähimmäisvaatimukset sikäli kuin tämä
  on
  teknisesti, toiminnallisesti
  ja taloudellisesti toteutettavissa
  . | 2.   Jäsenvaltioiden on
  yhteistyössä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa
  lisäksi toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että kun rakennusosa, joka muodostaa osan rakennuksen vaippaa ja jolla on merkittävä vaikutus rakennuksen vaipan energiatehokkuuteen, jälkiasennetaan tai korvataan, kyseisen rakennusosan energiatehokkuus täyttää energiatehokkuutta koskevat vähimmäisvaatimukset sikäli kuin tämä teknisesti
  ja
  toiminnallisesti
  mahdollistaa kokonaan tai lähes päästöttömien rakennusten rakentamisen
  . |
| 3.   Jäsenvaltioiden on
  kannustettava
  laajamittaisten korjausten kohteena olevien rakennusten osalta erittäin
  tehokkaisiin vaihtoehtoisiin järjestelmiin
  , mikäli se on teknisesti, toiminnallisesti ja taloudellisesti toteutettavissa. Jäsenvaltioiden on
  otettava, laajamittaisten korjausten kohteena olevien rakennusten osalta,
  huomioon terveelliset sisä
  ilmasto-
  olosuhteet,
  ilmastonmuutokseen sopeutuminen
  , paloturvallisuus, voimakkaaseen seismiseen toimintaan
  liittyvät riskit, vaarallisten aineiden
  kuten
  asbestin poistaminen
  ja
  esteettömyys
  vammaisten henkilöiden kannalta. | 3.   Jäsenvaltioiden on
  yhteistyössä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa varmistettava
  laajamittaisten korjausten kohteena olevien rakennusten osalta
  , että kannustetaan
  erittäin
  tehokkaiden vaihtoehtoisten järjestelmien käyttöönottoon
  , mikäli se on teknisesti, toiminnallisesti ja taloudellisesti toteutettavissa
  , ja edistettävä paikallisesti saatavilla olevien resurssien käyttöä
  . Jäsenvaltioiden on
  varmistettava, että rakennusten laajamittaisissa korjauksissa otetaan
  huomioon terveelliset sisä
  ympäristön laatu
  olosuhteet
  , hyvät valmiudet hillitä ilmastonmuutosta ja sopeutua siihen muun muassa vihreän infrastruktuurin, hiilen poistojen ja hiilen varastoinnin avulla, noudatetaan
  paloturvallisuus
  normeja, lievennetään
  voimakkaaseen seismiseen toimintaan
  liittyviä riskejä, poistetaan vaarallisia aineita,
  kuten
  asbestia,
  ja
  parannetaan esteettömyyttä
  vammaisten henkilöiden kannalta
  , ja samalla varmistettava asianmukaiset verokannustintoimenpiteet ja kohdennetut rahoitusvälineet
  . |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Olemassa olevat rakennukset

Olemassa olevat rakennukset

1.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että kun rakennuksiin tehdään laajamittaisia korjauksia, rakennuksen tai sen korjatun osan energiatehokkuutta parannetaan siten, että ne täyttävät 5 artiklan mukaisesti vahvistetut
  energiatehokkuutta
  koskevat
  vähimmäis
  vaatimukset sikäli kuin tämä on teknisesti, toiminnallisesti ja taloudellisesti toteutettavissa.

Näitä vaatimuksia sovelletaan korjattuun rakennukseen tai rakennuksen osaan kokonaisuudessaan. Lisäksi tai vaihtoehtoisesti vaatimuksia voidaan soveltaa korjattuihin rakennusosiin.

1.   Jäsenvaltioiden on
  yhteistyössä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa
  toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että kun rakennuksiin tehdään laajamittaisia korjauksia, rakennuksen tai sen korjatun osan energiatehokkuutta parannetaan siten, että ne täyttävät 5 artiklan mukaisesti vahvistetut
  päästöttömyyttä
  koskevat vaatimukset sikäli kuin tämä on teknisesti, toiminnallisesti ja taloudellisesti toteutettavissa. Näitä vaatimuksia sovelletaan korjattuun rakennukseen tai rakennuksen osaan kokonaisuudessaan. Lisäksi tai vaihtoehtoisesti vaatimuksia voidaan soveltaa korjattuihin rakennusosiin
  tai yhdennettyihin kaupunginosiin ja naapurustoihin
  .

2.   Jäsenvaltioiden on lisäksi toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että kun rakennusosa, joka muodostaa osan rakennuksen vaippaa ja jolla on merkittävä vaikutus rakennuksen vaipan energiatehokkuuteen, jälkiasennetaan tai korvataan, kyseisen rakennusosan energiatehokkuus täyttää energiatehokkuutta koskevat vähimmäisvaatimukset sikäli kuin tämä
  on
  teknisesti, toiminnallisesti
  ja taloudellisesti toteutettavissa
  .

2.   Jäsenvaltioiden on
  yhteistyössä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa
  lisäksi toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että kun rakennusosa, joka muodostaa osan rakennuksen vaippaa ja jolla on merkittävä vaikutus rakennuksen vaipan energiatehokkuuteen, jälkiasennetaan tai korvataan, kyseisen rakennusosan energiatehokkuus täyttää energiatehokkuutta koskevat vähimmäisvaatimukset sikäli kuin tämä teknisesti
  ja
  toiminnallisesti
  mahdollistaa kokonaan tai lähes päästöttömien rakennusten rakentamisen
  .

3.   Jäsenvaltioiden on
  kannustettava
  laajamittaisten korjausten kohteena olevien rakennusten osalta erittäin
  tehokkaisiin vaihtoehtoisiin järjestelmiin
  , mikäli se on teknisesti, toiminnallisesti ja taloudellisesti toteutettavissa. Jäsenvaltioiden on
  otettava, laajamittaisten korjausten kohteena olevien rakennusten osalta,
  huomioon terveelliset sisä
  ilmasto-
  olosuhteet,
  ilmastonmuutokseen sopeutuminen
  , paloturvallisuus, voimakkaaseen seismiseen toimintaan
  liittyvät riskit, vaarallisten aineiden
  kuten
  asbestin poistaminen
  ja
  esteettömyys
  vammaisten henkilöiden kannalta.

3.   Jäsenvaltioiden on
  yhteistyössä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa varmistettava
  laajamittaisten korjausten kohteena olevien rakennusten osalta
  , että kannustetaan
  erittäin
  tehokkaiden vaihtoehtoisten järjestelmien käyttöönottoon
  , mikäli se on teknisesti, toiminnallisesti ja taloudellisesti toteutettavissa
  , ja edistettävä paikallisesti saatavilla olevien resurssien käyttöä
  . Jäsenvaltioiden on
  varmistettava, että rakennusten laajamittaisissa korjauksissa otetaan
  huomioon terveelliset sisä
  ympäristön laatu
  olosuhteet
  , hyvät valmiudet hillitä ilmastonmuutosta ja sopeutua siihen muun muassa vihreän infrastruktuurin, hiilen poistojen ja hiilen varastoinnin avulla, noudatetaan
  paloturvallisuus
  normeja, lievennetään
  voimakkaaseen seismiseen toimintaan
  liittyviä riskejä, poistetaan vaarallisia aineita,
  kuten
  asbestia,
  ja
  parannetaan esteettömyyttä
  vammaisten henkilöiden kannalta
  , ja samalla varmistettava asianmukaiset verokannustintoimenpiteet ja kohdennetut rahoitusvälineet
  .

Perustelu

Perustelu

Rakennusten energiatehokkuutta koskevan direktiivin tavoite on sovitettava yhteen vuoden 2050 ilmastoneutraaliustavoitteen kanssa.

Muutosehdotus 44

Muutosehdotus 44

9 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Energiatehokkuutta koskevat vähimmäisvaatimukset | Energiatehokkuutta koskevat vähimmäisvaatimukset |
| 1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että | 1.   Jäsenvaltioiden on
  yhteistyössä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa
  varmistettava, että |
| a) | julkisten elinten omistamat rakennukset ja rakennuksen osat ovat viimeistään |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Energiatehokkuutta koskevat vähimmäisvaatimukset

Energiatehokkuutta koskevat vähimmäisvaatimukset

Energiatehokkuutta koskevat vähimmäisvaatimukset

Energiatehokkuutta koskevat vähimmäisvaatimukset

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että

1.   Jäsenvaltioiden on
  yhteistyössä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa
  varmistettava, että

a)

julkisten elinten omistamat rakennukset ja rakennuksen osat ovat viimeistään

| a) | julkisten elinten omistamat rakennukset ja rakennuksen osat ovat viimeistään |
| --- | --- |

a)

julkisten elinten omistamat rakennukset ja rakennuksen osat ovat viimeistään

| | i) | 1 päivästä tammikuuta 2027 vähintään energiatehokkuusluokassa F;
  ja |
| --- | --- | --- |

i)

1 päivästä tammikuuta 2027 vähintään energiatehokkuusluokassa F;
  ja

ja

| | i) | 1 päivästä tammikuuta 2027 vähintään energiatehokkuusluokassa F; |
| --- | --- | --- |

i)

1 päivästä tammikuuta 2027 vähintään energiatehokkuusluokassa F;

| | ii) | 1 päivästä tammikuuta 2030 vähintään energiatehokkuusluokassa E; |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

1 päivästä tammikuuta 2030 vähintään energiatehokkuusluokassa E;

1 päivästä tammikuuta 2030 vähintään energiatehokkuusluokassa E;

| b) | sellaiset muut kuin asuinrakennukset ja rakennuksen osat, jotka eivät ole julkisten elinten omistuksessa, ovat viimeistään |
| --- | --- |

b)

sellaiset muut kuin asuinrakennukset ja rakennuksen osat, jotka eivät ole julkisten elinten omistuksessa, ovat viimeistään

| b) | sellaiset muut kuin asuinrakennukset ja rakennuksen osat, jotka eivät ole julkisten elinten omistuksessa, ovat viimeistään |
| --- | --- |

b)

sellaiset muut kuin asuinrakennukset ja rakennuksen osat, jotka eivät ole julkisten elinten omistuksessa, ovat viimeistään

| | i) | 1 päivästä tammikuuta 2027 vähintään energiatehokkuusluokassa F;
  ja |
| --- | --- | --- |

i)

1 päivästä tammikuuta 2027 vähintään energiatehokkuusluokassa F;
  ja

ja

| | i) | 1 päivästä tammikuuta 2027 vähintään energiatehokkuusluokassa F; |
| --- | --- | --- |

i)

1 päivästä tammikuuta 2027 vähintään energiatehokkuusluokassa F;

| | ii) | 1 päivästä tammikuuta 2030 vähintään energiatehokkuusluokassa E; |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

1 päivästä tammikuuta 2030 vähintään energiatehokkuusluokassa E;

1 päivästä tammikuuta 2030 vähintään energiatehokkuusluokassa E;

| c) | asuinrakennukset ja asuinrakennuksen osat viimeistään |
| --- | --- |

c)

asuinrakennukset ja asuinrakennuksen osat viimeistään

| c) | asuinrakennukset ja asuinrakennuksen osat viimeistään |
| --- | --- |

c)

asuinrakennukset ja asuinrakennuksen osat viimeistään

| | i) | 1 päivästä tammikuuta 2030 vähintään energiatehokkuusluokassa F;
  ja |
| --- | --- | --- |

i)

1 päivästä tammikuuta 2030 vähintään energiatehokkuusluokassa F;
  ja

ja

| | i) | 1 päivästä tammikuuta 2030 vähintään energiatehokkuusluokassa F. |
| --- | --- | --- |

i)

1 päivästä tammikuuta 2030 vähintään energiatehokkuusluokassa F.

| | ii) | 1 päivästä tammikuuta 2033 vähintään energiatehokkuusluokassa E. |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

1 päivästä tammikuuta 2033 vähintään energiatehokkuusluokassa E.

1 päivästä tammikuuta 2033 vähintään energiatehokkuusluokassa E.

Jäsenvaltiot voivat vaatia tässä kohdassa asetetun määräajan pidentämistä, jos se on perusteltua ja sitä pyydetään Euroopan komissiolta ja se on 3 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetun kansallisen rakennusten perusparannussuunnitelman mukaista, rakennuskantansa tiettyjen osien osalta.

Jäsenvaltiot voivat vaatia tässä kohdassa asetetun määräajan pidentämistä, jos se on perusteltua ja sitä pyydetään Euroopan komissiolta ja se on 3 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetun kansallisen rakennusten perusparannussuunnitelman mukaista, rakennuskantansa tiettyjen osien osalta.

Jäsenvaltioiden on 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetussa etenemissuunnitelmassaan vahvistettava
  tässä kohdassa tarkoitetuille rakennuksille erityiset määräajat korkeampien energiatehokkuusluokkien saavuttamiseksi vuosiin 2040 ja 2050 mennessä pyrkien etenemään kohti kansallisen rakennuskannan muuttamista päästöttömiksi rakennuksiksi
  .

tässä kohdassa tarkoitetuille rakennuksille erityiset määräajat korkeampien energiatehokkuusluokkien saavuttamiseksi vuosiin 2040 ja 2050 mennessä pyrkien etenemään kohti kansallisen rakennuskannan muuttamista päästöttömiksi rakennuksiksi

Jäsenvaltioiden on 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetussa etenemissuunnitelmassaan vahvistettava
  erityinen suunnitelma kaikkien rakennusten peruskorjaamiseksi päästöttömyyttä tai lähes päästöttömyyttä koskevan vaatimuksen mukaisiksi ja varmistettava, että koko rakennuskanta irrotetaan hiilestä vuoteen 2050 mennessä
  .

erityinen suunnitelma kaikkien rakennusten peruskorjaamiseksi päästöttömyyttä tai lähes päästöttömyyttä koskevan vaatimuksen mukaisiksi ja varmistettava, että koko rakennuskanta irrotetaan hiilestä vuoteen 2050 mennessä

Jäsenvaltiot voivat myös soveltaa paikallisesti yhdennettyjä kaupunginosa- tai naapurustokohtaisia toimintamalleja, joilla varmistetaan, että kaikki rakennukset keskimäärin täyttävät päästöttömyysvaatimukset. Jäsenvaltio määrittää historiallisille rakennuksille määräajan teknisten ja toteutettavuusarviointien perusteella. Niiden päästöt olisi kompensoitava edistämällä ilmastopositiivisten rakennusten rakentamista ja laajentamalla verkon välityksellä toimitettavan uusiutuvan energian tuotantoa.

Jäsenvaltiot voivat myös soveltaa paikallisesti yhdennettyjä kaupunginosa- tai naapurustokohtaisia toimintamalleja, joilla varmistetaan, että kaikki rakennukset keskimäärin täyttävät päästöttömyysvaatimukset. Jäsenvaltio määrittää historiallisille rakennuksille määräajan teknisten ja toteutettavuusarviointien perusteella. Niiden päästöt olisi kompensoitava edistämällä ilmastopositiivisten rakennusten rakentamista ja laajentamalla verkon välityksellä toimitettavan uusiutuvan energian tuotantoa.

2.
     
  Edellä 1 kohdan mukaisesti vahvistettujen energiatehokkuutta koskevien vähimmäisvaatimusten lisäksi kukin jäsenvaltio voi vahvistaa energiatehokkuutta koskevia vähimmäisvaatimuksia kaikkien muiden olemassa olevien rakennusten perusparannuksia varten.

Jos energiatehokkuutta koskevia vähimmäisvaatimuksia vahvistetaan, ne on suunniteltava ottaen huomioon kansallinen etenemissuunnitelma ja vuosille 2030, 2040 ja 2050 asetetut tavoitteet, jotka sisältyvät jäsenvaltion rakennusten perusparannussuunnitelmaan, sekä kansallisen rakennuskannan muuttaminen päästöttömiksi rakennuksiksi vuoteen 2050 mennessä.

2.
     Jäsenvaltioiden
  ja paikallis- ja alueviranomaisten
  on 15 artiklan mukaisesti tuettava
  päästöttömyyttä
  koskevien vaatimusten noudattamista kaikilla seuraavilla toimenpiteillä:

| a) | tarjoamalla erityisesti heikossa asemassa oleville
  pieni- ja keskituloisille
  kotitalouksille, energiaköyhyydestä kärsiville tai sosiaalisissa vuokra-asunnoissa asuville suunnattuja asianmukaisia taloudellisia toimenpiteitä direktiivin (EU) .../... [uudelleenlaadittu energiatehokkuusdirektiivi] 22 artiklan mukaisesti
  ja markkinaesteisiin puuttumiseksi
  ; |
| --- | --- |

a)

tarjoamalla erityisesti heikossa asemassa oleville
  pieni- ja keskituloisille
  kotitalouksille, energiaköyhyydestä kärsiville tai sosiaalisissa vuokra-asunnoissa asuville suunnattuja asianmukaisia taloudellisia toimenpiteitä direktiivin (EU) .../... [uudelleenlaadittu energiatehokkuusdirektiivi] 22 artiklan mukaisesti
  ja markkinaesteisiin puuttumiseksi
  ;

pieni- ja keskituloisille

ja markkinaesteisiin puuttumiseksi

| b) | antamalla teknistä apua muun muassa keskitettyjen asiointipisteiden kautta; |
| --- | --- |

b)

antamalla teknistä apua muun muassa keskitettyjen asiointipisteiden kautta;

| c) | suunnittelemalla yhdennettyjä rahoitusjärjestelmiä; |
| --- | --- |

c)

suunnittelemalla yhdennettyjä rahoitusjärjestelmiä;

| d) | poistamalla muita kuin taloudellisia esteitä, mukaan lukien jakautuneet kannustimet; |
| --- | --- |

d)

poistamalla muita kuin taloudellisia esteitä, mukaan lukien jakautuneet kannustimet;

| e) | seuraamalla erityisesti kaikkein heikoimmassa asemassa oleviin kohdistuvia sosiaalisia vaikutuksia; |
| --- | --- |

e)

seuraamalla erityisesti kaikkein heikoimmassa asemassa oleviin kohdistuvia sosiaalisia vaikutuksia;

| f) | muuttamalla käyttämättömien rakennusten käyttötarkoitusta ja mukauttamalla niitä nykyisiin tarpeisiin; |
| --- | --- |

f)

f)

muuttamalla käyttämättömien rakennusten käyttötarkoitusta ja mukauttamalla niitä nykyisiin tarpeisiin;

muuttamalla käyttämättömien rakennusten käyttötarkoitusta ja mukauttamalla niitä nykyisiin tarpeisiin;

| g) | vahvistamalla kehyksen sen varmistamiseksi, että vaatimusten oikea-aikaista täytäntöönpanoa varten on käytettävissä riittävästi työvoimaa, jolla on asianmukaista osaamista. |
| --- | --- |

g)

g)

vahvistamalla kehyksen sen varmistamiseksi, että vaatimusten oikea-aikaista täytäntöönpanoa varten on käytettävissä riittävästi työvoimaa, jolla on asianmukaista osaamista.

vahvistamalla kehyksen sen varmistamiseksi, että vaatimusten oikea-aikaista täytäntöönpanoa varten on käytettävissä riittävästi työvoimaa, jolla on asianmukaista osaamista.

3.
     Jäsenvaltioiden on 15 artiklan mukaisesti tuettava
  energiatehokkuutta
  koskevien
  vähimmäis
  vaatimusten noudattamista kaikilla seuraavilla toimenpiteillä:

3.
     Jos rakennukselle tehdään perusparannus
  päästöttömyyttä
  koskevan vaatimuksen noudattamiseksi, jäsenvaltioiden on varmistettava rakennusosien energiatehokkuutta koskevien vähimmäisvaatimusten noudattaminen 5 artiklan mukaisesti ja, jos kyseessä on laajamittainen korjaus, olemassa olevien rakennusten
  päästöttömyyttä
  koskevien vaatimusten noudattaminen 8 artiklan mukaisesti.

| a) | tarjoamalla erityisesti heikossa asemassa oleville kotitalouksille, energiaköyhyydestä kärsiville tai sosiaalisissa vuokra-asunnoissa asuville suunnattuja asianmukaisia taloudellisia toimenpiteitä direktiivin (EU) .../... [uudelleenlaadittu energiatehokkuusdirektiivi] 22 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

tarjoamalla erityisesti heikossa asemassa oleville kotitalouksille, energiaköyhyydestä kärsiville tai sosiaalisissa vuokra-asunnoissa asuville suunnattuja asianmukaisia taloudellisia toimenpiteitä direktiivin (EU) .../... [uudelleenlaadittu energiatehokkuusdirektiivi] 22 artiklan mukaisesti;

| b) | antamalla teknistä apua muun muassa keskitettyjen asiointipisteiden kautta; |
| --- | --- |

b)

antamalla teknistä apua muun muassa keskitettyjen asiointipisteiden kautta;

| c) | suunnittelemalla yhdennettyjä rahoitusjärjestelmiä; |
| --- | --- |

c)

suunnittelemalla yhdennettyjä rahoitusjärjestelmiä;

| d) | poistamalla muita kuin taloudellisia esteitä, mukaan lukien jakautuneet kannustimet;
  ja |
| --- | --- |

d)

poistamalla muita kuin taloudellisia esteitä, mukaan lukien jakautuneet kannustimet;
  ja

ja

| e) | seuraamalla erityisesti kaikkein heikoimmassa asemassa oleviin kohdistuvia sosiaalisia vaikutuksia. |
| --- | --- |

e)

seuraamalla erityisesti kaikkein heikoimmassa asemassa oleviin kohdistuvia sosiaalisia vaikutuksia.

4.
     Jos rakennukselle tehdään perusparannus
  energiatehokkuutta
  koskevan
  vähimmäis
  vaatimuksen noudattamiseksi, jäsenvaltioiden on varmistettava rakennusosien energiatehokkuutta koskevien vähimmäisvaatimusten noudattaminen 5 artiklan mukaisesti ja, jos kyseessä on laajamittainen korjaus, olemassa olevien rakennusten
  energiatehokkuutta
  koskevien
  vähimmäis
  vaatimusten noudattaminen 8 artiklan mukaisesti.

4.
     Jäsenvaltiot voivat
  yhteistyössä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa
  jättää soveltamatta 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuja
  päästöttömyyttä
  koskevia vaatimuksia seuraavien rakennusluokkien osalta:

| a) | rakennukset, joita suojellaan virallisesti osana määrättyä ympäristöä tai niiden erityisten arkkitehtonisten tai historiallisten ansioiden vuoksi, siltä osin kuin niiden luonne tai ulkonäkö muuttuisi vaatimusten noudattamisen vuoksi tavalla, jota ei voida hyväksyä; |
| --- | --- |

a)

rakennukset, joita suojellaan virallisesti osana määrättyä ympäristöä tai niiden erityisten arkkitehtonisten tai historiallisten ansioiden vuoksi, siltä osin kuin niiden luonne tai ulkonäkö muuttuisi vaatimusten noudattamisen vuoksi tavalla, jota ei voida hyväksyä;

| b) | rakennukset, joita käytetään hartauden harjoittamiseen ja uskonnolliseen toimintaan; |
| --- | --- |

b)

rakennukset, joita käytetään hartauden harjoittamiseen ja uskonnolliseen toimintaan;

| c) | väliaikaiset rakennukset, joiden käyttöaika on enintään kaksi vuotta, teollisuuslaitokset, korjaamot ja muut kuin asuinkäyttöön tarkoitetut maatilarakennukset, joissa energian tarve on alhainen, sekä muut kuin asuinkäyttöön tarkoitetut maatilarakennukset, joita käytetään alalla, jota koskee kansallinen alakohtainen energiatehokkuussopimus; |
| --- | --- |

c)

väliaikaiset rakennukset, joiden käyttöaika on enintään kaksi vuotta, teollisuuslaitokset, korjaamot ja muut kuin asuinkäyttöön tarkoitetut maatilarakennukset, joissa energian tarve on alhainen, sekä muut kuin asuinkäyttöön tarkoitetut maatilarakennukset, joita käytetään alalla, jota koskee kansallinen alakohtainen energiatehokkuussopimus;

| d) | asuinrakennukset, joita käytetään tai jotka on tarkoitettu käytettäväksi joko vähemmän kuin neljän kuukauden ajan vuodessa tai vaihtoehtoisesti rajoitetun ajan vuodessa ja joiden arvioitu energiankulutus on vähemmän kuin 25 prosenttia ympärivuotisen käytön kulutuksesta; |
| --- | --- |

d)

asuinrakennukset, joita käytetään tai jotka on tarkoitettu käytettäväksi joko vähemmän kuin neljän kuukauden ajan vuodessa tai vaihtoehtoisesti rajoitetun ajan vuodessa ja joiden arvioitu energiankulutus on vähemmän kuin 25 prosenttia ympärivuotisen käytön kulutuksesta;

| e) | yksittäiset rakennukset, joiden hyötypinta-ala on yhteensä alle 50 m2. |
| --- | --- |

e)

yksittäiset rakennukset, joiden hyötypinta-ala on yhteensä alle 50 m2.

Edellä mainitut rakennukset on kuitenkin kunnostettava niiden hiilijalanjäljen supistamiseksi mahdollisimman pieneksi ja jotta ei estetä ilmastoneutraaliutta koskevan yleisen tavoitteen saavuttamista.

Edellä mainitut rakennukset on kuitenkin kunnostettava niiden hiilijalanjäljen supistamiseksi mahdollisimman pieneksi ja jotta ei estetä ilmastoneutraaliutta koskevan yleisen tavoitteen saavuttamista.

5.
     Jäsenvaltiot voivat jättää soveltamatta 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuja
  energiatehokkuutta
  koskevia
  vähimmäis
  vaatimuksia seuraavien rakennusluokkien osalta:

5.
     Jäsenvaltioiden on
  yhteistyössä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa
  toteutettava tarvittavat toimenpiteet 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen energiatehokkuutta koskevien vähimmäisvaatimusten täytäntöönpanon varmistamiseksi, mukaan lukien asianmukaiset seurantamekanismit ja seuraamukset 31 artiklan mukaisesti.

| a) | rakennukset, joita suojellaan virallisesti osana määrättyä ympäristöä tai niiden erityisten arkkitehtonisten tai historiallisten ansioiden vuoksi, siltä osin kuin niiden luonne tai ulkonäkö muuttuisi vaatimusten noudattamisen vuoksi tavalla, jota ei voida hyväksyä; |
| --- | --- |

a)

rakennukset, joita suojellaan virallisesti osana määrättyä ympäristöä tai niiden erityisten arkkitehtonisten tai historiallisten ansioiden vuoksi, siltä osin kuin niiden luonne tai ulkonäkö muuttuisi vaatimusten noudattamisen vuoksi tavalla, jota ei voida hyväksyä;

| b) | rakennukset, joita käytetään hartauden harjoittamiseen ja uskonnolliseen toimintaan; |
| --- | --- |

b)

rakennukset, joita käytetään hartauden harjoittamiseen ja uskonnolliseen toimintaan;

| c) | väliaikaiset rakennukset, joiden käyttöaika on enintään kaksi vuotta, teollisuuslaitokset, korjaamot ja muut kuin asuinkäyttöön tarkoitetut maatilarakennukset, joissa energian tarve on alhainen, sekä muut kuin asuinkäyttöön tarkoitetut maatilarakennukset, joita käytetään alalla, jota koskee kansallinen alakohtainen energiatehokkuussopimus; |
| --- | --- |

c)

väliaikaiset rakennukset, joiden käyttöaika on enintään kaksi vuotta, teollisuuslaitokset, korjaamot ja muut kuin asuinkäyttöön tarkoitetut maatilarakennukset, joissa energian tarve on alhainen, sekä muut kuin asuinkäyttöön tarkoitetut maatilarakennukset, joita käytetään alalla, jota koskee kansallinen alakohtainen energiatehokkuussopimus;

| d) | asuinrakennukset, joita käytetään tai jotka on tarkoitettu käytettäväksi joko vähemmän kuin neljän kuukauden ajan vuodessa tai vaihtoehtoisesti rajoitetun ajan vuodessa ja joiden arvioitu energiankulutus on vähemmän kuin 25 prosenttia ympärivuotisen käytön kulutuksesta; |
| --- | --- |

d)

asuinrakennukset, joita käytetään tai jotka on tarkoitettu käytettäväksi joko vähemmän kuin neljän kuukauden ajan vuodessa tai vaihtoehtoisesti rajoitetun ajan vuodessa ja joiden arvioitu energiankulutus on vähemmän kuin 25 prosenttia ympärivuotisen käytön kulutuksesta;

| e) | yksittäiset rakennukset, joiden hyötypinta-ala on yhteensä alle 50 m2. |
| --- | --- |

e)

yksittäiset rakennukset, joiden hyötypinta-ala on yhteensä alle 50 m2.

6.
     Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen energiatehokkuutta koskevien vähimmäisvaatimusten täytäntöönpanon varmistamiseksi, mukaan lukien asianmukaiset seurantamekanismit ja seuraamukset 31 artiklan mukaisesti.

Perustelu

Perustelu

Vähimmäisvaatimus on sovitettava yhteen ilmastoneutraaliuden kanssa hiililukkiutumisen välttämiseksi.

Muutosehdotus 45

Muutosehdotus 45

10 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Peruskorjauspassi | Peruskorjauspassi |
| 1.   Komissio antaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2023 29 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä direktiiviä vahvistamalla peruskorjauspasseja koskeva yhteinen eurooppalainen kehys 3 kohdassa esitettyjen vaatimusten pohjalta. | 1.   Komissio antaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2023 29 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä direktiiviä vahvistamalla peruskorjauspasseja koskeva yhteinen eurooppalainen kehys 3 kohdassa esitettyjen vaatimusten pohjalta. |
| 2.   Jäsenvaltioiden on viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2024 otettava käyttöön peruskorjauspassijärjestelmä, joka perustuu 1 kohdan mukaisesti vahvistettuun yhteiseen kehykseen. | 2.   Jäsenvaltioiden on viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2024 otettava käyttöön peruskorjauspassijärjestelmä, joka perustuu 1 kohdan mukaisesti vahvistettuun yhteiseen kehykseen. |
| 3.   Peruskorjauspassin on täytettävä seuraavat vaatimukset: | 3.   Peruskorjauspassin on täytettävä seuraavat vaatimukset: |
| a) | sen antaa pätevä ja sertifioitu asiantuntija paikan päällä tehdyn käynnin jälkeen; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Peruskorjauspassi

Peruskorjauspassi

Peruskorjauspassi

Peruskorjauspassi

1.   Komissio antaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2023 29 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä direktiiviä vahvistamalla peruskorjauspasseja koskeva yhteinen eurooppalainen kehys 3 kohdassa esitettyjen vaatimusten pohjalta.

1.   Komissio antaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2023 29 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä direktiiviä vahvistamalla peruskorjauspasseja koskeva yhteinen eurooppalainen kehys 3 kohdassa esitettyjen vaatimusten pohjalta.

2.   Jäsenvaltioiden on viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2024 otettava käyttöön peruskorjauspassijärjestelmä, joka perustuu 1 kohdan mukaisesti vahvistettuun yhteiseen kehykseen.

2.   Jäsenvaltioiden on viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2024 otettava käyttöön peruskorjauspassijärjestelmä, joka perustuu 1 kohdan mukaisesti vahvistettuun yhteiseen kehykseen.

3.   Peruskorjauspassin on täytettävä seuraavat vaatimukset:

3.   Peruskorjauspassin on täytettävä seuraavat vaatimukset:

a)

sen antaa pätevä ja sertifioitu asiantuntija paikan päällä tehdyn käynnin jälkeen;

| a) | sen antaa pätevä ja sertifioitu asiantuntija paikan päällä tehdyn käynnin jälkeen; |
| --- | --- |

a)

sen antaa pätevä ja sertifioitu asiantuntija paikan päällä tehdyn käynnin jälkeen;

| b) | se käsittää peruskorjaussuunnitelman
  , jossa esitetään toisiinsa perustuen laaditut perusparannusvaiheet tavoitteena muuttaa rakennus päästöttömäksi rakennukseksi viimeistään vuoteen 2050 mennessä
  ; |
| --- | --- |

b)

se käsittää peruskorjaussuunnitelman
  , jossa esitetään toisiinsa perustuen laaditut perusparannusvaiheet tavoitteena muuttaa rakennus päästöttömäksi rakennukseksi viimeistään vuoteen 2050 mennessä
  ;

, jossa esitetään toisiinsa perustuen laaditut perusparannusvaiheet tavoitteena muuttaa rakennus päästöttömäksi rakennukseksi viimeistään vuoteen 2050 mennessä

| b) | se käsittää
  selkeän
  peruskorjaussuunnitelman
  sellaisia kertaluonteisia peruskorjaushankkeita varten, joissa niputetaan yhteen useita rakennuksia asuinalue- tai kuntatasolla, jotta paikallisviranomaisia voidaan auttaa määrittämään paras ajoitus kunkin asuinalueen peruskorjaamiselle ja asettamaan etusijalle ensisijaisesti peruskorjattavat asuinalueet
  ; |
| --- | --- |

b)

se käsittää
  selkeän
  peruskorjaussuunnitelman
  sellaisia kertaluonteisia peruskorjaushankkeita varten, joissa niputetaan yhteen useita rakennuksia asuinalue- tai kuntatasolla, jotta paikallisviranomaisia voidaan auttaa määrittämään paras ajoitus kunkin asuinalueen peruskorjaamiselle ja asettamaan etusijalle ensisijaisesti peruskorjattavat asuinalueet
  ;

selkeän

sellaisia kertaluonteisia peruskorjaushankkeita varten, joissa niputetaan yhteen useita rakennuksia asuinalue- tai kuntatasolla, jotta paikallisviranomaisia voidaan auttaa määrittämään paras ajoitus kunkin asuinalueen peruskorjaamiselle ja asettamaan etusijalle ensisijaisesti peruskorjattavat asuinalueet

| c) | siinä ilmoitetaan odotettavissa olevat hyödyt energiansäästöinä, energialaskujen säästöinä ja käytöstä syntyvien kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksinä sekä laajemmat hyödyt, jotka liittyvät terveyteen ja mukavuuteen sekä rakennuksen parempiin valmiuksiin sopeutua ilmastonmuutokseen; ja |
| --- | --- |

c)

siinä ilmoitetaan odotettavissa olevat hyödyt energiansäästöinä, energialaskujen säästöinä ja käytöstä syntyvien kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksinä sekä laajemmat hyödyt, jotka liittyvät terveyteen ja mukavuuteen sekä rakennuksen parempiin valmiuksiin sopeutua ilmastonmuutokseen; ja

| c) | siinä ilmoitetaan odotettavissa olevat hyödyt energiansäästöinä, energialaskujen säästöinä ja käytöstä syntyvien kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksinä sekä laajemmat hyödyt, jotka liittyvät terveyteen ja mukavuuteen sekä rakennuksen parempiin valmiuksiin sopeutua ilmastonmuutokseen; ja |
| --- | --- |

c)

siinä ilmoitetaan odotettavissa olevat hyödyt energiansäästöinä, energialaskujen säästöinä ja käytöstä syntyvien kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksinä sekä laajemmat hyödyt, jotka liittyvät terveyteen ja mukavuuteen sekä rakennuksen parempiin valmiuksiin sopeutua ilmastonmuutokseen; ja

| d) | se sisältää tiedot mahdollisesta taloudellisesta ja teknisestä tuesta. |
| --- | --- |

d)

se sisältää tiedot mahdollisesta taloudellisesta ja teknisestä tuesta.

| d) | se sisältää tiedot mahdollisesta taloudellisesta ja teknisestä tuesta. |
| --- | --- |

d)

se sisältää tiedot mahdollisesta taloudellisesta ja teknisestä tuesta.

Perustelu

Perustelu

Vaarana on, että vaiheittaiset perusparannukset johtavat tehottomiin peruskorjausstrategioihin ja hiililukkiutumiseen.

Muutosehdotus 46

Muutosehdotus 46

12 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Kestävän liikkuvuuden infrastruktuuri | Kestävän liikkuvuuden infrastruktuuri |
| 1.   
  U
  usien muiden kuin asuinrakennusten
  ja
  laajamittaisten korjausten kohteena olevien muiden kuin asuinrakennusten osalta, joissa on enemmän kuin viisi pysäköintipaikkaa, jäsenvaltioiden on varmistettava, että | 1.   
  Sellaisten u
  usien
  asuinrakennusten ja
  muiden kuin asuinrakennusten
  sekä
  laajamittaisten korjausten kohteena olevien
  asuinrakennusten ja
  muiden kuin asuinrakennusten osalta, joissa on enemmän kuin viisi pysäköintipaikkaa, jäsenvaltioiden on varmistettava, että |
| a) | niihin asennetaan vähintään yksi latauspiste; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Kestävän liikkuvuuden infrastruktuuri

Kestävän liikkuvuuden infrastruktuuri

1.   
  U
  usien muiden kuin asuinrakennusten
  ja
  laajamittaisten korjausten kohteena olevien muiden kuin asuinrakennusten osalta, joissa on enemmän kuin viisi pysäköintipaikkaa, jäsenvaltioiden on varmistettava, että

1.   
  Sellaisten u
  usien
  asuinrakennusten ja
  muiden kuin asuinrakennusten
  sekä
  laajamittaisten korjausten kohteena olevien
  asuinrakennusten ja
  muiden kuin asuinrakennusten osalta, joissa on enemmän kuin viisi pysäköintipaikkaa, jäsenvaltioiden on varmistettava, että

a)

niihin asennetaan vähintään yksi latauspiste;

| a) | niihin asennetaan vähintään yksi latauspiste; |
| --- | --- |

a)

niihin asennetaan vähintään yksi latauspiste;

| b) | niihin asennetaan esikaapelointi jokaiseen pysäköintipaikkaan, jotta sähköajoneuvojen latauspisteet voidaan asentaa myöhemmässä vaiheessa; ja |
| --- | --- |

b)

niihin asennetaan esikaapelointi jokaiseen pysäköintipaikkaan, jotta sähköajoneuvojen latauspisteet voidaan asentaa myöhemmässä vaiheessa; ja

| b) | niihin asennetaan esikaapelointi jokaiseen pysäköintipaikkaan, jotta sähköajoneuvojen
  ja -pyörien
  latauspisteet voidaan asentaa myöhemmässä vaiheessa; ja |
| --- | --- |

b)

niihin asennetaan esikaapelointi jokaiseen pysäköintipaikkaan, jotta sähköajoneuvojen
  ja -pyörien
  latauspisteet voidaan asentaa myöhemmässä vaiheessa; ja

ja -pyörien

| c) | niissä on vähintään
  yksi
  polkupyörän pysäköintipaikka kutakin auton pysäköintipaikkaa kohden; |
| --- | --- |

c)

niissä on vähintään
  yksi
  polkupyörän pysäköintipaikka kutakin auton pysäköintipaikkaa kohden;

yksi

| c) | niissä on vähintään
  kaksi
  polkupyörän pysäköintipaikka
  a
  kutakin auton pysäköintipaikkaa kohden
  (olettaen, että kutakin autoa käyttää vähintään kaksi henkilöä)
  ; |
| --- | --- |

c)

niissä on vähintään
  kaksi
  polkupyörän pysäköintipaikka
  a
  kutakin auton pysäköintipaikkaa kohden
  (olettaen, että kutakin autoa käyttää vähintään kaksi henkilöä)
  ;

kaksi

a

(olettaen, että kutakin autoa käyttää vähintään kaksi henkilöä)

kun pysäköintialue sijaitsee fyysisesti rakennuksen yhteydessä ja peruskorjaustoimenpiteet kattavat laajamittaisten korjausten osalta pysäköintialueen tai pysäköintialueen sähköinfrastruktuurin. Jäsenvaltioiden on varmistettava esikaapeloinnin mitoitus siten, että ennakoitua määrää latauspisteitä voidaan käyttää samanaikaisesti. Poiketen siitä, mitä ensimmäisen alakohdan a alakohdassa säädetään, kun kyseessä ovat uudet toimistorakennukset ja laajamittaisten korjausten kohteena olevat toimistorakennukset, joissa on enemmän kuin viisi pysäköintipaikkaa, jäsenvaltioiden on varmistettava vähintään yhden latauspisteen asentaminen jokaista kahta pysäköintipaikkaa kohden.

kun
  auto- ja pyörä
  pysäköintialue sijaitsee fyysisesti rakennuksen yhteydessä ja peruskorjaustoimenpiteet kattavat laajamittaisten korjausten osalta
  auto- ja pyörä
  pysäköintialueen tai
  auto- ja pyörä
  pysäköintialueen sähköinfrastruktuurin. Jäsenvaltioiden on varmistettava esikaapeloinnin mitoitus siten, että ennakoitua määrää latauspisteitä voidaan käyttää samanaikaisesti. Poiketen siitä, mitä ensimmäisen alakohdan a alakohdassa säädetään, kun kyseessä ovat uudet toimistorakennukset ja laajamittaisten korjausten kohteena olevat toimistorakennukset, joissa on enemmän kuin viisi pysäköintipaikkaa, jäsenvaltioiden on varmistettava vähintään yhden latauspisteen asentaminen jokaista kahta pysäköintipaikkaa kohden.

auto- ja pyörä

auto- ja pyörä

auto- ja pyörä

2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikkiin sellaisiin muihin kuin asuinrakennuksiin, joissa on yli 20 pysäköintipaikkaa, asennetaan viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2027 vähintään yksi latauspiste jokaista kymmentä pysäköintipaikkaa kohden ja vähintään yksi polkupyörän pysäköintipaikka jokaista auton pysäköintipaikkaa kohden. Jos rakennukset ovat viranomaisten omistuksessa tai käytössä, jäsenvaltioiden on varmistettava esikaapelointi vähintään joka toiseen pysäköintipaikkaan 1 päivään tammikuuta 2033 mennessä.

2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikkiin sellaisiin muihin kuin asuinrakennuksiin, joissa on yli 20 pysäköintipaikkaa, asennetaan viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2027 vähintään yksi latauspiste jokaista kymmentä pysäköintipaikkaa kohden ja vähintään yksi polkupyörän pysäköintipaikka jokaista auton pysäköintipaikkaa kohden. Jos rakennukset ovat viranomaisten omistuksessa tai käytössä, jäsenvaltioiden on varmistettava esikaapelointi vähintään joka toiseen pysäköintipaikkaan 1 päivään tammikuuta 2033 mennessä.

3.   Jäsenvaltiot voivat mukauttaa 1 ja 2 kohdan mukaisia vaatimuksia polkupyörän pysäköintipaikkojen lukumäärästä sellaisten muiden kuin asuinrakennusten tiettyjen luokkien osalta, joissa polkupyöriä käytetään tyypillisesti vähemmän kulkuneuvoina.

3.   Jäsenvaltiot voivat mukauttaa 1 ja 2 kohdan mukaisia vaatimuksia polkupyörän pysäköintipaikkojen lukumäärästä sellaisten muiden kuin asuinrakennusten tiettyjen luokkien osalta, joissa polkupyöriä käytetään tyypillisesti vähemmän kulkuneuvoina.

4.   Uusien asuinrakennusten ja sellaisten laajamittaisen korjauksen kohteena olevien asuinrakennusten osalta, joissa on enemmän kuin kolme pysäköintipaikkaa, jäsenvaltioiden on varmistettava, että

4.   Uusien asuinrakennusten ja sellaisten laajamittaisen korjauksen kohteena olevien asuinrakennusten osalta, joissa on enemmän kuin kolme pysäköintipaikkaa, jäsenvaltioiden on varmistettava, että

| a) | niihin asennetaan esikaapelointi jokaiseen pysäköintipaikkaan, jotta niihin voidaan myöhemmässä vaiheessa asentaa sähköajoneuvojen latauspisteitä; ja |
| --- | --- |

a)

niihin asennetaan esikaapelointi jokaiseen pysäköintipaikkaan, jotta niihin voidaan myöhemmässä vaiheessa asentaa sähköajoneuvojen latauspisteitä; ja

| a) | niihin asennetaan esikaapelointi jokaiseen pysäköintipaikkaan, jotta niihin voidaan myöhemmässä vaiheessa asentaa sähköajoneuvojen
  ja -pyörien
  latauspisteitä; ja |
| --- | --- |

a)

niihin asennetaan esikaapelointi jokaiseen pysäköintipaikkaan, jotta niihin voidaan myöhemmässä vaiheessa asentaa sähköajoneuvojen
  ja -pyörien
  latauspisteitä; ja

ja -pyörien

| b) | niissä on vähintään kaksi polkupyörän pysäköintipaikkaa jokaista asuntoa kohti. |
| --- | --- |

b)

niissä on vähintään kaksi polkupyörän pysäköintipaikkaa jokaista asuntoa kohti.

| b) | niissä on vähintään kaksi polkupyörän pysäköintipaikkaa jokaista asuntoa kohti. |
| --- | --- |

b)

niissä on vähintään kaksi polkupyörän pysäköintipaikkaa jokaista asuntoa kohti.

Kun pysäköintialue sijaitsee fyysisesti rakennuksen yhteydessä ja peruskorjaustoimenpiteet kattavat laajamittaisten korjausten osalta pysäköintialueen tai pysäköintialueen sähköinfrastruktuurin. Jäsenvaltioiden on varmistettava esikaapeloinnin mitoitus siten, että latauspisteitä voidaan käyttää samanaikaisesti kaikissa pysäköintipaikoissa. Jos laajamittaisen korjauksen yhteydessä ei ole mahdollista varmistaa kahta polkupyörän pysäköintipaikkaa jokaista asuntoa kohden, jäsenvaltioiden on varmistettava, että polkupyörän pysäköintipaikkoja on niin monta kuin on tarkoituksenmukaista.

Kun pysäköintialue sijaitsee fyysisesti rakennuksen yhteydessä ja peruskorjaustoimenpiteet kattavat laajamittaisten korjausten osalta pysäköintialueen tai pysäköintialueen sähköinfrastruktuurin. Jäsenvaltioiden on varmistettava esikaapeloinnin mitoitus siten, että latauspisteitä voidaan käyttää samanaikaisesti kaikissa pysäköintipaikoissa. Jos laajamittaisen korjauksen yhteydessä ei ole mahdollista varmistaa kahta polkupyörän pysäköintipaikkaa jokaista asuntoa kohden, jäsenvaltioiden on varmistettava, että polkupyörän pysäköintipaikkoja on niin monta kuin on tarkoituksenmukaista.

5.   Jäsenvaltiot voivat päättää olla soveltamatta 1, 2 ja 4 kohtaa tiettyihin rakennusluokkiin, kun vaadittava esikaapelointi toimisi erittäin pienten erillisten verkkojen varassa tai rakennukset sijaitsevat Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 349 artiklassa tarkoitetuilla syrjäisimmillä alueilla, jos tämä aiheuttaisi huomattavia ongelmia paikallisen energiajärjestelmän toiminnalle ja vaarantaisi paikallisverkon vakauden.

5.   Jäsenvaltiot voivat päättää olla soveltamatta 1, 2 ja 4 kohtaa tiettyihin rakennusluokkiin, kun vaadittava esikaapelointi toimisi erittäin pienten erillisten verkkojen varassa tai rakennukset sijaitsevat Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 349 artiklassa tarkoitetuilla syrjäisimmillä alueilla, jos tämä aiheuttaisi huomattavia ongelmia paikallisen energiajärjestelmän toiminnalle ja vaarantaisi paikallisverkon vakauden.

6.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 1, 2 ja 4 kohdassa tarkoitetut latauspisteet kykenevät älykkääseen lataukseen ja tarvittaessa kaksisuuntaiseen lataukseen ja että niitä käytetään ei-omisteisten ja syrjimättömien viestintäprotokollien ja -standardien pohjalta yhteentoimivalla tavalla ja asetuksen (EU) .../... [vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuria koskeva asetus] 19 artiklan 6 ja 7 kohdan nojalla hyväksytyissä delegoiduissa säädöksissä vahvistettujen oikeudellisten normien ja protokollien mukaisesti.

6.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 1, 2 ja 4 kohdassa tarkoitetut latauspisteet kykenevät älykkääseen lataukseen ja tarvittaessa kaksisuuntaiseen lataukseen ja että niitä käytetään ei-omisteisten ja syrjimättömien viestintäprotokollien ja -standardien pohjalta yhteentoimivalla tavalla ja asetuksen (EU) .../... [vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuria koskeva asetus] 19 artiklan 6 ja 7 kohdan nojalla hyväksytyissä delegoiduissa säädöksissä vahvistettujen oikeudellisten normien ja protokollien mukaisesti.

7.   Jäsenvaltioiden on kannustettava muiden kuin julkisten latauspisteiden ylläpitäjiä käyttämään niitä soveltuvin osin asetuksen (EU) .../... [vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuria koskeva asetus] 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

7.   Jäsenvaltioiden on kannustettava muiden kuin julkisten latauspisteiden ylläpitäjiä käyttämään niitä soveltuvin osin asetuksen (EU) .../... [vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuria koskeva asetus] 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

8.   Jäsenvaltioiden
  on vahvistettava
  toimenpiteitä latauspisteiden käyttöönoton yksinkertaistamiseksi uusissa ja olemassa olevissa asuinrakennuksissa sekä muissa kuin asuinrakennuksissa ja poistettava sääntelyn esteitä, mukaan lukien lupa- ja hyväksyntämenettelyt, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioiden omaisuus- ja vuokralainsäädännön soveltamista. Jäsenvaltioiden on poistettava esteet latauspisteiden asentamiselta asuinrakennuksiin, joissa on pysäköintipaikkoja, ja erityisesti tarve saada vuokranantajalta tai yhteisomistajilta suostumus yksityisen latauspisteen omaan käyttöön. Jäsenvaltioiden on varmistettava teknisen avun saatavuus rakennusten omistajille ja vuokralaisille, jotka haluavat asentaa latauspisteitä.

8.   Jäsenvaltioiden
  olisi tuettava paikallis- ja alueviranomaisia näiden toteuttaessa
  toimenpiteitä latauspisteiden käyttöönoton yksinkertaistamiseksi uusissa ja olemassa olevissa asuinrakennuksissa sekä muissa kuin asuinrakennuksissa ja poistettava sääntelyn esteitä, mukaan lukien lupa- ja hyväksyntämenettelyt, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioiden omaisuus- ja vuokralainsäädännön soveltamista. Jäsenvaltioiden on poistettava esteet latauspisteiden asentamiselta asuinrakennuksiin, joissa on pysäköintipaikkoja, ja erityisesti tarve saada vuokranantajalta tai yhteisomistajilta suostumus yksityisen latauspisteen omaan käyttöön. Jäsenvaltioiden on varmistettava teknisen avun saatavuus rakennusten omistajille ja vuokralaisille, jotka haluavat asentaa latauspisteitä.

9.   Jäsenvaltioiden on varmistettava rakennuksia, pehmeää ja vihreää liikkuvuutta ja kaupunkisuunnittelua koskevien politiikkojen johdonmukaisuus.

9.   Jäsenvaltioiden on varmistettava rakennuksia, pehmeää ja vihreää liikkuvuutta ja kaupunkisuunnittelua koskevien politiikkojen johdonmukaisuus.

10.
     
  Jäsenvaltioiden olisi tuettava paikallis- ja alueviranomaisia päästötöntä maankäyttöä ja kaupunkisuunnittelua koskevien politiikkojen suunnittelussa.

Perustelu

Perustelu

Itsestään selvä.

Muutosehdotus 47

Muutosehdotus 47

13 artiklan 4 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Komissio hyväksyy viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2025 asianomaisia sidosryhmiä kuultuaan täytäntöönpanosäädöksen, jossa esitetään yksityiskohtaiset tekniset säännöt 2 kohdassa tarkoitetun järjestelmän tehokkaaksi soveltamiseksi muihin kuin asuinrakennuksiin, joiden lämmitysjärjestelmien tai yhdistettyjen lämmitys- ja ilmanvaihtojärjestelmien nimellisteho on yli 290 kW. | Komissio hyväksyy viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2025 asianomaisia sidosryhmiä kuultuaan täytäntöönpanosäädöksen, jossa esitetään yksityiskohtaiset tekniset säännöt 2 kohdassa tarkoitetun järjestelmän tehokkaaksi soveltamiseksi muihin kuin asuinrakennuksiin, joiden lämmitys
  - ja jäähdytys
  järjestelmien tai yhdistettyjen lämmitys- ja ilmanvaihtojärjestelmien nimellisteho on yli 290 kW. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Komissio hyväksyy viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2025 asianomaisia sidosryhmiä kuultuaan täytäntöönpanosäädöksen, jossa esitetään yksityiskohtaiset tekniset säännöt 2 kohdassa tarkoitetun järjestelmän tehokkaaksi soveltamiseksi muihin kuin asuinrakennuksiin, joiden lämmitysjärjestelmien tai yhdistettyjen lämmitys- ja ilmanvaihtojärjestelmien nimellisteho on yli 290 kW.

Komissio hyväksyy viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2025 asianomaisia sidosryhmiä kuultuaan täytäntöönpanosäädöksen, jossa esitetään yksityiskohtaiset tekniset säännöt 2 kohdassa tarkoitetun järjestelmän tehokkaaksi soveltamiseksi muihin kuin asuinrakennuksiin, joiden lämmitys
  - ja jäähdytys
  järjestelmien tai yhdistettyjen lämmitys- ja ilmanvaihtojärjestelmien nimellisteho on yli 290 kW.

- ja jäähdytys

Perustelu

Perustelu

Itsestään selvä.

Muutosehdotus 48

Muutosehdotus 48

14 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että rakennusten omistajilla, vuokralaisilla ja isännöitsijöillä on suora pääsy
  rakennuksensa
  järjestelmien tietoihin.
  Näiden pyynnöstä p
  ääsy tietoihin tai tiedot on annettava kolmannelle osapuolelle. Jäsenvaltioiden on helpotettava palvelujen ja tiedonvaihdon täydellistä yhteentoimivuutta unionissa 5 kohdan mukaisesti. Tätä direktiiviä sovellettaessa rakennuksen järjestelmien tietoihin on sisällyttävä vähintään kaikki tiedot, jotka liittyvät rakennusosien energiatehokkuuteen, rakennuksen palvelujen energiatehokkuuteen sekä rakennusten automaatio- ja ohjausjärjestelmiin, mittareihin ja sähköajoneuvojen latauspisteisiin. | 1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että rakennusten omistajilla, vuokralaisilla ja isännöitsijöillä on suora pääsy
  asianomaisen rakennuksen
  järjestelmien tietoihin.
  P
  ääsy tietoihin tai tiedot on annettava kolmannelle osapuolelle
  näiden perustellusta pyynnöstä ja omistajien ennalta antamalla suostumuksella
  . Jäsenvaltioiden on helpotettava palvelujen ja tiedonvaihdon täydellistä yhteentoimivuutta unionissa 5 kohdan mukaisesti. Tätä direktiiviä sovellettaessa rakennuksen järjestelmien tietoihin on sisällyttävä vähintään kaikki tiedot, jotka liittyvät rakennusosien energiatehokkuuteen, rakennuksen palvelujen energiatehokkuuteen sekä rakennusten automaatio- ja ohjausjärjestelmiin, mittareihin ja sähköajoneuvojen latauspisteisiin. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että rakennusten omistajilla, vuokralaisilla ja isännöitsijöillä on suora pääsy
  rakennuksensa
  järjestelmien tietoihin.
  Näiden pyynnöstä p
  ääsy tietoihin tai tiedot on annettava kolmannelle osapuolelle. Jäsenvaltioiden on helpotettava palvelujen ja tiedonvaihdon täydellistä yhteentoimivuutta unionissa 5 kohdan mukaisesti. Tätä direktiiviä sovellettaessa rakennuksen järjestelmien tietoihin on sisällyttävä vähintään kaikki tiedot, jotka liittyvät rakennusosien energiatehokkuuteen, rakennuksen palvelujen energiatehokkuuteen sekä rakennusten automaatio- ja ohjausjärjestelmiin, mittareihin ja sähköajoneuvojen latauspisteisiin.

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että rakennusten omistajilla, vuokralaisilla ja isännöitsijöillä on suora pääsy
  asianomaisen rakennuksen
  järjestelmien tietoihin.
  P
  ääsy tietoihin tai tiedot on annettava kolmannelle osapuolelle
  näiden perustellusta pyynnöstä ja omistajien ennalta antamalla suostumuksella
  . Jäsenvaltioiden on helpotettava palvelujen ja tiedonvaihdon täydellistä yhteentoimivuutta unionissa 5 kohdan mukaisesti. Tätä direktiiviä sovellettaessa rakennuksen järjestelmien tietoihin on sisällyttävä vähintään kaikki tiedot, jotka liittyvät rakennusosien energiatehokkuuteen, rakennuksen palvelujen energiatehokkuuteen sekä rakennusten automaatio- ja ohjausjärjestelmiin, mittareihin ja sähköajoneuvojen latauspisteisiin.

Perustelu

Perustelu

Tarkoitus on varmistaa henkilötietojen kunnioittaminen ja ymmärtää se, miksi kolmansilla osapuolilla on oltava pääsy puhtaasti henkilökohtaisiin tietoihin.

Muutosehdotus 49

Muutosehdotus 49

15 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Taloudelliset kannustimet ja markkinaesteet | Taloudelliset kannustimet ja markkinaesteet |
| 1.   Jäsenvaltioiden on
  tarjottava asianmukaista
  rahoitusta, tukitoimenpiteitä ja muita välineitä, joilla voidaan puuttua markkinaesteisiin ja edistää tarvittavia investointeja energiaperuskorjauksiin kansallisen rakennusten perusparannussuunnitelman mukaisesti ja jotta niiden rakennuskanta voidaan muuttaa päästöttömiksi rakennuksiksi vuoteen 2050 mennessä. | 1.   
  Komission on viimeistään ... [yksi vuosi ennen määräaikaa, johon mennessä direktiivi on saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöä] ehdotettava a) EU:n asetusta, jolla EIP kykenee takaamaan kaikkien energiatehokkuusluokan G ja F tasoa vastaavien EU:n asunnonomistajien ja mikro- ja pienyritysten saataville kustannustehokasta, pitkäaikaista rahoitusta pitkälle meneviä asuntojen ja mikroyritysten perusparannuksia varten julkisesti taattuja ja rakennusten arvon mukaisia yhtenäisiä EU:n perusparannuslainoja tarjoavan vähittäispankkitoiminnan välityksellä; b) mukautuksia EU:n rakennerahoitussääntöihin edellyttäen, että merkittävästi aiempaa suurempi osuus rahoituksesta sijoitetaan energiatehokkuusluokan G ja F tasojen perusparannukseen. |
| 2.
     Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat sääntelytoimenpiteet rakennusten perusparannusten muiden kuin taloudellisten esteiden poistamiseksi. Kun kyse on rakennuksista, joissa on useampi kuin yksi rakennuksen osa, tällaisiin toimenpiteisiin voi kuulua yksimielisyysvaatimusten poistaminen yhteisomistusrakenteissa tai se, että yhteisomistusrakenteet voivat saada suoraan taloudellista tukea. | 2.
     Jäsenvaltioiden on
  yhdistettävä nykyistä
  rahoitusta
  ja tarjottava paikallis- ja alueviranomaisille asianmukaisia
  tukitoimenpiteitä ja muita välineitä, joilla voidaan puuttua markkinaesteisiin ja edistää tarvittavia investointeja energiaperuskorjauksiin kansallisen rakennusten perusparannussuunnitelman mukaisesti ja jotta niiden rakennuskanta voidaan muuttaa päästöttömiksi rakennuksiksi vuoteen 2050 mennessä. |
| 3.
     Jäsenvaltioiden on hyödynnettävä mahdollisimman kustannustehokkaasti kansallista rahoitusta ja unionin tasolla saatavaa rahoitusta, erityisesti elpymis- ja palautumistukivälinettä, sosiaalista ilmastorahastoa, koheesiopolitiikan rahastoja, InvestEU-ohjelmaa, direktiivin 2003/87/EY [muutettu päästökauppajärjestelmä] mukaisesta päästökaupasta saatavia huutokauppatuloja ja muita julkisia rahoituslähteitä. | 3.
     Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat sääntelytoimenpiteet rakennusten perusparannusten muiden kuin taloudellisten esteiden poistamiseksi. Kun kyse on rakennuksista, joissa on useampi kuin yksi rakennuksen osa, tällaisiin toimenpiteisiin voi kuulua yksimielisyysvaatimusten poistaminen yhteisomistusrakenteissa tai se, että yhteisomistusrakenteet voivat saada suoraan taloudellista tukea. |
| 4.
     Investointien käyttöönoton tukemiseksi jäsenvaltioiden on edistettävä mahdollistavan rahoituksen ja rahoitusvälineiden käyttöönottoa, kuten rakennusten perusparannukseen tarkoitettuja energiatehokkuusluottoja ja asuntolainoja, energiatehokkuussopimuksia, verokannustimia, verotuksen tai laskun yhteydessä takaisin maksettavaa rahoitusta, takuurahastoja, pitkälle meneviin perusparannuksiin tarkoitettuja rahastoja, asuntolainasalkkua koskevia vaatimuksia sekä sellaisiin perusparannuksiin tarkoitettuja rahastoja, joiden tavoitteena oleviin energiansäästöihin sovelletaan merkittävää vähimmäiskynnystä. Niiden on ohjattava investointeja energiatehokkaaseen julkiseen rakennuskantaan noudattaen Eurostatin ohjeita energiatehokkuussopimusten kirjaamisesta julkisyhteisöjen tilinpitoon. | 4.
     Jäsenvaltioiden
  ja EU:n
  on hyödynnettävä mahdollisimman kustannustehokkaasti kansallista rahoitusta ja unionin tasolla saatavaa rahoitusta, erityisesti
  yhdistettävä
  elpymis- ja palautumistukivälinettä, sosiaalista ilmastorahastoa, koheesiopolitiikan rahastoja, InvestEU-ohjelmaa, direktiivin 2003/87/EY [muutettu päästökauppajärjestelmä] mukaisesta päästökaupasta saatavia huutokauppatuloja ja muita julkisia rahoituslähteitä.
  Jäsenvaltioiden ja EU:n olisi yksinkertaistettava menettelyjä nykyisen rahoituksen yhdistämiseksi paikallis- ja aluetasolla. |
| 5.
     Jäsenvaltioiden on helpotettava hankkeiden liittämistä yhteen
  investoijien pääsyn mahdollistamiseksi ja pakettiratkaisujen tarjoamiseksi potentiaalisille asiakkaille
  . Jäsenvaltioiden on toteutettava toimenpiteitä, joilla varmistetaan, että rahoituslaitokset tarjoavat rakennusten perusparannuksiin tarkoitettuja energiatehokkuutta edistäviä lainatuotteita laajasti ja syrjimättömästi ja että ne ovat kuluttajien näkyvillä ja saatavilla. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että pankit, muut rahoituslaitokset ja sijoittajat saavat tietoa mahdollisuuksista osallistua rakennusten energiatehokkuuden parantamisen rahoitukseen. | 5.
     Investointien käyttöönoton tukemiseksi jäsenvaltioiden on edistettävä mahdollistavan rahoituksen ja rahoitusvälineiden käyttöönottoa, kuten rakennusten perusparannukseen tarkoitettuja energiatehokkuusluottoja ja asuntolainoja, energiatehokkuussopimuksia, verokannustimia, verotuksen tai laskun yhteydessä takaisin maksettavaa rahoitusta, takuurahastoja, pitkälle meneviin perusparannuksiin tarkoitettuja rahastoja, asuntolainasalkkua koskevia vaatimuksia sekä sellaisiin perusparannuksiin tarkoitettuja rahastoja, joiden tavoitteena oleviin energiansäästöihin sovelletaan merkittävää vähimmäiskynnystä. Niiden on ohjattava investointeja energiatehokkaaseen julkiseen rakennuskantaan noudattaen Eurostatin ohjeita energiatehokkuussopimusten kirjaamisesta julkisyhteisöjen tilinpitoon. |
| 6.
     Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikille rakennusten perusparannuksiin osallistuville toimijoille, mukaan lukien asuntojen omistajat ja hallinnon, rahoitusalan ja talouden toimijat, myös pienet ja keskisuuret yritykset, otetaan käyttöön teknisen avun välineitä, myös keskitettyjen asiointipisteiden kautta. | 6.
     Jäsenvaltioiden on helpotettava hankkeiden liittämistä yhteen
  ja nykyisen rahoituksen yhdistämistä, jotta paikallis- ja alueviranomaiset voivat yhdistää perusparannushankkeita ja tehdä niistä houkuttelevia investoijille rakennusryhmien perusparannukseen tarkoitettujen pakettirahoitusratkaisujen avulla
  . Jäsenvaltioiden on toteutettava toimenpiteitä, joilla varmistetaan, että rahoituslaitokset tarjoavat rakennusten perusparannuksiin tarkoitettuja energiatehokkuutta edistäviä lainatuotteita laajasti ja syrjimättömästi ja että ne ovat kuluttajien näkyvillä ja saatavilla. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että pankit, muut rahoituslaitokset ja sijoittajat saavat tietoa mahdollisuuksista osallistua rakennusten energiatehokkuuden parantamisen rahoitukseen. |
| 7.
     Jäsenvaltioiden on otettava käyttöön toimenpiteitä ja rahoitusta koulutuksen edistämiseksi, jotta varmistetaan riittävästi työvoimaa, jolla on asianmukainen rakennusalan tarpeita vastaava ammattitaito. | 7.
     Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikille rakennusten perusparannuksiin osallistuville toimijoille, mukaan lukien asuntojen omistajat ja hallinnon, rahoitusalan ja talouden toimijat, myös pienet ja keskisuuret yritykset, otetaan käyttöön teknisen avun välineitä, myös keskitettyjen asiointipisteiden kautta. |
| 8.
     Komissio avustaa tarvittaessa pyynnöstä jäsenvaltioita perustettaessa kansallisia tai alueellisia taloudellisen tuen ohjelmia, joiden tavoitteena on
  lisätä
  rakennusten, erityisesti olemassa olevien rakennusten,
  energiatehokkuutta
  , tukemalla parhaiden toimintatapojen vaihtoa toimivaltaisten kansallisten tai alueellisten viranomaisten tai elinten kesken. | 8.
     Jäsenvaltioiden on otettava käyttöön toimenpiteitä ja rahoitusta koulutuksen edistämiseksi, jotta varmistetaan riittävästi työvoimaa, jolla on asianmukainen rakennusalan tarpeita vastaava ammattitaito. |
| 9.
     Jäsenvaltioiden on yhdistettävä rakennusten peruskorjauksen yhteydessä
  energiatehokkuuden parannuksiin
  liittyvät taloudelliset toimenpiteensä
  tavoiteltuun tai saavutettuun energiansäästöön
  , sellaisina kuin ne on määritelty yhden tai useamman seuraavan kriteerin mukaisesti: | 9.
     Komissio avustaa tarvittaessa pyynnöstä jäsenvaltioita perustettaessa kansallisia tai alueellisia taloudellisen tuen ohjelmia, joiden tavoitteena on
  saavuttaa vaatimukset
  rakennusten, erityisesti olemassa olevien rakennusten,
  päästöjen nollatasosta tai lähes nollatasosta,
  tukemalla parhaiden toimintatapojen vaihtoa toimivaltaisten kansallisten tai alueellisten viranomaisten tai elinten kesken. |
| a) | peruskorjaukseen käytettyjen laitteiden tai materiaalien energiatehokkuus; tässä tapauksessa peruskorjaukseen käytettyjen laitteiden tai materiaalien on oltava sellaisen asentajan asentamia, jolla on tähän asiaankuuluva todistus tai pätevyys, niiden on täytettävä rakennusosien
  energiatehokkuutta
  koskevat
  vähimmäis
  vaatimukset; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Taloudelliset kannustimet ja markkinaesteet

Taloudelliset kannustimet ja markkinaesteet

1.   Jäsenvaltioiden on
  tarjottava asianmukaista
  rahoitusta, tukitoimenpiteitä ja muita välineitä, joilla voidaan puuttua markkinaesteisiin ja edistää tarvittavia investointeja energiaperuskorjauksiin kansallisen rakennusten perusparannussuunnitelman mukaisesti ja jotta niiden rakennuskanta voidaan muuttaa päästöttömiksi rakennuksiksi vuoteen 2050 mennessä.

1.   
  Komission on viimeistään ... [yksi vuosi ennen määräaikaa, johon mennessä direktiivi on saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöä] ehdotettava a) EU:n asetusta, jolla EIP kykenee takaamaan kaikkien energiatehokkuusluokan G ja F tasoa vastaavien EU:n asunnonomistajien ja mikro- ja pienyritysten saataville kustannustehokasta, pitkäaikaista rahoitusta pitkälle meneviä asuntojen ja mikroyritysten perusparannuksia varten julkisesti taattuja ja rakennusten arvon mukaisia yhtenäisiä EU:n perusparannuslainoja tarjoavan vähittäispankkitoiminnan välityksellä; b) mukautuksia EU:n rakennerahoitussääntöihin edellyttäen, että merkittävästi aiempaa suurempi osuus rahoituksesta sijoitetaan energiatehokkuusluokan G ja F tasojen perusparannukseen.

2.
     Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat sääntelytoimenpiteet rakennusten perusparannusten muiden kuin taloudellisten esteiden poistamiseksi. Kun kyse on rakennuksista, joissa on useampi kuin yksi rakennuksen osa, tällaisiin toimenpiteisiin voi kuulua yksimielisyysvaatimusten poistaminen yhteisomistusrakenteissa tai se, että yhteisomistusrakenteet voivat saada suoraan taloudellista tukea.

2.
     Jäsenvaltioiden on
  yhdistettävä nykyistä
  rahoitusta
  ja tarjottava paikallis- ja alueviranomaisille asianmukaisia
  tukitoimenpiteitä ja muita välineitä, joilla voidaan puuttua markkinaesteisiin ja edistää tarvittavia investointeja energiaperuskorjauksiin kansallisen rakennusten perusparannussuunnitelman mukaisesti ja jotta niiden rakennuskanta voidaan muuttaa päästöttömiksi rakennuksiksi vuoteen 2050 mennessä.

3.
     Jäsenvaltioiden on hyödynnettävä mahdollisimman kustannustehokkaasti kansallista rahoitusta ja unionin tasolla saatavaa rahoitusta, erityisesti elpymis- ja palautumistukivälinettä, sosiaalista ilmastorahastoa, koheesiopolitiikan rahastoja, InvestEU-ohjelmaa, direktiivin 2003/87/EY [muutettu päästökauppajärjestelmä] mukaisesta päästökaupasta saatavia huutokauppatuloja ja muita julkisia rahoituslähteitä.

3.
     Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat sääntelytoimenpiteet rakennusten perusparannusten muiden kuin taloudellisten esteiden poistamiseksi. Kun kyse on rakennuksista, joissa on useampi kuin yksi rakennuksen osa, tällaisiin toimenpiteisiin voi kuulua yksimielisyysvaatimusten poistaminen yhteisomistusrakenteissa tai se, että yhteisomistusrakenteet voivat saada suoraan taloudellista tukea.

4.
     Investointien käyttöönoton tukemiseksi jäsenvaltioiden on edistettävä mahdollistavan rahoituksen ja rahoitusvälineiden käyttöönottoa, kuten rakennusten perusparannukseen tarkoitettuja energiatehokkuusluottoja ja asuntolainoja, energiatehokkuussopimuksia, verokannustimia, verotuksen tai laskun yhteydessä takaisin maksettavaa rahoitusta, takuurahastoja, pitkälle meneviin perusparannuksiin tarkoitettuja rahastoja, asuntolainasalkkua koskevia vaatimuksia sekä sellaisiin perusparannuksiin tarkoitettuja rahastoja, joiden tavoitteena oleviin energiansäästöihin sovelletaan merkittävää vähimmäiskynnystä. Niiden on ohjattava investointeja energiatehokkaaseen julkiseen rakennuskantaan noudattaen Eurostatin ohjeita energiatehokkuussopimusten kirjaamisesta julkisyhteisöjen tilinpitoon.

4.
     Jäsenvaltioiden
  ja EU:n
  on hyödynnettävä mahdollisimman kustannustehokkaasti kansallista rahoitusta ja unionin tasolla saatavaa rahoitusta, erityisesti
  yhdistettävä
  elpymis- ja palautumistukivälinettä, sosiaalista ilmastorahastoa, koheesiopolitiikan rahastoja, InvestEU-ohjelmaa, direktiivin 2003/87/EY [muutettu päästökauppajärjestelmä] mukaisesta päästökaupasta saatavia huutokauppatuloja ja muita julkisia rahoituslähteitä.
  Jäsenvaltioiden ja EU:n olisi yksinkertaistettava menettelyjä nykyisen rahoituksen yhdistämiseksi paikallis- ja aluetasolla.

5.
     Jäsenvaltioiden on helpotettava hankkeiden liittämistä yhteen
  investoijien pääsyn mahdollistamiseksi ja pakettiratkaisujen tarjoamiseksi potentiaalisille asiakkaille
  . Jäsenvaltioiden on toteutettava toimenpiteitä, joilla varmistetaan, että rahoituslaitokset tarjoavat rakennusten perusparannuksiin tarkoitettuja energiatehokkuutta edistäviä lainatuotteita laajasti ja syrjimättömästi ja että ne ovat kuluttajien näkyvillä ja saatavilla. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että pankit, muut rahoituslaitokset ja sijoittajat saavat tietoa mahdollisuuksista osallistua rakennusten energiatehokkuuden parantamisen rahoitukseen.

5.
     Investointien käyttöönoton tukemiseksi jäsenvaltioiden on edistettävä mahdollistavan rahoituksen ja rahoitusvälineiden käyttöönottoa, kuten rakennusten perusparannukseen tarkoitettuja energiatehokkuusluottoja ja asuntolainoja, energiatehokkuussopimuksia, verokannustimia, verotuksen tai laskun yhteydessä takaisin maksettavaa rahoitusta, takuurahastoja, pitkälle meneviin perusparannuksiin tarkoitettuja rahastoja, asuntolainasalkkua koskevia vaatimuksia sekä sellaisiin perusparannuksiin tarkoitettuja rahastoja, joiden tavoitteena oleviin energiansäästöihin sovelletaan merkittävää vähimmäiskynnystä. Niiden on ohjattava investointeja energiatehokkaaseen julkiseen rakennuskantaan noudattaen Eurostatin ohjeita energiatehokkuussopimusten kirjaamisesta julkisyhteisöjen tilinpitoon.

6.
     Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikille rakennusten perusparannuksiin osallistuville toimijoille, mukaan lukien asuntojen omistajat ja hallinnon, rahoitusalan ja talouden toimijat, myös pienet ja keskisuuret yritykset, otetaan käyttöön teknisen avun välineitä, myös keskitettyjen asiointipisteiden kautta.

6.
     Jäsenvaltioiden on helpotettava hankkeiden liittämistä yhteen
  ja nykyisen rahoituksen yhdistämistä, jotta paikallis- ja alueviranomaiset voivat yhdistää perusparannushankkeita ja tehdä niistä houkuttelevia investoijille rakennusryhmien perusparannukseen tarkoitettujen pakettirahoitusratkaisujen avulla
  . Jäsenvaltioiden on toteutettava toimenpiteitä, joilla varmistetaan, että rahoituslaitokset tarjoavat rakennusten perusparannuksiin tarkoitettuja energiatehokkuutta edistäviä lainatuotteita laajasti ja syrjimättömästi ja että ne ovat kuluttajien näkyvillä ja saatavilla. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että pankit, muut rahoituslaitokset ja sijoittajat saavat tietoa mahdollisuuksista osallistua rakennusten energiatehokkuuden parantamisen rahoitukseen.

7.
     Jäsenvaltioiden on otettava käyttöön toimenpiteitä ja rahoitusta koulutuksen edistämiseksi, jotta varmistetaan riittävästi työvoimaa, jolla on asianmukainen rakennusalan tarpeita vastaava ammattitaito.

7.
     Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikille rakennusten perusparannuksiin osallistuville toimijoille, mukaan lukien asuntojen omistajat ja hallinnon, rahoitusalan ja talouden toimijat, myös pienet ja keskisuuret yritykset, otetaan käyttöön teknisen avun välineitä, myös keskitettyjen asiointipisteiden kautta.

8.
     Komissio avustaa tarvittaessa pyynnöstä jäsenvaltioita perustettaessa kansallisia tai alueellisia taloudellisen tuen ohjelmia, joiden tavoitteena on
  lisätä
  rakennusten, erityisesti olemassa olevien rakennusten,
  energiatehokkuutta
  , tukemalla parhaiden toimintatapojen vaihtoa toimivaltaisten kansallisten tai alueellisten viranomaisten tai elinten kesken.

8.
     Jäsenvaltioiden on otettava käyttöön toimenpiteitä ja rahoitusta koulutuksen edistämiseksi, jotta varmistetaan riittävästi työvoimaa, jolla on asianmukainen rakennusalan tarpeita vastaava ammattitaito.

9.
     Jäsenvaltioiden on yhdistettävä rakennusten peruskorjauksen yhteydessä
  energiatehokkuuden parannuksiin
  liittyvät taloudelliset toimenpiteensä
  tavoiteltuun tai saavutettuun energiansäästöön
  , sellaisina kuin ne on määritelty yhden tai useamman seuraavan kriteerin mukaisesti:

9.
     Komissio avustaa tarvittaessa pyynnöstä jäsenvaltioita perustettaessa kansallisia tai alueellisia taloudellisen tuen ohjelmia, joiden tavoitteena on
  saavuttaa vaatimukset
  rakennusten, erityisesti olemassa olevien rakennusten,
  päästöjen nollatasosta tai lähes nollatasosta,
  tukemalla parhaiden toimintatapojen vaihtoa toimivaltaisten kansallisten tai alueellisten viranomaisten tai elinten kesken.

a)

peruskorjaukseen käytettyjen laitteiden tai materiaalien energiatehokkuus; tässä tapauksessa peruskorjaukseen käytettyjen laitteiden tai materiaalien on oltava sellaisen asentajan asentamia, jolla on tähän asiaankuuluva todistus tai pätevyys, niiden on täytettävä rakennusosien
  energiatehokkuutta
  koskevat
  vähimmäis
  vaatimukset;

energiatehokkuutta

vähimmäis

| b) | rakennusten
  energiansäästöjen
  laskennassa käytettävät vakioarvot; |
| --- | --- |

b)

rakennusten
  energiansäästöjen
  laskennassa käytettävät vakioarvot;

energiansäästöjen

| c) | tällaisen peruskorjauksen johdosta aikaansaatu parannus, joka todetaan vertaamalla ennen peruskorjausta ja sen jälkeen myönnettyjä energiatehokkuustodistuksia toisiinsa; |
| --- | --- |

c)

tällaisen peruskorjauksen johdosta aikaansaatu parannus, joka todetaan vertaamalla ennen peruskorjausta ja sen jälkeen myönnettyjä energiatehokkuustodistuksia toisiinsa;

| d) | energiakatselmuksen tulos; |
| --- | --- |

d)

energiakatselmuksen tulos;

| e) | sellaisen muun asiaankuuluvan, avoimen ja oikeasuhteisen menetelmän tulokset, joka osoittaa energiatehokkuuden parannuksen. |
| --- | --- |

e)

sellaisen muun asiaankuuluvan, avoimen ja oikeasuhteisen menetelmän tulokset, joka osoittaa energiatehokkuuden parannuksen.

10
  .   Jäsenvaltiot eivät saa 1 päivästä tammikuuta 2027 alkaen tarjota taloudellisia kannustimia fossiilisia polttoaineita käyttävien kattiloiden asentamiseen, lukuun ottamatta niitä, jotka on valittu ennen vuotta 2027 investointikohteiksi Euroopan aluekehitysrahastosta ja koheesiorahastosta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1058 (1) 7 artiklan 1 kohdan h alakohdan i alakohdan kolmannen luetelmakohdan ja YMP:n strategiasuunnitelmista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/2115 (2) 73 artiklan mukaisesti

10.
     Jäsenvaltioiden on yhdistettävä rakennusten peruskorjauksen yhteydessä
  päästöttömyyteen
  liittyvät taloudelliset toimenpiteensä
  saavutettuihin päästövähennyksiin
  , sellaisina kuin ne on määritelty yhden tai useamman seuraavan kriteerin mukaisesti:

| a) | peruskorjaukseen käytettyjen laitteiden tai materiaalien energiatehokkuus; tässä tapauksessa peruskorjaukseen käytettyjen laitteiden tai materiaalien on oltava sellaisen asentajan asentamia, jolla on tähän asiaankuuluva todistus tai pätevyys, niiden on täytettävä rakennusosien
  päästöjen nollatasoa tai lähes nollatasoa
  koskevat vaatimukset; |
| --- | --- |

a)

peruskorjaukseen käytettyjen laitteiden tai materiaalien energiatehokkuus; tässä tapauksessa peruskorjaukseen käytettyjen laitteiden tai materiaalien on oltava sellaisen asentajan asentamia, jolla on tähän asiaankuuluva todistus tai pätevyys, niiden on täytettävä rakennusosien
  päästöjen nollatasoa tai lähes nollatasoa
  koskevat vaatimukset;

päästöjen nollatasoa tai lähes nollatasoa

| b) | rakennusten
  päästöttömyyden
  laskennassa käytettävät vakioarvot; |
| --- | --- |

b)

rakennusten
  päästöttömyyden
  laskennassa käytettävät vakioarvot;

päästöttömyyden

| c) | tällaisen peruskorjauksen johdosta aikaansaatu parannus, joka todetaan vertaamalla ennen peruskorjausta ja sen jälkeen myönnettyjä energiatehokkuustodistuksia toisiinsa; |
| --- | --- |

c)

tällaisen peruskorjauksen johdosta aikaansaatu parannus, joka todetaan vertaamalla ennen peruskorjausta ja sen jälkeen myönnettyjä energiatehokkuustodistuksia toisiinsa;

| d) | energiakatselmuksen tulos; |
| --- | --- |

d)

energiakatselmuksen tulos;

| e) | sellaisen muun asiaankuuluvan, avoimen ja oikeasuhteisen menetelmän tulokset, joka osoittaa energiatehokkuuden parannuksen. |
| --- | --- |

e)

sellaisen muun asiaankuuluvan, avoimen ja oikeasuhteisen menetelmän tulokset, joka osoittaa energiatehokkuuden parannuksen.

11
  .   Jäsenvaltioiden on suuremman taloudellisen, verotuksellisen, hallinnollisen ja teknisen tuen avulla tarjottava kannusteita
  pitkälle meneviin perusparannuksiin ja
  laajoihin ohjelmiin,
  jotka koskevat suurta määrää rakennuksia ja johtavat primäärienergian kysynnän vähenemiseen yhteensä vähintään 30 prosentilla
  .
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että vaiheittain pitkälle menevässä perusparannuksessa, johon tarjotaan julkisia taloudellisia kannustimia, noudatetaan peruskorjauspassissa esitettyjä vaiheita.

11.
     Jäsenvaltiot eivät saa 1 päivästä tammikuuta 2027 alkaen tarjota taloudellisia kannustimia fossiilisia polttoaineita käyttävien kattiloiden asentamiseen, lukuun ottamatta niitä, jotka on valittu ennen vuotta 2027 investointikohteiksi Euroopan aluekehitysrahastosta ja koheesiorahastosta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1058 (1) 7 artiklan 1 kohdan h alakohdan i alakohdan kolmannen luetelmakohdan ja YMP:n strategiasuunnitelmista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/2115 (2) 73 artiklan mukaisesti.

12
  .   Taloudelliset kannustimet on kohdennettava ensisijaisesti heikossa asemassa oleville kotitalouksille, energiaköyhyydestä kärsiville ja sosiaalisissa vuokra-asunnoissa asuville direktiivin (EU) .../... [uudelleenlaadittu energiatehokkuusdirektiivi] 22 artiklan mukaisesti.

12.
     Jäsenvaltioiden on suuremman taloudellisen, verotuksellisen, hallinnollisen ja teknisen tuen avulla tarjottava kannusteita laajoihin ohjelmiin,
  joilla pyritään päästöttömiin rakennuksiin ja jotka johtavat yleiseen päästöttömyyteen
  .
  Jäsenvaltiot eivät saa 1 päivästä tammikuuta 2027 alkaen tarjota mitään taloudellista, verotuksellista, hallinnollista tai teknistä tukea pitkälle meneviin vaiheittaisiin perusparannuksiin.

13
  .   Tarjotessaan taloudellisia kannustimia rakennusten tai rakennuksen osien omistajille vuokrattujen rakennusten tai rakennuksen osien perusparannusta varten jäsenvaltioiden on varmistettava, että taloudelliset kannustimet hyödyttävät sekä omistajia että vuokralaisia, erityisesti tarjoamalla vuokratukea tai asettamalla rajoja vuokrankorotuksille.

13.
     Taloudelliset kannustimet on kohdennettava ensisijaisesti heikossa asemassa oleville kotitalouksille, energiaköyhyydestä kärsiville ja sosiaalisissa vuokra-asunnoissa asuville direktiivin (EU) .../... [uudelleenlaadittu energiatehokkuusdirektiivi] 22 artiklan mukaisesti.

14.
     Tarjotessaan taloudellisia kannustimia rakennusten tai rakennuksen osien omistajille vuokrattujen rakennusten tai rakennuksen osien perusparannusta varten jäsenvaltioiden on varmistettava, että taloudelliset kannustimet hyödyttävät sekä omistajia että vuokralaisia, erityisesti tarjoamalla vuokratukea tai asettamalla rajoja vuokrankorotuksille.

15.
     
  EU:n ja jäsenvaltioiden on tarjottava erillistä, kohdennettua rahoitusta sellaisten rakennusten energiatehokkuutta parantavaan peruskorjaukseen, joita suojellaan virallisesti osana tiettyä ympäristöä tai niiden erityisten arkkitehtonisten tai historiallisten ansioiden vuoksi.

Perustelu

Perustelu

Jotta direktiivin täytäntöönpano onnistuisi, on tärkeää huolehtia siitä, että paikallis- ja alueviranomaiset saavat asianmukaista rahoitusta.

Muutosehdotus 50

Muutosehdotus 50

16 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Energiatehokkuustodistukset | Energiatehokkuustodistukset |
| 1.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet rakennusten energiatehokkuuden sertifiointijärjestelmän perustamiseksi. Energiatehokkuustodistuksessa on esitettävä rakennuksen energiatehokkuus, joka ilmaistaan numeerisella primäärienergiankäytön indikaattorilla (kWh/m2/vuosi), ja vertailuarvoja, kuten energiatehokkuutta koskevat vähimmäisvaatimukset, lähes nollaenergiarakennuksia koskevat vaatimukset ja päästöttömiä rakennuksia koskevat vaatimukset, jotta rakennuksen tai rakennuksen osan omistajat tai vuokralaiset voivat vertailla ja arvioida sen energiatehokkuutta. | 1.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet rakennusten energiatehokkuuden sertifiointijärjestelmän perustamiseksi. Energiatehokkuustodistuksessa on esitettävä rakennuksen energiatehokkuus, joka ilmaistaan numeerisella primäärienergiankäytön indikaattorilla (kWh/m2/vuosi), ja vertailuarvoja, kuten energiatehokkuutta koskevat vähimmäisvaatimukset, lähes nollaenergiarakennuksia koskevat vaatimukset ja päästöttömiä rakennuksia koskevat vaatimukset, jotta rakennuksen tai rakennuksen osan omistajat tai vuokralaiset voivat vertailla ja arvioida sen energiatehokkuutta. |
| 2.   Energiatehokkuustodistuksen on viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2025 oltava liitteessä V olevan mallin mukainen. Siinä on täsmennettävä rakennuksen energiatehokkuusluokka suljetulla asteikolla, jossa käytetään ainoastaan kirjaimia A–G. A-kirjain vastaa 2 artiklan 2 kohdassa määriteltyjä päästöttömiä rakennuksia ja G-kirjain energiatehokkuudeltaan heikointa 15 prosenttia kansallisesta rakennuskannasta asteikon käyttöönottohetkellä. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että muissa luokissa (B-F) energiatehokkuusindikaattorit jakautuvat asteikolle tasaisesti energiatehokkuusluokkien kesken. Jäsenvaltioiden on varmistettava yhteinen visuaalinen ilme energiatehokkuustodistuksille alueellaan. | 2.   Energiatehokkuustodistuksen on viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2025 oltava liitteessä V olevan mallin mukainen. Siinä on täsmennettävä rakennuksen energiatehokkuusluokka suljetulla asteikolla, jossa käytetään ainoastaan kirjaimia A–G. A
  +
  -kirjain vastaa 2 artiklan 2 kohdassa määriteltyjä päästöttömiä rakennuksia ja G-kirjain energiatehokkuudeltaan heikointa 15 prosenttia kansallisesta rakennuskannasta asteikon käyttöönottohetkellä. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että muissa luokissa (B-F) energiatehokkuusindikaattorit jakautuvat asteikolle tasaisesti energiatehokkuusluokkien kesken. Jäsenvaltioiden on varmistettava yhteinen visuaalinen ilme energiatehokkuustodistuksille alueellaan. |
| 3.   Jäsenvaltioiden on varmistettava energiatehokkuustodistusten laatu, luotettavuus ja kohtuuhintaisuus. Niiden on varmistettava, että energiatehokkuustodistuksen antaa riippumaton asiantuntija paikan päällä tehdyn käynnin jälkeen. | 3.   Jäsenvaltioiden on varmistettava energiatehokkuustodistusten laatu, luotettavuus ja kohtuuhintaisuus. Niiden on varmistettava, että energiatehokkuustodistuksen antaa riippumaton asiantuntija paikan päällä tehdyn käynnin jälkeen. |
| 4.   Energiatehokkuustodistukseen on sisällytettävä suosituksia rakennuksen tai rakennuksen osan
  energiatehokkuuden parantamiseksi kustannustehokkaasti ja
  käytöstä syntyvien kasvihuonekaasujen vähentämiseksi, paitsi jos rakennus tai rakennuksen osa jo täyttää sovellettavat päästöttömän rakennuksen vaatimukset. Energiatehokkuustodistukseen sisältyvien suositusten on katettava: | 4.   Energiatehokkuustodistukseen on sisällytettävä suosituksia rakennuksen tai rakennuksen osan käytöstä syntyvien kasvihuonekaasujen vähentämiseksi, paitsi jos rakennus tai rakennuksen osa jo täyttää sovellettavat päästöttömän rakennuksen vaatimukset. Energiatehokkuustodistukseen sisältyvien suositusten on katettava: |
| a) | rakennuksen vaipan taikka rakennuksen teknisen järjestelmän tai teknisten järjestelmien laajamittaisen korjauksen yhteydessä toteutettavat toimenpiteet; ja |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Energiatehokkuustodistukset

Energiatehokkuustodistukset

1.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet rakennusten energiatehokkuuden sertifiointijärjestelmän perustamiseksi. Energiatehokkuustodistuksessa on esitettävä rakennuksen energiatehokkuus, joka ilmaistaan numeerisella primäärienergiankäytön indikaattorilla (kWh/m2/vuosi), ja vertailuarvoja, kuten energiatehokkuutta koskevat vähimmäisvaatimukset, lähes nollaenergiarakennuksia koskevat vaatimukset ja päästöttömiä rakennuksia koskevat vaatimukset, jotta rakennuksen tai rakennuksen osan omistajat tai vuokralaiset voivat vertailla ja arvioida sen energiatehokkuutta.

1.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet rakennusten energiatehokkuuden sertifiointijärjestelmän perustamiseksi. Energiatehokkuustodistuksessa on esitettävä rakennuksen energiatehokkuus, joka ilmaistaan numeerisella primäärienergiankäytön indikaattorilla (kWh/m2/vuosi), ja vertailuarvoja, kuten energiatehokkuutta koskevat vähimmäisvaatimukset, lähes nollaenergiarakennuksia koskevat vaatimukset ja päästöttömiä rakennuksia koskevat vaatimukset, jotta rakennuksen tai rakennuksen osan omistajat tai vuokralaiset voivat vertailla ja arvioida sen energiatehokkuutta.

2.   Energiatehokkuustodistuksen on viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2025 oltava liitteessä V olevan mallin mukainen. Siinä on täsmennettävä rakennuksen energiatehokkuusluokka suljetulla asteikolla, jossa käytetään ainoastaan kirjaimia A–G. A-kirjain vastaa 2 artiklan 2 kohdassa määriteltyjä päästöttömiä rakennuksia ja G-kirjain energiatehokkuudeltaan heikointa 15 prosenttia kansallisesta rakennuskannasta asteikon käyttöönottohetkellä. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että muissa luokissa (B-F) energiatehokkuusindikaattorit jakautuvat asteikolle tasaisesti energiatehokkuusluokkien kesken. Jäsenvaltioiden on varmistettava yhteinen visuaalinen ilme energiatehokkuustodistuksille alueellaan.

2.   Energiatehokkuustodistuksen on viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2025 oltava liitteessä V olevan mallin mukainen. Siinä on täsmennettävä rakennuksen energiatehokkuusluokka suljetulla asteikolla, jossa käytetään ainoastaan kirjaimia A–G. A
  +
  -kirjain vastaa 2 artiklan 2 kohdassa määriteltyjä päästöttömiä rakennuksia ja G-kirjain energiatehokkuudeltaan heikointa 15 prosenttia kansallisesta rakennuskannasta asteikon käyttöönottohetkellä. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että muissa luokissa (B-F) energiatehokkuusindikaattorit jakautuvat asteikolle tasaisesti energiatehokkuusluokkien kesken. Jäsenvaltioiden on varmistettava yhteinen visuaalinen ilme energiatehokkuustodistuksille alueellaan.

3.   Jäsenvaltioiden on varmistettava energiatehokkuustodistusten laatu, luotettavuus ja kohtuuhintaisuus. Niiden on varmistettava, että energiatehokkuustodistuksen antaa riippumaton asiantuntija paikan päällä tehdyn käynnin jälkeen.

3.   Jäsenvaltioiden on varmistettava energiatehokkuustodistusten laatu, luotettavuus ja kohtuuhintaisuus. Niiden on varmistettava, että energiatehokkuustodistuksen antaa riippumaton asiantuntija paikan päällä tehdyn käynnin jälkeen.

4.   Energiatehokkuustodistukseen on sisällytettävä suosituksia rakennuksen tai rakennuksen osan
  energiatehokkuuden parantamiseksi kustannustehokkaasti ja
  käytöstä syntyvien kasvihuonekaasujen vähentämiseksi, paitsi jos rakennus tai rakennuksen osa jo täyttää sovellettavat päästöttömän rakennuksen vaatimukset. Energiatehokkuustodistukseen sisältyvien suositusten on katettava:

4.   Energiatehokkuustodistukseen on sisällytettävä suosituksia rakennuksen tai rakennuksen osan käytöstä syntyvien kasvihuonekaasujen vähentämiseksi, paitsi jos rakennus tai rakennuksen osa jo täyttää sovellettavat päästöttömän rakennuksen vaatimukset. Energiatehokkuustodistukseen sisältyvien suositusten on katettava:

a)

rakennuksen vaipan taikka rakennuksen teknisen järjestelmän tai teknisten järjestelmien laajamittaisen korjauksen yhteydessä toteutettavat toimenpiteet; ja

| a) | rakennuksen vaipan taikka rakennuksen teknisen järjestelmän tai teknisten järjestelmien laajamittaisen korjauksen yhteydessä toteutettavat toimenpiteet; ja |
| --- | --- |

a)

rakennuksen vaipan taikka rakennuksen teknisen järjestelmän tai teknisten järjestelmien laajamittaisen korjauksen yhteydessä toteutettavat toimenpiteet; ja

| b) | yksittäisiä rakennusosia koskevat toimenpiteet, jotka eivät liity rakennuksen vaipan taikka rakennuksen teknisen järjestelmän tai teknisten järjestelmien laajamittaiseen korjaukseen. |
| --- | --- |

b)

yksittäisiä rakennusosia koskevat toimenpiteet, jotka eivät liity rakennuksen vaipan taikka rakennuksen teknisen järjestelmän tai teknisten järjestelmien laajamittaiseen korjaukseen.

| b) | yksittäisiä rakennusosia koskevat toimenpiteet, jotka eivät liity rakennuksen vaipan taikka rakennuksen teknisen järjestelmän tai teknisten järjestelmien laajamittaiseen korjaukseen. |
| --- | --- |

b)

yksittäisiä rakennusosia koskevat toimenpiteet, jotka eivät liity rakennuksen vaipan taikka rakennuksen teknisen järjestelmän tai teknisten järjestelmien laajamittaiseen korjaukseen.

5.   Energiatehokkuustodistukseen sisältyvien suositusten on oltava teknisesti toteuttamiskelpoisia kyseessä olevassa rakennuksessa, ja niissä on esitettävä arvio energiansäästöistä
  ja
  käytöstä syntyvien kasvihuonekaasupäästöjen
  vähennyksestä
  . Niissä voidaan esittää arvio takaisinmaksuajoista tai kustannushyödyistä rakennuksen taloudellisen elinkaaren ajalta.

5.   Energiatehokkuustodistukseen sisältyvien suositusten on oltava teknisesti toteuttamiskelpoisia kyseessä olevassa rakennuksessa, ja niissä on esitettävä arvio energiansäästöistä käytöstä syntyvien kasvihuonekaasupäästöjen
  nollatasoon tai lähes nollatasoon pääsemiseksi
  . Niissä voidaan esittää arvio takaisinmaksuajoista tai kustannushyödyistä rakennuksen taloudellisen elinkaaren ajalta.

6.   Suosituksiin on sisällyttävä arviointi siitä, voidaanko lämmitys- tai ilmastointijärjestelmää mukauttaa toimimaan tehokkaammilla lämpötila-asetuksilla, esimerkiksi käyttämällä matalan lämpötilan lämmönsäteilijöitä vesikäyttöisissä lämmitysjärjestelmissä, mukaan lukien vaadittava lämpötehon ja lämpötila-/virtausvaatimusten suunnittelu.

6.   Suosituksiin on sisällyttävä arviointi siitä, voidaanko lämmitys- tai ilmastointijärjestelmää mukauttaa toimimaan tehokkaammilla lämpötila-asetuksilla, esimerkiksi käyttämällä matalan lämpötilan lämmönsäteilijöitä vesikäyttöisissä lämmitysjärjestelmissä, mukaan lukien vaadittava lämpötehon ja lämpötila-/virtausvaatimusten suunnittelu.

7.   Energiatehokkuustodistuksessa on ilmoitettava, mistä omistaja tai vuokralainen voi saada yksityiskohtaisempia tietoja, myös energiatehokkuustodistuksessa annettujen suositusten kustannustehokkuudesta. Kustannustehokkuuden arvioinnin on perustuttava tiettyihin vakioedellytyksiin, kuten energiansäästöjen ja perusteena olevien energianhintojen arviointiin sekä alustavaan kustannusennusteeseen. Lisäksi siinä on annettava tietoja suositusten
  toteuttamiseksi tarvittavista toimenpiteistä
  . Omistajalle tai vuokralaiselle voidaan antaa myös muita tietoja asiaan liittyvistä aiheista, kuten energiakatselmuksista taikka taloudellisista tai muista kannustimista sekä rahoitusmahdollisuuksista, tai neuvoja rakennuksen ilmastokestävyyden parantamisesta.

7.   Energiatehokkuustodistuksessa on ilmoitettava, mistä omistaja tai vuokralainen voi saada yksityiskohtaisempia tietoja, myös energiatehokkuustodistuksessa annettujen suositusten kustannustehokkuudesta. Kustannustehokkuuden arvioinnin on perustuttava tiettyihin vakioedellytyksiin, kuten energiansäästöjen ja perusteena olevien energianhintojen arviointiin sekä alustavaan kustannusennusteeseen. Lisäksi siinä on annettava tietoja suositusten
  toteuttamisesta
  . Omistajalle tai vuokralaiselle voidaan antaa myös muita tietoja asiaan liittyvistä aiheista, kuten energiakatselmuksista taikka taloudellisista tai muista kannustimista sekä rahoitusmahdollisuuksista, tai neuvoja rakennuksen ilmastokestävyyden parantamisesta.

8.   Rakennuksen osien sertifiointi voi perustua:

8.   Rakennuksen osien sertifiointi voi perustua:

| a) | koko rakennuksen yhteissertifiointiin; |
| --- | --- |

a)

koko rakennuksen yhteissertifiointiin;

| a) | koko rakennuksen yhteissertifiointiin; |
| --- | --- |

a)

koko rakennuksen yhteissertifiointiin;

| b) | jonkin toisen samaan rakennukseen kuuluvan ja sen osalta edustavan, samat energian kannalta merkitykselliset ominaisuudet omaavan rakennuksen osan arviointiin. |
| --- | --- |

b)

jonkin toisen samaan rakennukseen kuuluvan ja sen osalta edustavan, samat energian kannalta merkitykselliset ominaisuudet omaavan rakennuksen osan arviointiin.

| b) | jonkin toisen samaan rakennukseen kuuluvan ja sen osalta edustavan, samat energian kannalta merkitykselliset ominaisuudet omaavan rakennuksen osan arviointiin. |
| --- | --- |

b)

jonkin toisen samaan rakennukseen kuuluvan ja sen osalta edustavan, samat energian kannalta merkitykselliset ominaisuudet omaavan rakennuksen osan arviointiin.

9.   Omakotitalon sertifiointi voi perustua toisen vastaavan suunnittelultaan, kooltaan ja tosiasialliselta energiatehokkuuslaadultaan samankaltaisen rakennuksen arviointiin, jos energiatehokkuustodistuksen antava asiantuntija voi taata tällaisen vastaavuuden.

9.   Omakotitalon sertifiointi voi perustua toisen vastaavan suunnittelultaan, kooltaan ja tosiasialliselta energiatehokkuuslaadultaan samankaltaisen rakennuksen arviointiin, jos energiatehokkuustodistuksen antava asiantuntija voi taata tällaisen vastaavuuden.

10.   Energiatehokkuustodistus voi olla voimassa enintään viisi vuotta. Kuitenkin niiden rakennusten osalta, joiden energiatehokkuusluokka on 2 kohdan mukaisesti A, B tai C, energiatehokkuustodistus voi olla voimassa enintään kymmentä vuotta.

10.   Energiatehokkuustodistus voi olla voimassa enintään viisi vuotta. Kuitenkin niiden rakennusten osalta, joiden energiatehokkuusluokka on 2 kohdan mukaisesti A, B tai C, energiatehokkuustodistus voi olla voimassa enintään kymmentä vuotta.

11.   Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että energiatehokkuustodistuksen päivittämiseksi on käytettävissä yksinkertaistettuja menettelyjä, jos vain yksittäisiä elementtejä päivitetään (yksittäiset tai erilliset toimenpiteet). Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että energiatehokkuustodistuksen päivittämiseksi on käytettävissä yksinkertaistettuja menettelyjä, jos toteutetaan peruskorjauspassissa yksilöityjä toimenpiteitä.

11.   Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että energiatehokkuustodistuksen päivittämiseksi on käytettävissä yksinkertaistettuja menettelyjä, jos vain yksittäisiä elementtejä päivitetään (yksittäiset tai erilliset toimenpiteet). Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että energiatehokkuustodistuksen päivittämiseksi on käytettävissä yksinkertaistettuja menettelyjä, jos toteutetaan peruskorjauspassissa yksilöityjä toimenpiteitä.

Perustelu

Perustelu

Vähimmäisvaatimus on sovitettava yhteen ilmastoneutraaliuden kanssa hiililukkiutumisen välttämiseksi.

Muutosehdotus 51

Muutosehdotus 51

17 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että digitaalinen energiatehokkuustodistus annetaan: | 1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että digitaalinen energiatehokkuustodistus annetaan: |
| a) | rakennettaville, laajamittaisen korjauksen kohteena olleille, myytäville tai uudelle vuokralaiselle vuokrattaville rakennuksille tai rakennuksen osille
  ja myös silloin kun vuokrasopimus uusitaan
  ; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että digitaalinen energiatehokkuustodistus annetaan:

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että digitaalinen energiatehokkuustodistus annetaan:

a)

rakennettaville, laajamittaisen korjauksen kohteena olleille, myytäville tai uudelle vuokralaiselle vuokrattaville rakennuksille tai rakennuksen osille
  ja myös silloin kun vuokrasopimus uusitaan
  ;

ja myös silloin kun vuokrasopimus uusitaan

| a) | rakennettaville, laajamittaisen korjauksen kohteena olleille, myytäville tai uudelle vuokralaiselle vuokrattaville rakennuksille tai rakennuksen osille; |
| --- | --- |

a)

rakennettaville, laajamittaisen korjauksen kohteena olleille, myytäville tai uudelle vuokralaiselle vuokrattaville rakennuksille tai rakennuksen osille;

| b) | rakennuksille, jotka ovat julkisten elinten omistuksessa tai käytössä. |
| --- | --- |

b)

rakennuksille, jotka ovat julkisten elinten omistuksessa tai käytössä.

| b) | rakennuksille, jotka ovat julkisten elinten omistuksessa tai käytössä. |
| --- | --- |

b)

rakennuksille, jotka ovat julkisten elinten omistuksessa tai käytössä.

Energiatehokkuustodistuksen antamista koskevaa vaatimusta ei sovelleta, jos joko direktiivin 2010/31/EU tai tämän direktiivin mukaisesti kyseessä olevalle rakennukselle tai rakennuksen osalle annettu todistus on saatavilla ja voimassa.

Energiatehokkuustodistuksen antamista koskevaa vaatimusta ei sovelleta, jos joko direktiivin 2010/31/EU tai tämän direktiivin mukaisesti kyseessä olevalle rakennukselle tai rakennuksen osalle annettu todistus on saatavilla ja voimassa.

Perustelu

Perustelu

Joissakin jäsenvaltioissa sopimukset uusitaan ilman eri toimenpiteitä. Toimenpiteisiin ryhtyminen merkitsisi oikeudellisten kiistojen syntymistä.

Muutosehdotus 52

Muutosehdotus 52

17 artiklan 2 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltioiden on vaadittava, että rakennuksia tai rakennuksen osia rakennettaessa, myytäessä tai vuokrattaessa
  tai vuokrasopimuksia uusittaessa
  energiatehokkuustodistus näytetään mahdolliselle vuokralaiselle tai ostajalle ja annetaan ostajalle tai vuokralaiselle. | Jäsenvaltioiden on vaadittava, että rakennuksia tai rakennuksen osia rakennettaessa, myytäessä tai vuokrattaessa energiatehokkuustodistus näytetään mahdolliselle
  uudelle
  vuokralaiselle tai ostajalle ja annetaan ostajalle tai
  uudelle
  vuokralaiselle. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jäsenvaltioiden on vaadittava, että rakennuksia tai rakennuksen osia rakennettaessa, myytäessä tai vuokrattaessa
  tai vuokrasopimuksia uusittaessa
  energiatehokkuustodistus näytetään mahdolliselle vuokralaiselle tai ostajalle ja annetaan ostajalle tai vuokralaiselle.

tai vuokrasopimuksia uusittaessa

Jäsenvaltioiden on vaadittava, että rakennuksia tai rakennuksen osia rakennettaessa, myytäessä tai vuokrattaessa energiatehokkuustodistus näytetään mahdolliselle
  uudelle
  vuokralaiselle tai ostajalle ja annetaan ostajalle tai
  uudelle
  vuokralaiselle.

uudelle

uudelle

Perustelu

Perustelu

Joissakin jäsenvaltioissa sopimukset uusitaan ilman eri toimenpiteitä. Toimenpiteisiin ryhtyminen merkitsisi oikeudellisten kiistojen syntymistä.

Muutosehdotus 53

Muutosehdotus 53

19 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Rakennusten
  energiatehokkuus
  tietokannat 1. Kunkin jäsenvaltion on perustettava rakennusten energiatehokkuutta
  koskeva kansallinen tietokanta, johon
  voidaan kerätä tietoa rakennusten energiatehokkuudesta ja kansallisen rakennuskannan kokonaisenergiatehokkuudesta. Tietokantaan on voitava kerätä tietoja, jotka liittyvät asianomaisten rakennusten energiatehokkuustodistuksiin, tarkastuksiin, rakennuksen peruskorjauspassiin, älyratkaisuvalmiutta koskevaan indikaattoriin ja laskettuun tai mitattuun energiankulutukseen. | Rakennusten
  energiatehokkuutta ja päästöjä koskevat
  tietokannat 1. Kunkin jäsenvaltion on perustettava rakennusten energiatehokkuutta
  ja päästöjä koskevat alueellisesti jaotellut kansalliset tietokannat, joihin
  voidaan kerätä tietoa rakennusten energiatehokkuudesta ja kansallisen rakennuskannan kokonaisenergiatehokkuudesta
  ja -päästöistä
  . Tietokantaan on voitava kerätä tietoja, jotka liittyvät asianomaisten rakennusten energiatehokkuustodistuksiin, tarkastuksiin, rakennuksen peruskorjauspassiin, älyratkaisuvalmiutta koskevaan indikaattoriin ja laskettuun tai mitattuun energiankulutukseen. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Rakennusten
  energiatehokkuus
  tietokannat 1. Kunkin jäsenvaltion on perustettava rakennusten energiatehokkuutta
  koskeva kansallinen tietokanta, johon
  voidaan kerätä tietoa rakennusten energiatehokkuudesta ja kansallisen rakennuskannan kokonaisenergiatehokkuudesta. Tietokantaan on voitava kerätä tietoja, jotka liittyvät asianomaisten rakennusten energiatehokkuustodistuksiin, tarkastuksiin, rakennuksen peruskorjauspassiin, älyratkaisuvalmiutta koskevaan indikaattoriin ja laskettuun tai mitattuun energiankulutukseen.

energiatehokkuus

koskeva kansallinen tietokanta, johon

Rakennusten
  energiatehokkuutta ja päästöjä koskevat
  tietokannat 1. Kunkin jäsenvaltion on perustettava rakennusten energiatehokkuutta
  ja päästöjä koskevat alueellisesti jaotellut kansalliset tietokannat, joihin
  voidaan kerätä tietoa rakennusten energiatehokkuudesta ja kansallisen rakennuskannan kokonaisenergiatehokkuudesta
  ja -päästöistä
  . Tietokantaan on voitava kerätä tietoja, jotka liittyvät asianomaisten rakennusten energiatehokkuustodistuksiin, tarkastuksiin, rakennuksen peruskorjauspassiin, älyratkaisuvalmiutta koskevaan indikaattoriin ja laskettuun tai mitattuun energiankulutukseen.

energiatehokkuutta ja päästöjä koskevat

ja päästöjä koskevat alueellisesti jaotellut kansalliset tietokannat, joihin

ja -päästöistä

Perustelu

Perustelu

Rakennusten energiatehokkuutta ja päästöjä koskevien kansallisten tietokantojen perustaminen on tärkeää, mutta niissä on käytettävä alueellista jaottelua.

Muutosehdotus 54

Muutosehdotus 54

26 artiklan 3 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tämän direktiivin täytäntöönpanosta vastaaville henkilöille tarjotaan ohjausta ja koulutusta. Tällaisessa ohjauksessa ja koulutuksessa on erityisesti korostettava energiatehokkuuden parantamisen merkitystä, ja niiden avulla on pystyttävä harkitsemaan energiatehokkuuden parannusten, kasvihuonekaasujen
  vähentämisen
  , uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön sekä kaukolämmityksen ja -jäähdytyksen käytön optimaalista yhdistelmää kaavoitettaessa, suunniteltaessa, rakennettaessa ja kunnostettaessa teollisuus- tai asuinalueita. Tällaisessa ohjauksessa ja koulutuksessa voidaan käsitellä myös rakenteellisia parannuksia, ilmastonmuutokseen sopeutumista, paloturvallisuutta, voimakkaaseen seismiseen toimintaan liittyviä riskejä, vaarallisten aineiden, kuten asbestin, poistamista, ilman epäpuhtauspäästöjä (mukaan lukien pienhiukkaset) ja esteettömyyttä vammaisten henkilöiden kannalta. | Jäsenvaltioiden on varmistettava, että
  alue- ja paikallisviranomaisille sekä
  tämän direktiivin täytäntöönpanosta vastaaville henkilöille tarjotaan ohjausta ja koulutusta. Tällaisessa ohjauksessa ja koulutuksessa on erityisesti korostettava
  energian ja materiaalien kysynnän vähentämisen ja
  energiatehokkuuden parantamisen merkitystä
  sen varmistamiseksi, että rakennukset täyttävät päästöjen nollatasoa tai lähes nollatasoa koskevat vaatimukset koko elinkaarensa ajan
  , ja niiden avulla on pystyttävä harkitsemaan
  energian ja materiaalien kysynnän vähentämisen,
  energiatehokkuuden parannusten, kasvihuonekaasujen
  nollapäästöjen
  , uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön sekä kaukolämmityksen ja -jäähdytyksen käytön optimaalista yhdistelmää kaavoitettaessa, suunniteltaessa, rakennettaessa ja kunnostettaessa teollisuus- tai asuinalueita. Tällaisessa ohjauksessa ja koulutuksessa
  olisi katettava myös maankäyttöön ja kaupunkisuunnitteluun liittyvät toimintapolitiikat ja
  voidaan käsitellä myös rakenteellisia parannuksia, ilmastonmuutokseen sopeutumista, paloturvallisuutta, voimakkaaseen seismiseen toimintaan liittyviä riskejä, vaarallisten aineiden, kuten asbestin, poistamista, ilman epäpuhtauspäästöjä (mukaan lukien pienhiukkaset) ja esteettömyyttä vammaisten henkilöiden kannalta. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tämän direktiivin täytäntöönpanosta vastaaville henkilöille tarjotaan ohjausta ja koulutusta. Tällaisessa ohjauksessa ja koulutuksessa on erityisesti korostettava energiatehokkuuden parantamisen merkitystä, ja niiden avulla on pystyttävä harkitsemaan energiatehokkuuden parannusten, kasvihuonekaasujen
  vähentämisen
  , uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön sekä kaukolämmityksen ja -jäähdytyksen käytön optimaalista yhdistelmää kaavoitettaessa, suunniteltaessa, rakennettaessa ja kunnostettaessa teollisuus- tai asuinalueita. Tällaisessa ohjauksessa ja koulutuksessa voidaan käsitellä myös rakenteellisia parannuksia, ilmastonmuutokseen sopeutumista, paloturvallisuutta, voimakkaaseen seismiseen toimintaan liittyviä riskejä, vaarallisten aineiden, kuten asbestin, poistamista, ilman epäpuhtauspäästöjä (mukaan lukien pienhiukkaset) ja esteettömyyttä vammaisten henkilöiden kannalta.

vähentämisen

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että
  alue- ja paikallisviranomaisille sekä
  tämän direktiivin täytäntöönpanosta vastaaville henkilöille tarjotaan ohjausta ja koulutusta. Tällaisessa ohjauksessa ja koulutuksessa on erityisesti korostettava
  energian ja materiaalien kysynnän vähentämisen ja
  energiatehokkuuden parantamisen merkitystä
  sen varmistamiseksi, että rakennukset täyttävät päästöjen nollatasoa tai lähes nollatasoa koskevat vaatimukset koko elinkaarensa ajan
  , ja niiden avulla on pystyttävä harkitsemaan
  energian ja materiaalien kysynnän vähentämisen,
  energiatehokkuuden parannusten, kasvihuonekaasujen
  nollapäästöjen
  , uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön sekä kaukolämmityksen ja -jäähdytyksen käytön optimaalista yhdistelmää kaavoitettaessa, suunniteltaessa, rakennettaessa ja kunnostettaessa teollisuus- tai asuinalueita. Tällaisessa ohjauksessa ja koulutuksessa
  olisi katettava myös maankäyttöön ja kaupunkisuunnitteluun liittyvät toimintapolitiikat ja
  voidaan käsitellä myös rakenteellisia parannuksia, ilmastonmuutokseen sopeutumista, paloturvallisuutta, voimakkaaseen seismiseen toimintaan liittyviä riskejä, vaarallisten aineiden, kuten asbestin, poistamista, ilman epäpuhtauspäästöjä (mukaan lukien pienhiukkaset) ja esteettömyyttä vammaisten henkilöiden kannalta.

alue- ja paikallisviranomaisille sekä

energian ja materiaalien kysynnän vähentämisen ja

sen varmistamiseksi, että rakennukset täyttävät päästöjen nollatasoa tai lähes nollatasoa koskevat vaatimukset koko elinkaarensa ajan

energian ja materiaalien kysynnän vähentämisen,

nollapäästöjen

olisi katettava myös maankäyttöön ja kaupunkisuunnitteluun liittyvät toimintapolitiikat ja

Perustelu

Perustelu

Itsestään selvä.

Muutosehdotus 55

Muutosehdotus 55

Liite III

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Uuden päästöttömän rakennuksen primäärienergian vuotuisen kokonaiskäytön on oltava
  jäljempänä olevassa taulukossa esitettyjen enimmäisarvojen
  mukainen. [– –] Uuden tai peruskorjatun päästöttömän rakennuksen vuotuinen primäärienergian kokonaiskäyttö on katettava vuotuisena nettokulutuksena laskien kokonaan – uusiutuvista lähteistä peräisin olevalla energialla, joka on tuotettu paikan päällä ja joka täyttää direktiivin (EU) 2018/2001 [uusiutuvia energialähteitä koskeva muutettu direktiivi] 7 artiklan vaatimukset, – uusiutuvalla energialla, joka on peräisin direktiivin (EU) 2018/2001 [muutettu uusiutuvia energialähteitä koskeva direktiivi] 22 artiklassa tarkoitetulta uusiutuvan energian yhteisöltä, tai – uusiutuvalla energialla ja hukkalämmöllä, joka on peräisin tehokkaasta kaukolämmitys- ja kaukojäähdytysjärjestelmästä direktiivin (EU) .../... [uudelleenlaadittu energiatehokkuusdirektiivi] 24 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Päästöttömästä rakennuksesta ei saa aiheutua fossiilisten polttoaineiden hiilidioksidipäästöjä paikan päällä. Ainoastaan jos ensimmäisen kohdan vaatimuksia ei ole teknisesti mahdollista täyttää rakennuksen luonteen vuoksi tai uusiutuvan energian yhteisöjen tai vaatimukset täyttävien kaukolämmitys- ja kaukojäähdytysjärjestelmien puuttumisen vuoksi, primäärienergian vuotuinen kokonaiskulutus voidaan kattaa myös verkosta saatavalla energialla, joka täyttää kansallisella tasolla vahvistetut perusteet. | Uuden päästöttömän rakennuksen primäärienergian vuotuisen kokonaiskäytön on oltava
  4–6 artikloissa esitetyn menetelmän
  mukainen.
  Tätä olisi kehitettävä ja täydennettävä kasvihuonekaasupäästöjä koskevalla vaatimuksella, jotta voidaan varmistaa EU:n ilmastoneutraaliustavoitteen noudattaminen.
  [– –] Uuden tai peruskorjatun päästöttömän rakennuksen vuotuinen primäärienergian kokonaiskäyttö on katettava vuotuisena nettokulutuksena laskien kokonaan – uusiutuvista lähteistä
  tai jätteistä
  peräisin olevalla energialla, joka on tuotettu paikan päällä
  tai toimitettu verkosta
  ja joka täyttää direktiivin (EU) 2018/2001 [uusiutuvia energialähteitä koskeva muutettu direktiivi] 7 artiklan vaatimukset, – uusiutuvalla energialla, joka on peräisin direktiivin (EU) 2018/2001 [muutettu uusiutuvia energialähteitä koskeva direktiivi] 22 artiklassa tarkoitetulta uusiutuvan energian yhteisöltä, tai – uusiutuvalla energialla ja hukkalämmöllä, joka on peräisin tehokkaasta kaukolämmitys- ja kaukojäähdytysjärjestelmästä direktiivin (EU) .../... [uudelleenlaadittu energiatehokkuusdirektiivi] 24 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Päästöttömästä rakennuksesta ei saa aiheutua fossiilisten polttoaineiden hiilidioksidipäästöjä paikan päällä. Ainoastaan jos ensimmäisen kohdan vaatimuksia ei ole teknisesti mahdollista täyttää rakennuksen luonteen vuoksi tai uusiutuvan energian yhteisöjen tai vaatimukset täyttävien kaukolämmitys- ja kaukojäähdytysjärjestelmien puuttumisen vuoksi, primäärienergian vuotuinen kokonaiskulutus voidaan kattaa myös verkosta saatavalla energialla, joka täyttää kansallisella tasolla vahvistetut perusteet. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Uuden päästöttömän rakennuksen primäärienergian vuotuisen kokonaiskäytön on oltava
  jäljempänä olevassa taulukossa esitettyjen enimmäisarvojen
  mukainen. [– –] Uuden tai peruskorjatun päästöttömän rakennuksen vuotuinen primäärienergian kokonaiskäyttö on katettava vuotuisena nettokulutuksena laskien kokonaan – uusiutuvista lähteistä peräisin olevalla energialla, joka on tuotettu paikan päällä ja joka täyttää direktiivin (EU) 2018/2001 [uusiutuvia energialähteitä koskeva muutettu direktiivi] 7 artiklan vaatimukset, – uusiutuvalla energialla, joka on peräisin direktiivin (EU) 2018/2001 [muutettu uusiutuvia energialähteitä koskeva direktiivi] 22 artiklassa tarkoitetulta uusiutuvan energian yhteisöltä, tai – uusiutuvalla energialla ja hukkalämmöllä, joka on peräisin tehokkaasta kaukolämmitys- ja kaukojäähdytysjärjestelmästä direktiivin (EU) .../... [uudelleenlaadittu energiatehokkuusdirektiivi] 24 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Päästöttömästä rakennuksesta ei saa aiheutua fossiilisten polttoaineiden hiilidioksidipäästöjä paikan päällä. Ainoastaan jos ensimmäisen kohdan vaatimuksia ei ole teknisesti mahdollista täyttää rakennuksen luonteen vuoksi tai uusiutuvan energian yhteisöjen tai vaatimukset täyttävien kaukolämmitys- ja kaukojäähdytysjärjestelmien puuttumisen vuoksi, primäärienergian vuotuinen kokonaiskulutus voidaan kattaa myös verkosta saatavalla energialla, joka täyttää kansallisella tasolla vahvistetut perusteet.

jäljempänä olevassa taulukossa esitettyjen enimmäisarvojen

Uuden päästöttömän rakennuksen primäärienergian vuotuisen kokonaiskäytön on oltava
  4–6 artikloissa esitetyn menetelmän
  mukainen.
  Tätä olisi kehitettävä ja täydennettävä kasvihuonekaasupäästöjä koskevalla vaatimuksella, jotta voidaan varmistaa EU:n ilmastoneutraaliustavoitteen noudattaminen.
  [– –] Uuden tai peruskorjatun päästöttömän rakennuksen vuotuinen primäärienergian kokonaiskäyttö on katettava vuotuisena nettokulutuksena laskien kokonaan – uusiutuvista lähteistä
  tai jätteistä
  peräisin olevalla energialla, joka on tuotettu paikan päällä
  tai toimitettu verkosta
  ja joka täyttää direktiivin (EU) 2018/2001 [uusiutuvia energialähteitä koskeva muutettu direktiivi] 7 artiklan vaatimukset, – uusiutuvalla energialla, joka on peräisin direktiivin (EU) 2018/2001 [muutettu uusiutuvia energialähteitä koskeva direktiivi] 22 artiklassa tarkoitetulta uusiutuvan energian yhteisöltä, tai – uusiutuvalla energialla ja hukkalämmöllä, joka on peräisin tehokkaasta kaukolämmitys- ja kaukojäähdytysjärjestelmästä direktiivin (EU) .../... [uudelleenlaadittu energiatehokkuusdirektiivi] 24 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Päästöttömästä rakennuksesta ei saa aiheutua fossiilisten polttoaineiden hiilidioksidipäästöjä paikan päällä. Ainoastaan jos ensimmäisen kohdan vaatimuksia ei ole teknisesti mahdollista täyttää rakennuksen luonteen vuoksi tai uusiutuvan energian yhteisöjen tai vaatimukset täyttävien kaukolämmitys- ja kaukojäähdytysjärjestelmien puuttumisen vuoksi, primäärienergian vuotuinen kokonaiskulutus voidaan kattaa myös verkosta saatavalla energialla, joka täyttää kansallisella tasolla vahvistetut perusteet.

4–6 artikloissa esitetyn menetelmän

Tätä olisi kehitettävä ja täydennettävä kasvihuonekaasupäästöjä koskevalla vaatimuksella, jotta voidaan varmistaa EU:n ilmastoneutraaliustavoitteen noudattaminen.

tai jätteistä

tai toimitettu verkosta

Perustelu

Perustelu

Itsestään selvä.

II.   POLIITTISET SUOSITUKSET

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | korostaa, että rakennusten energiatehokkuutta koskevan direktiivin tarkistaminen on yksi 55-valmiuspaketin kulmakivistä ja erittäin tärkeää perusparannusaallon täytäntöönpanon kannalta. Sen vuoksi on ratkaisevan tärkeää varmistaa, että tässä tarkistuksessa asetetaan oikea tavoitetaso ja otetaan käyttöön riittävät tukimekanismit, jotta EU:n rakennuskannan ilmastoneutraalius voidaan saavuttaa vuoteen 2050 mennessä. |
| --- | --- |

1.

korostaa, että rakennusten energiatehokkuutta koskevan direktiivin tarkistaminen on yksi 55-valmiuspaketin kulmakivistä ja erittäin tärkeää perusparannusaallon täytäntöönpanon kannalta. Sen vuoksi on ratkaisevan tärkeää varmistaa, että tässä tarkistuksessa asetetaan oikea tavoitetaso ja otetaan käyttöön riittävät tukimekanismit, jotta EU:n rakennuskannan ilmastoneutraalius voidaan saavuttaa vuoteen 2050 mennessä.

| 2. | pitää myönteisenä, että ehdotuksessa viitataan mukauttamistoimiin. Komitea katsoo kuitenkin, että mukauttaminen olisi otettava vahvemmin huomioon ehdotuksessa ja sen olisi oltava osa peruskorjauspassia. |
| --- | --- |

2.

pitää myönteisenä, että ehdotuksessa viitataan mukauttamistoimiin. Komitea katsoo kuitenkin, että mukauttaminen olisi otettava vahvemmin huomioon ehdotuksessa ja sen olisi oltava osa peruskorjauspassia.

| 3. | suhtautuu myönteisesti ehdotukseen sisältyvään viittaukseen kiertotalouden toimintamalliin ja korostaa, että tekstissä on viitattava järjestelmällisesti kiertotalouteen ja myös otettava huomioon tuotesidonnainen hiilijalanjälki. |
| --- | --- |

3.

suhtautuu myönteisesti ehdotukseen sisältyvään viittaukseen kiertotalouden toimintamalliin ja korostaa, että tekstissä on viitattava järjestelmällisesti kiertotalouteen ja myös otettava huomioon tuotesidonnainen hiilijalanjälki.

| 4. | katsoo, että ilmastosiirtymään ja energiavarmuuteen liittyvien edessä olevien haasteiden laajuus edellyttää kunnianhimoisempaa lähestymistapaa energiakäänteeseen, kuten REPowerEU-suunnitelmassa selvästi todetaan. Siihen tulisi sisältyä tekninen tuki, työntekijöiden koulutus ja osaamisen kehittäminen sekä paikallis- ja alueviranomaisten valmiuksien vahvistaminen. Komitea katsookin, että ”energian riittävyyden” käsitteen olisi oltava keskeisessä asemassa ehdotuksessa ja se olisi sisällytettävä peruskorjauspassiin. |
| --- | --- |

4.

katsoo, että ilmastosiirtymään ja energiavarmuuteen liittyvien edessä olevien haasteiden laajuus edellyttää kunnianhimoisempaa lähestymistapaa energiakäänteeseen, kuten REPowerEU-suunnitelmassa selvästi todetaan. Siihen tulisi sisältyä tekninen tuki, työntekijöiden koulutus ja osaamisen kehittäminen sekä paikallis- ja alueviranomaisten valmiuksien vahvistaminen. Komitea katsookin, että ”energian riittävyyden” käsitteen olisi oltava keskeisessä asemassa ehdotuksessa ja se olisi sisällytettävä peruskorjauspassiin.

| 5. | korostaa, että rakennusten laajamittainen peruskorjaaminen tarjoaa mahdollisuuden torjua energiaköyhyyttä ja tehdä heikossa asemassa olevien kotitalouksien ja yritysten rakennuksista energiapositiivisia. Komitea kehottaa tätä varten laatimaan kattavan energiaköyhyyttä koskevan toimintapolitiikan, jotta rakennusten perusparannusaalto ei pahentaisi energiaköyhyyteen liittyviä ongelmia EU:ssa. Tästä syystä komitea kehottaa komissiota laatimaan myös kattavan strategian energiaköyhyyden poistamiseksi ja on valmis tekemään yhteistyötä äskettäin perustetun energiaköyhyyttä ja haavoittuvassa asemassa olevia kuluttajia koskevia kysymyksiä käsittelevän koordinointiryhmän kanssa sellaisen strategian laatimiseksi, joka soveltuu pantavaksi täytäntöön paikallis- ja aluetasolla. Tähän on sisällyttävä myös ratkaisuja välttämättömien ilmastotoimenpiteiden rahoituskeinojen tarjoamiseksi ikääntyneille ihmisille, ja siinä yhteydessä tulee kiireellisesti ottaa huomioon oma koti ikääntyneiden vanhuudenturvana. |
| --- | --- |

5.

korostaa, että rakennusten laajamittainen peruskorjaaminen tarjoaa mahdollisuuden torjua energiaköyhyyttä ja tehdä heikossa asemassa olevien kotitalouksien ja yritysten rakennuksista energiapositiivisia. Komitea kehottaa tätä varten laatimaan kattavan energiaköyhyyttä koskevan toimintapolitiikan, jotta rakennusten perusparannusaalto ei pahentaisi energiaköyhyyteen liittyviä ongelmia EU:ssa. Tästä syystä komitea kehottaa komissiota laatimaan myös kattavan strategian energiaköyhyyden poistamiseksi ja on valmis tekemään yhteistyötä äskettäin perustetun energiaköyhyyttä ja haavoittuvassa asemassa olevia kuluttajia koskevia kysymyksiä käsittelevän koordinointiryhmän kanssa sellaisen strategian laatimiseksi, joka soveltuu pantavaksi täytäntöön paikallis- ja aluetasolla. Tähän on sisällyttävä myös ratkaisuja välttämättömien ilmastotoimenpiteiden rahoituskeinojen tarjoamiseksi ikääntyneille ihmisille, ja siinä yhteydessä tulee kiireellisesti ottaa huomioon oma koti ikääntyneiden vanhuudenturvana.

| 6. | katsoo, että kokonaan tai lähes päästöttömän rakennuksen määritelmään olisi sisällytettävä elinkaariajattelu, jotta voidaan edistää tavoitetta saavuttaa ilmastoneutraali rakennuskanta vuoteen 2050 mennessä. Tässä olisi noudatettava teknologianeutraaliutta ja energiajärjestelmiä koskevaa kokonaisvaltaista näkemystä, jotta voidaan ottaa huomioon erilaiset paikalliset, alueelliset ja jäsenvaltiotason olosuhteet. Määritelmässä olisi hyväksyttävä myös sähkö- ja kaasuverkoista saatava energia, kunhan se on tuotettu uusiutuvista energialähteistä ja talteen otetusta jätteestä. Sen olisi oltava yhdenmukainen energiatehokkuutta ja uusiutuvaa energiaa koskevissa direktiiveissä esitettyjen koko energiajärjestelmän hiilestä irtautumisen kehityspolkujen kanssa, sen sijaan että se supistetaan vain rakennuskohtaiseksi kysymykseksi. |
| --- | --- |

6.

katsoo, että kokonaan tai lähes päästöttömän rakennuksen määritelmään olisi sisällytettävä elinkaariajattelu, jotta voidaan edistää tavoitetta saavuttaa ilmastoneutraali rakennuskanta vuoteen 2050 mennessä. Tässä olisi noudatettava teknologianeutraaliutta ja energiajärjestelmiä koskevaa kokonaisvaltaista näkemystä, jotta voidaan ottaa huomioon erilaiset paikalliset, alueelliset ja jäsenvaltiotason olosuhteet. Määritelmässä olisi hyväksyttävä myös sähkö- ja kaasuverkoista saatava energia, kunhan se on tuotettu uusiutuvista energialähteistä ja talteen otetusta jätteestä. Sen olisi oltava yhdenmukainen energiatehokkuutta ja uusiutuvaa energiaa koskevissa direktiiveissä esitettyjen koko energiajärjestelmän hiilestä irtautumisen kehityspolkujen kanssa, sen sijaan että se supistetaan vain rakennuskohtaiseksi kysymykseksi.

| 7. | katsoo, että jos energiatehokkuutta koskevat vähimmäisvaatimukset eivät ole riittävän kunnianhimoisia, niiden soveltaminen voisi johtaa hiililukkiutumiseen, joka alentaisi rakennusten perusparannusaallon tavoitetasoa ja tekisi siitä periaatteessa soveltumattoman vuosille 2030 ja 2050 asetettujen tavoitteiden osalta. Nämä tavoitteet ovat ratkaisevan tärkeitä ilmastosiirtymän kannalta mutta myös energiavarmuuden parantamiseksi. Vähimmäisvaatimuksiin olisi sisällytettävä myös rakentamista ja uusiutuvan energian toimittamista koskevia elinkaarenaikaisia kasvihuonekaasuvaatimuksia. Komitea korostaa, että vähimmäisvaatimukset ovat tehokkaita vain, jos niiden avulla onnistutaan pitämään tavoitetaso korkeana ja niitä tuetaan toimenpiteillä, joiden avulla poistetaan perusparannustoimia tähän asti vaikeuttaneita esteitä, ja jos niiden käyttöönottoon on tarjolla tarvittavaa rahoitusta ja teknistä tukea. |
| --- | --- |

7.

katsoo, että jos energiatehokkuutta koskevat vähimmäisvaatimukset eivät ole riittävän kunnianhimoisia, niiden soveltaminen voisi johtaa hiililukkiutumiseen, joka alentaisi rakennusten perusparannusaallon tavoitetasoa ja tekisi siitä periaatteessa soveltumattoman vuosille 2030 ja 2050 asetettujen tavoitteiden osalta. Nämä tavoitteet ovat ratkaisevan tärkeitä ilmastosiirtymän kannalta mutta myös energiavarmuuden parantamiseksi. Vähimmäisvaatimuksiin olisi sisällytettävä myös rakentamista ja uusiutuvan energian toimittamista koskevia elinkaarenaikaisia kasvihuonekaasuvaatimuksia. Komitea korostaa, että vähimmäisvaatimukset ovat tehokkaita vain, jos niiden avulla onnistutaan pitämään tavoitetaso korkeana ja niitä tuetaan toimenpiteillä, joiden avulla poistetaan perusparannustoimia tähän asti vaikeuttaneita esteitä, ja jos niiden käyttöönottoon on tarjolla tarvittavaa rahoitusta ja teknistä tukea.

| 8. | tunnustaa tarpeen kohdistaa toimet energiatehokkuudeltaan heikoimpiin rakennuksiin ja rakennuksiin, joissa on hyvät mahdollisuudet energiasäästöihin. Komitea korostaa ammattitaitoisen työvoiman ja yrittäjien tarvetta ja myöntää, että rakennusten arvoon ja kiinteistömarkkinoihin kohdistuu vaikutus, joka ei saisi johtaa vuokralaisille aiheutuviin lisäkustannuksiin. Komitea peräänkuuluttaakin jäsenvaltioille oikeudellista mahdollisuutta pyytää asetettujen määräaikojen pidennystä, jos se on poikkeuksellisten olosuhteiden vuoksi perusteltua. |
| --- | --- |

8.

tunnustaa tarpeen kohdistaa toimet energiatehokkuudeltaan heikoimpiin rakennuksiin ja rakennuksiin, joissa on hyvät mahdollisuudet energiasäästöihin. Komitea korostaa ammattitaitoisen työvoiman ja yrittäjien tarvetta ja myöntää, että rakennusten arvoon ja kiinteistömarkkinoihin kohdistuu vaikutus, joka ei saisi johtaa vuokralaisille aiheutuviin lisäkustannuksiin. Komitea peräänkuuluttaakin jäsenvaltioille oikeudellista mahdollisuutta pyytää asetettujen määräaikojen pidennystä, jos se on poikkeuksellisten olosuhteiden vuoksi perusteltua.

| 9. | huomauttaa, että olemassa olevien rakennusten ”laajamittaisia korjauksia” tehdään rakennuksen koosta riippumatta 25 vuoden välein asuinrakennuksissa ja 15 vuoden välein muissa kuin asuinrakennuksissa. Komitea katsookin, että vaiheittaisten perusparannusten menetelmä voisi olla esteenä rakennusten perusparannusaallon tavoitteiden saavuttamiselle ja johtaa rakennusten peruskorjauksia koskeviin epätaloudellisiin toimintatapoihin. Rakennusten peruskorjaukset olisi toteutettava järjestelmällisen ja yhdennetyn lähestymistavan pohjalta sen sijaan, että turvaudutaan joukkoon erillisiä toimia. Komitea kehottaa tässä yhteydessä komissiota ja jäsenvaltioita antamaan ohjeita historiallisten rakennusten energiatehokkuuden parantamisesta ja hyödyntämään myös eurooppalainen Bauhaus -aloitteen puitteissa tehtyä työtä. Näiden rakennusten peruskorjausta olisi tuettava kohdennetuilla rahoitusjärjestelyillä, ja aikataulun tulisi olla riittävän joustava. |
| --- | --- |

9.

huomauttaa, että olemassa olevien rakennusten ”laajamittaisia korjauksia” tehdään rakennuksen koosta riippumatta 25 vuoden välein asuinrakennuksissa ja 15 vuoden välein muissa kuin asuinrakennuksissa. Komitea katsookin, että vaiheittaisten perusparannusten menetelmä voisi olla esteenä rakennusten perusparannusaallon tavoitteiden saavuttamiselle ja johtaa rakennusten peruskorjauksia koskeviin epätaloudellisiin toimintatapoihin. Rakennusten peruskorjaukset olisi toteutettava järjestelmällisen ja yhdennetyn lähestymistavan pohjalta sen sijaan, että turvaudutaan joukkoon erillisiä toimia. Komitea kehottaa tässä yhteydessä komissiota ja jäsenvaltioita antamaan ohjeita historiallisten rakennusten energiatehokkuuden parantamisesta ja hyödyntämään myös eurooppalainen Bauhaus -aloitteen puitteissa tehtyä työtä. Näiden rakennusten peruskorjausta olisi tuettava kohdennetuilla rahoitusjärjestelyillä, ja aikataulun tulisi olla riittävän joustava.

| 10. | korostaa, että siirtyminen järjestelmälliseen kiertotalouteen perustuvaan lähestymistapaan rakennusten peruskorjauksessa edellyttää merkittäviä toimia uudelleenkoulutuksen ja paikallisen osaamisen tukemisen osalta sekä julkisella että yksityisellä sektorilla. |
| --- | --- |

10.

korostaa, että siirtyminen järjestelmälliseen kiertotalouteen perustuvaan lähestymistapaan rakennusten peruskorjauksessa edellyttää merkittäviä toimia uudelleenkoulutuksen ja paikallisen osaamisen tukemisen osalta sekä julkisella että yksityisellä sektorilla.

| 11. | katsoo, että julkisilla hankinnoilla tulisi olla merkittävä rooli rakennusten peruskorjaukseen sovellettavan kunnianhimoisen lähestymistavan valtavirtaistamisessa. Komitea korostaakin, että kaikissa viranomaisten teettämissä peruskorjauksissa olisi saatava tueksi jäsenvaltioiden ja EU:n ohjeistusta ja mahdollisuuksien mukaan noudatettava ympäristöä säästäviä ja kiertotaloutta tukevia julkisia hankintoja koskevia kriteerejä. |
| --- | --- |

11.

katsoo, että julkisilla hankinnoilla tulisi olla merkittävä rooli rakennusten peruskorjaukseen sovellettavan kunnianhimoisen lähestymistavan valtavirtaistamisessa. Komitea korostaakin, että kaikissa viranomaisten teettämissä peruskorjauksissa olisi saatava tueksi jäsenvaltioiden ja EU:n ohjeistusta ja mahdollisuuksien mukaan noudatettava ympäristöä säästäviä ja kiertotaloutta tukevia julkisia hankintoja koskevia kriteerejä.

| 12. | painottaa, että rakennuskannan energiatehokkuutta ei voida saavuttaa keskittymällä vain yksittäisiin rakennuksiin ja että kaupunki- ja aluesuunnittelulla on tuettava yksittäisiä toimia soveltamalla järjestelmällistä kaupunkipiireihin perustuvaa lähestymistapaa kaupunkien energiatehokkuuteen. |
| --- | --- |

12.

painottaa, että rakennuskannan energiatehokkuutta ei voida saavuttaa keskittymällä vain yksittäisiin rakennuksiin ja että kaupunki- ja aluesuunnittelulla on tuettava yksittäisiä toimia soveltamalla järjestelmällistä kaupunkipiireihin perustuvaa lähestymistapaa kaupunkien energiatehokkuuteen.

| 13. | muistuttaa, että rakennusten perusparannusaallon tavoitteita ei voida saavuttaa ilman merkittäviä ja kohdennettuja resursseja sekä rahoituspuitteiden että valmiuksien kehittämisen ja teknisen tuen osalta. Komitea tähdentää, että rakennusten energiatehokkuutta koskeva direktiivi tarjoaa tilaisuuden valtavirtaistaa keskitettyjen palvelupisteiden käyttö ensisijaisena välineenä direktiivin täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

13.

muistuttaa, että rakennusten perusparannusaallon tavoitteita ei voida saavuttaa ilman merkittäviä ja kohdennettuja resursseja sekä rahoituspuitteiden että valmiuksien kehittämisen ja teknisen tuen osalta. Komitea tähdentää, että rakennusten energiatehokkuutta koskeva direktiivi tarjoaa tilaisuuden valtavirtaistaa keskitettyjen palvelupisteiden käyttö ensisijaisena välineenä direktiivin täytäntöönpanossa.

| 14. | katsoo, että maaseutualueilla ja yleisemmin alueilla, missä on paljon omakotitaloja ja kerrostaloja, on erilaiset edellytykset ja että ne vaativat toisenlaisia ratkaisuja kuin taajama-alueet. Myös tämä näkökohta täytyy ottaa direktiivissä huomioon. |
| --- | --- |

14.

katsoo, että maaseutualueilla ja yleisemmin alueilla, missä on paljon omakotitaloja ja kerrostaloja, on erilaiset edellytykset ja että ne vaativat toisenlaisia ratkaisuja kuin taajama-alueet. Myös tämä näkökohta täytyy ottaa direktiivissä huomioon.

| 15. | huomauttaa, että historiallisilla rakennuksilla on merkittävä kulttuurinen ja symbolinen arvo EU:n kaupungeissa. Komitea katsoo, että niiden arkkitehtoninen arvo on säilytettävä ja että on löydettävä ratkaisuja sen varmistamiseksi, että nämä rakennukset täyttävät myös julkisten rakennusten esimerkillisen roolin. Komitea kehottaa tässä yhteydessä komissiota ja jäsenvaltioita antamaan ohjeita historiallisten rakennusten energiatehokkuuden parantamisesta ja luomaan tätä tarkoitusta varten erityisiä rahoitusjärjestelyjä. |
| --- | --- |

15.

huomauttaa, että historiallisilla rakennuksilla on merkittävä kulttuurinen ja symbolinen arvo EU:n kaupungeissa. Komitea katsoo, että niiden arkkitehtoninen arvo on säilytettävä ja että on löydettävä ratkaisuja sen varmistamiseksi, että nämä rakennukset täyttävät myös julkisten rakennusten esimerkillisen roolin. Komitea kehottaa tässä yhteydessä komissiota ja jäsenvaltioita antamaan ohjeita historiallisten rakennusten energiatehokkuuden parantamisesta ja luomaan tätä tarkoitusta varten erityisiä rahoitusjärjestelyjä.

Bryssel 30. kesäkuuta 2022.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2016/2284, annettu 14 päivänä joulukuuta 2016, tiettyjen ilman epäpuhtauksien kansallisten päästöjen vähentämisestä, direktiivin 2003/35/EY muuttamisesta sekä direktiivin 2001/81/EY kumoamisesta (EUVL L 344, 17.12.2016, s. 1).

1

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2016/2284, annettu 14 päivänä joulukuuta 2016, tiettyjen ilman epäpuhtauksien kansallisten päästöjen vähentämisestä, direktiivin 2003/35/EY muuttamisesta sekä direktiivin 2001/81/EY kumoamisesta (EUVL L 344, 17.12.2016, s. 1).

1

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/148/EY, annettu 30 päivänä marraskuuta 2009, työntekijöiden suojelemisesta vaaroilta, jotka liittyvät asbestialtistukseen työssä (EUVL L 330, 16.12.2009, s. 28).

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2016/2284, annettu 14 päivänä joulukuuta 2016, tiettyjen ilman epäpuhtauksien kansallisten päästöjen vähentämisestä, direktiivin 2003/35/EY muuttamisesta sekä direktiivin 2001/81/EY kumoamisesta (EUVL L 344, 17.12.2016, s. 1).

2

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/148/EY, annettu 30 päivänä marraskuuta 2009, työntekijöiden suojelemisesta vaaroilta, jotka liittyvät asbestialtistukseen työssä (EUVL L 330, 16.12.2009, s. 28).

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2016/2284, annettu 14 päivänä joulukuuta 2016, tiettyjen ilman epäpuhtauksien kansallisten päästöjen vähentämisestä, direktiivin 2003/35/EY muuttamisesta sekä direktiivin 2001/81/EY kumoamisesta (EUVL L 344, 17.12.2016, s. 1).

2

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1058, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan aluekehitysrahastosta ja koheesiorahastosta (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 60).

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/2115, annettu 2 päivänä joulukuuta 2021, jäsenvaltioiden yhteisen maatalouspolitiikan nojalla laatimien, Euroopan maatalouden tukirahastosta (maataloustukirahasto) ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta (maaseuturahasto) rahoitettavien strategiasuunnitelmien (YMP:n strategiasuunnitelmat) tukea koskevista säännöistä sekä asetusten (EU) N:o 1305/2013 ja (EU) N:o 1307/2013 kumoamisesta (EUVL L 435, 6.12.2021, s. 1).

2

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1058, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan aluekehitysrahastosta ja koheesiorahastosta (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 60).

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/2115, annettu 2 päivänä joulukuuta 2021, jäsenvaltioiden yhteisen maatalouspolitiikan nojalla laatimien, Euroopan maatalouden tukirahastosta (maataloustukirahasto) ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta (maaseuturahasto) rahoitettavien strategiasuunnitelmien (YMP:n strategiasuunnitelmat) tukea koskevista säännöistä sekä asetusten (EU) N:o 1305/2013 ja (EU) N:o 1307/2013 kumoamisesta (EUVL L 435, 6.12.2021, s. 1).

2

---

| 30.9.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 375/112 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 375/112

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Eurooppalainen datasäädös”

(2022/C 375/10)

| Esittelijä: | Anne KARJALAINEN (FI, PES), Keravan kaupunginvaltuuston jäsen |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja: | Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi datan oikeudenmukaista saatavuutta ja käyttöä koskevista yhdenmukaisista säännöistä (datasäädös)
  COM(2022) 68 final |

Esittelijä:

Anne KARJALAINEN (FI, PES), Keravan kaupunginvaltuuston jäsen

Viiteasiakirja:

Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi datan oikeudenmukaista saatavuutta ja käyttöä koskevista yhdenmukaisista säännöistä (datasäädös)

COM(2022) 68 final

I.   MUUTOSEHDOTUKSET

Muutosehdotus 1

Johdanto-osan 57 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Kun on kyse yleisistä hätätiloista, kuten kansanterveysuhat, ympäristön tilan heikentymisestä johtuvat hätätilat ja suuret luonnonkatastrofit, myös ilmastonmuutoksen pahentamat luonnonkatastrofit sekä ihmisen toiminnan aiheuttamat suuret katastrofit, kuten vakavat kyberturvallisuuspoikkeamat, datan käytöstä saatava yleinen etu on tärkeämpi kuin datan haltijoiden intressi määrätä vapaasti hallussaan olevasta datasta. Tällaisessa tapauksessa datan haltijat olisi velvoitettava asettamaan dataa julkisen sektorin elinten ja unionin toimielinten, virastojen tai elinten saataville näiden pyynnöstä. Se, onko kyseessä yleinen hätätila, määritetään
  jäsenvaltiossa tai asiaankuuluvissa kansainvälisissä järjestöissä noudatettavien menettelyjen mukaisesti
  . | Kun on kyse yleisistä hätätiloista, kuten kansanterveysuhat, ympäristön tilan heikentymisestä johtuvat hätätilat ja suuret luonnonkatastrofit, myös ilmastonmuutoksen pahentamat luonnonkatastrofit sekä ihmisen toiminnan aiheuttamat suuret katastrofit, kuten vakavat kyberturvallisuuspoikkeamat, datan käytöstä saatava yleinen etu on tärkeämpi kuin datan haltijoiden intressi määrätä vapaasti hallussaan olevasta datasta. Tällaisessa tapauksessa datan haltijat olisi velvoitettava asettamaan dataa julkisen sektorin elinten ja unionin toimielinten, virastojen tai elinten saataville näiden pyynnöstä. Se, onko kyseessä yleinen hätätila, määritetään
  yhteisesti EU/ETA-jäsenvaltioiden kanssa, ja sitä tarkennetaan jäsenvaltioissa, jotta datan pyyntötilanteessa hätätila on määritelty sen jäsenmaan lainsäädännön mukaan, jonka julkisen sektorin elin pyytää dataa
  . |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Kun on kyse yleisistä hätätiloista, kuten kansanterveysuhat, ympäristön tilan heikentymisestä johtuvat hätätilat ja suuret luonnonkatastrofit, myös ilmastonmuutoksen pahentamat luonnonkatastrofit sekä ihmisen toiminnan aiheuttamat suuret katastrofit, kuten vakavat kyberturvallisuuspoikkeamat, datan käytöstä saatava yleinen etu on tärkeämpi kuin datan haltijoiden intressi määrätä vapaasti hallussaan olevasta datasta. Tällaisessa tapauksessa datan haltijat olisi velvoitettava asettamaan dataa julkisen sektorin elinten ja unionin toimielinten, virastojen tai elinten saataville näiden pyynnöstä. Se, onko kyseessä yleinen hätätila, määritetään
  jäsenvaltiossa tai asiaankuuluvissa kansainvälisissä järjestöissä noudatettavien menettelyjen mukaisesti
  .

Kun on kyse yleisistä hätätiloista, kuten kansanterveysuhat, ympäristön tilan heikentymisestä johtuvat hätätilat ja suuret luonnonkatastrofit, myös ilmastonmuutoksen pahentamat luonnonkatastrofit sekä ihmisen toiminnan aiheuttamat suuret katastrofit, kuten vakavat kyberturvallisuuspoikkeamat, datan käytöstä saatava yleinen etu on tärkeämpi kuin datan haltijoiden intressi määrätä vapaasti hallussaan olevasta datasta. Tällaisessa tapauksessa datan haltijat olisi velvoitettava asettamaan dataa julkisen sektorin elinten ja unionin toimielinten, virastojen tai elinten saataville näiden pyynnöstä. Se, onko kyseessä yleinen hätätila, määritetään
  yhteisesti EU/ETA-jäsenvaltioiden kanssa, ja sitä tarkennetaan jäsenvaltioissa, jotta datan pyyntötilanteessa hätätila on määritelty sen jäsenmaan lainsäädännön mukaan, jonka julkisen sektorin elin pyytää dataa
  .

Perustelu

Määrittelytyö on tärkeää, jotta puhutaan ja ymmärretään asiat samalla tavalla. Hätätilan määrittely on erityisen tärkeää, koska hätätilanteessa yritysten on luovutettava tieto maksutta.

Muutosehdotus 2

Uusi kappale johdanto-osan 61 kappaleen jälkeen

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | (uusi) Tätä asetusta sovellettaessa otetaan huomioon virallisten asiakirjojen julkisuus ja siitä johtuva kansallinen lainsäädäntö. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(uusi) Tätä asetusta sovellettaessa otetaan huomioon virallisten asiakirjojen julkisuus ja siitä johtuva kansallinen lainsäädäntö.

Perustelu

On välttämätöntä sovittaa yhteen julkisuusperiaatteen päämäärät ja salassapitosäännösten suojellut intressit asetuksen kanssa.

Muutosehdotus 3

2 artiklan 10 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| ”yleisellä hätätilalla” poikkeustilannetta, joka vaikuttaa haitallisesti unionin, jäsenvaltion tai sen osan väestöön ja jolla voi olla vakavia ja pitkäaikaisia vaikutuksia elinoloihin ja talouden vakauteen tai josta voi aiheutua taloudellisten resurssien merkittävä heikkeneminen unionissa tai yhdessä tai useammassa asianomaisessa jäsenvaltiossa; | ”yleisellä hätätilalla” poikkeustilannetta, joka vaikuttaa haitallisesti unionin, jäsenvaltion tai sen osan väestöön ja jolla voi olla vakavia ja pitkäaikaisia vaikutuksia elinoloihin ja talouden vakauteen tai josta voi aiheutua taloudellisten resurssien merkittävä heikkeneminen unionissa tai yhdessä tai useammassa asianomaisessa jäsenvaltiossa. Se, onko kyseessä yleinen hätätila, määritetään yhteisesti EU/ETA-jäsenvaltioiden kanssa, ja sitä tarkennetaan jäsenvaltioissa, jotta datan pyyntötilanteessa hätätila on määritelty sen jäsenmaan lainsäädännön mukaan, jonka julkisen sektorin elin pyytää dataa
  ; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

”yleisellä hätätilalla” poikkeustilannetta, joka vaikuttaa haitallisesti unionin, jäsenvaltion tai sen osan väestöön ja jolla voi olla vakavia ja pitkäaikaisia vaikutuksia elinoloihin ja talouden vakauteen tai josta voi aiheutua taloudellisten resurssien merkittävä heikkeneminen unionissa tai yhdessä tai useammassa asianomaisessa jäsenvaltiossa;

”yleisellä hätätilalla” poikkeustilannetta, joka vaikuttaa haitallisesti unionin, jäsenvaltion tai sen osan väestöön ja jolla voi olla vakavia ja pitkäaikaisia vaikutuksia elinoloihin ja talouden vakauteen tai josta voi aiheutua taloudellisten resurssien merkittävä heikkeneminen unionissa tai yhdessä tai useammassa asianomaisessa jäsenvaltiossa. Se, onko kyseessä yleinen hätätila, määritetään yhteisesti EU/ETA-jäsenvaltioiden kanssa, ja sitä tarkennetaan jäsenvaltioissa, jotta datan pyyntötilanteessa hätätila on määritelty sen jäsenmaan lainsäädännön mukaan, jonka julkisen sektorin elin pyytää dataa
  ;

Perustelu

Määrittelytyö on tärkeää, jotta puhutaan ja ymmärretään asiat samalla tavalla. Hätätilan määrittely on erityisen tärkeää, koska hätätilanteessa yritysten on luovutettava tieto maksutta.

Muutosehdotus 4

2 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | (21) | (uusi) ”yleishyödyllisillä palveluilla” palveluja, jotka jäsenvaltioiden viranomaiset luokittelevat yleishyödyllisiksi ja joihin sovelletaan erityisiä julkisen palvelun velvoitteita. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(21)

Perustelu

Asetuksen tulisi sisältää säännökset, jotka koskevat velvoitetta datan yhteiskäyttöön yleisen edun mukaisesti ennen yleistä hätätilannetta.

Muutosehdotus 5

14 artiklan 2 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Tätä lukua ei sovelleta suosituksen 2003/361/EY liitteessä olevassa 2 artiklassa määriteltyihin pieniin
  yrityksiin
  ja mikroyrityksiin. | Tätä lukua ei sovelleta suositusten 2003/361/ EY liitteessä olevassa 2 artiklassa määriteltyihin pieniin ja mikroyrityksiin
  , ellei jaettava data koske paikallistasoa ja sitä olisi tarkoitus jakaa paikallisten julkisten laitosten kanssa tai jaettavaa dataa tarjota yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviin palveluihin unionin lainsäädännön tai sen täytäntöönpanemiseksi annetun kansallisen lainsäädännön mukaisesti
  . |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Tätä lukua ei sovelleta suosituksen 2003/361/EY liitteessä olevassa 2 artiklassa määriteltyihin pieniin
  yrityksiin
  ja mikroyrityksiin.

Tätä lukua ei sovelleta suositusten 2003/361/ EY liitteessä olevassa 2 artiklassa määriteltyihin pieniin ja mikroyrityksiin
  , ellei jaettava data koske paikallistasoa ja sitä olisi tarkoitus jakaa paikallisten julkisten laitosten kanssa tai jaettavaa dataa tarjota yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviin palveluihin unionin lainsäädännön tai sen täytäntöönpanemiseksi annetun kansallisen lainsäädännön mukaisesti
  .

Perustelu

Datan jakamista paikallisten ekosysteemien toimijoiden välillä olisi myös helpotettava riippumatta kyseessä olevan yksityisen tahon koosta tai kun yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja tarjotaan.

Muutosehdotus 6

15 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | (3) | (uusi) jos pyydetyt tiedot kuuluvat yleishyödyllisiin palveluihin tai yleistä taloudellista etua koskeviin palveluihin, jotka tarjotaan sovellettavan EU:n lainsäädännön mukaisesti, kaikki paikallisella (kunnallisella) tasolla. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(3)

Perustelu

Esimerkit hyvistä käytännöistä ovat osoittaneet, että julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet voivat edistää terveitä paikallisia ekosysteemejä. Ne ovat myös perusta monille älykkäissä kaupungeissa ja älykkäissä yhteisöissä tarjottaville palveluille, kuten älykkäälle liikkuvuudelle. Kun otetaan huomioon mahdollisuudet parantaa kansalaisten elämää laajassa mittakaavassa, pitäisi datan jakamisesta näitä tarkoituksia varten tulla normi.

Muutosehdotus 7

17 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| a) | täsmennettävä, mitä dataa tarvitaan; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

a)

täsmennettävä, mitä dataa tarvitaan;

| a) | täsmennettävä
  komission laatiman tietopyynnön minimitietovaatimuksen mukaan
  , mitä dataa tarvitaan; |
| --- | --- |

a)

täsmennettävä
  komission laatiman tietopyynnön minimitietovaatimuksen mukaan
  , mitä dataa tarvitaan;

Perustelu

Tietopyynnön EU-tason minimitietovaatimus on täsmennettävä määrittelytyössä. Myös yritykset hyötyvät tietopyyntöjen sujuvoittamisesta.

Muutosehdotus 8

17 artiklan 2 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| a) | on ilmaistava selkeällä, ytimekkäällä ja yksinkertaisella kielellä, jota datan haltija ymmärtää; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

a)

on ilmaistava selkeällä, ytimekkäällä ja yksinkertaisella kielellä, jota datan haltija ymmärtää;

| a) | on ilmaistava selkeällä, ytimekkäällä ja yksinkertaisella kielellä, jota datan haltija ymmärtää
  , ja jos tietoja pyytää toiseen EU:n/ETA:n jäsenvaltioon sijoittautunut datan haltija, sen EU:n/ETA:n jäsenvaltion kielellä, johon datan haltija on sijoittautunut
  ; |
| --- | --- |

a)

on ilmaistava selkeällä, ytimekkäällä ja yksinkertaisella kielellä, jota datan haltija ymmärtää
  , ja jos tietoja pyytää toiseen EU:n/ETA:n jäsenvaltioon sijoittautunut datan haltija, sen EU:n/ETA:n jäsenvaltion kielellä, johon datan haltija on sijoittautunut
  ;

Perustelu

Olisi vahvistettava selkeät säännökset rajat ylittävistä tietopyynnöistä, mukaan lukien kieli, jolla tietopyynnöt on tehtävä.

Muutosehdotus 9

17 artiklan 2 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| f) | se on asetettava julkisesti saataville verkossa ilman aiheetonta viivytystä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

f)

se on asetettava julkisesti saataville verkossa ilman aiheetonta viivytystä.

Perustelu

17 artiklan 2 kohdan f alakohta poistetaan datasäädöksestä. Julkisen rekisterin pitäminen hätätilanteiden osalta saattaa itsessään johtaa turvallisuusriskiin ja lisää hallinnollista työtä.

Muutosehdotus 10

18 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   Datan haltijan, joka
  saa
  tämän luvun
  mukaisesti dataan pääsyä koskevan pyynnön
  , on
  asetettava data
  pyynnön esittäneen julkisen sektorin elimen tai unionin toimielimen, viraston tai elimen saataville ilman aiheetonta viivytystä. | 1.   Datan haltijan, joka
  vastaanottaa
  tämän luvun
  mukaisen tiedonsaantipyynnön
  , on
  saatettava tiedot
  pyynnön esittäneen julkisen sektorin elimen tai unionin toimielimen, viraston tai elimen saataville ilman aiheetonta viivytystä
  , mutta joka tapauksessa viimeistään 5 työpäivän kuluessa tietopyynnön vastaanottamisesta
  . |
| 2.   Rajoittamatta alakohtaisessa lainsäädännössä määriteltyä datan saatavuutta koskevia erityistarpeita datan haltija voi evätä pyynnön tai pyytää sen muuttamista viiden työpäivän kuluessa siitä, kun se on vastaanottanut yleiseen hätätilaan reagointia varten tarvittavaa dataa koskevan pyynnön ja 15 työpäivän kuluessa pyynnön vastaanottamisesta muissa poikkeuksellisen tarpeen tapauksissa, jommankumman seuraavassa esitetyn syyn perusteella: | 2.   Rajoittamatta alakohtaisessa lainsäädännössä määriteltyä datan saatavuutta koskevia erityistarpeita datan haltija voi evätä pyynnön tai pyytää sen muuttamista viiden työpäivän kuluessa siitä, kun se on vastaanottanut yleiseen hätätilaan reagointia varten tarvittavaa dataa koskevan pyynnön ja 15 työpäivän kuluessa pyynnön vastaanottamisesta muissa poikkeuksellisen tarpeen tapauksissa, jommankumman seuraavassa esitetyn syyn perusteella: |
| a) | dataa ei ole saatavilla; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.   Datan haltijan, joka
  saa
  tämän luvun
  mukaisesti dataan pääsyä koskevan pyynnön
  , on
  asetettava data
  pyynnön esittäneen julkisen sektorin elimen tai unionin toimielimen, viraston tai elimen saataville ilman aiheetonta viivytystä.

1.   Datan haltijan, joka
  vastaanottaa
  tämän luvun
  mukaisen tiedonsaantipyynnön
  , on
  saatettava tiedot
  pyynnön esittäneen julkisen sektorin elimen tai unionin toimielimen, viraston tai elimen saataville ilman aiheetonta viivytystä
  , mutta joka tapauksessa viimeistään 5 työpäivän kuluessa tietopyynnön vastaanottamisesta
  .

2.   Rajoittamatta alakohtaisessa lainsäädännössä määriteltyä datan saatavuutta koskevia erityistarpeita datan haltija voi evätä pyynnön tai pyytää sen muuttamista viiden työpäivän kuluessa siitä, kun se on vastaanottanut yleiseen hätätilaan reagointia varten tarvittavaa dataa koskevan pyynnön ja 15 työpäivän kuluessa pyynnön vastaanottamisesta muissa poikkeuksellisen tarpeen tapauksissa, jommankumman seuraavassa esitetyn syyn perusteella:

2.   Rajoittamatta alakohtaisessa lainsäädännössä määriteltyä datan saatavuutta koskevia erityistarpeita datan haltija voi evätä pyynnön tai pyytää sen muuttamista viiden työpäivän kuluessa siitä, kun se on vastaanottanut yleiseen hätätilaan reagointia varten tarvittavaa dataa koskevan pyynnön ja 15 työpäivän kuluessa pyynnön vastaanottamisesta muissa poikkeuksellisen tarpeen tapauksissa, jommankumman seuraavassa esitetyn syyn perusteella:

a)

dataa ei ole saatavilla;

| b) | pyyntö ei täytä 17 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädettyjä edellytyksiä. |
| --- | --- |

b)

pyyntö ei täytä 17 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädettyjä edellytyksiä.

| a) | dataa ei ole saatavilla; |
| --- | --- |

a)

dataa ei ole saatavilla;

| b) | pyyntö ei täytä 17 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädettyjä edellytyksiä. |
| --- | --- |

b)

pyyntö ei täytä 17 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädettyjä edellytyksiä.

3.   Jos datapyyntö on tarpeen yleiseen hätätilaan reagoimiseksi, datan haltija voi myös evätä pyynnön tai pyytää sen muuttamista, jos datan haltija on jo toimittanut pyydetyn datan vastauksena toisen julkisen sektorin elimen tai unionin toimielimen, viraston tai elimen samaa tarkoitusta varten aiemmin esittämään pyyntöön eikä datan haltijalle ole ilmoitettu datan tuhoamisesta 19 artikla 1 kohdan c alakohdan mukaisesti.

3.   Jos datapyyntö on tarpeen yleiseen hätätilaan reagoimiseksi, datan haltija voi myös evätä pyynnön tai pyytää sen muuttamista, jos datan haltija on jo toimittanut pyydetyn datan vastauksena toisen julkisen sektorin elimen tai unionin toimielimen, viraston tai elimen samaa tarkoitusta varten aiemmin esittämään pyyntöön eikä datan haltijalle ole ilmoitettu datan tuhoamisesta 19 artikla 1 kohdan c alakohdan mukaisesti.

4.   Jos datan haltija päättää evätä pyynnön tai pyytää sen muuttamista 3 kohdan mukaisesti, sen on nimettävä se julkisen sektorin elin tai unionin toimielin, virasto tai elin, joka on aiemmin esittänyt pyynnön samaa tarkoitusta varten.

4.   Jos datan haltija päättää evätä pyynnön tai pyytää sen muuttamista 3 kohdan mukaisesti, sen on nimettävä se julkisen sektorin elin tai unionin toimielin, virasto tai elin, joka on aiemmin esittänyt pyynnön samaa tarkoitusta varten.

5.   Jos datan asettamista julkisen sektorin elimen tai unionin toimielimen, viraston tai elimen saataville koskevan pyynnön noudattaminen edellyttää henkilötietojen luovuttamista, datan haltijan on toteutettava kohtuulliset toimet datan pseudonymisoimiseksi, jos pyyntö voidaan täyttää pseudonymisoidulla datalla.

5.   Jos datan asettamista julkisen sektorin elimen tai unionin toimielimen, viraston tai elimen saataville koskevan pyynnön noudattaminen edellyttää henkilötietojen luovuttamista, datan haltijan on toteutettava kohtuulliset toimet datan pseudonymisoimiseksi, jos pyyntö voidaan täyttää pseudonymisoidulla datalla.

6.   Jos julkisen sektorin elin tai unionin toimielin, virasto tai elin haluaa riitauttaa datan haltijan kieltäytymisen toimittamasta pyydettyä dataa tai pyynnön muuttamista koskevat pyrkimykset tai jos datan haltija haluaa riitauttaa pyynnön, asia on saatettava 31 artiklassa tarkoitetun toimivaltaisen viranomaisen käsiteltäväksi.

6.   Jos julkisen sektorin elin tai unionin toimielin, virasto tai elin haluaa riitauttaa datan haltijan kieltäytymisen toimittamasta pyydettyä dataa tai pyynnön muuttamista koskevat pyrkimykset tai jos datan haltija haluaa riitauttaa pyynnön, asia on saatettava 31 artiklassa tarkoitetun toimivaltaisen viranomaisen käsiteltäväksi.

7.
     
  (uusi) Datan haltijan tulee toimittaa data muodossa, jonka datan vastaanottajan on mahdollista lukea ymmärrettävästi sekä on yleisillä ohjelmistoilla luettavissa ja tilanteen mukaan jossakin sellaisessa avoimessa muodossa, jota tarkoitetaan voimassa olevan standardiluettelon teknistä yhteentoimivuutta koskevissa säännöissä, joita sovelletaan EU:n lainsäädännön tai kulloisenkin EU:n tai ETA:n jäsenvaltion lainsäädännön nojalla.

Perustelu

Perustelu

Asetukseen tulee sisällyttää selkeät säännökset määräajoista, joiden sisällä data on asetettava saataville, ottaen huomioon datan haltijan oikeus evätä pyyntö tai pyytää sen muuttamista.

Hätätilanteessa saatava tieto tulee olla eri asianosaisten luettavissa ja hyödynnettävissä käytössä olevien ohjelmistojen ja järjestelmien kautta. Teknologiariippumattomuudesta tulee huolehtia, tiedon hyödyntämisen yhteentoimivuus huomioiden.

Muutosehdotus 11

Muutosehdotus 11

18 artiklan 3 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jos datapyyntö on tarpeen yleiseen hätätilaan reagoimiseksi, datan haltija voi myös evätä pyynnön tai pyytää sen muuttamista, jos datan haltija on jo toimittanut pyydetyn datan vastauksena toisen julkisen sektorin elimen tai unionin toimielimen, viraston tai elimen samaa tarkoitusta varten aiemmin esittämään pyyntöön eikä datan haltijalle ole ilmoitettu datan tuhoamisesta 19 artikla 1 kohdan c alakohdan mukaisesti. | Jos datapyyntö on tarpeen yleiseen hätätilaan reagoimiseksi, datan haltija voi myös evätä pyynnön tai pyytää sen muuttamista, jos datan haltija on jo toimittanut
  identtisenä
  pyydetyn datan vastauksena toisen julkisen sektorin elimen tai unionin toimielimen, viraston tai elimen samaa tarkoitusta varten aiemmin esittämään pyyntöön eikä datan haltijalle ole ilmoitettu datan tuhoamisesta 19 artikla 1 kohdan c alakohdan mukaisesti. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jos datapyyntö on tarpeen yleiseen hätätilaan reagoimiseksi, datan haltija voi myös evätä pyynnön tai pyytää sen muuttamista, jos datan haltija on jo toimittanut pyydetyn datan vastauksena toisen julkisen sektorin elimen tai unionin toimielimen, viraston tai elimen samaa tarkoitusta varten aiemmin esittämään pyyntöön eikä datan haltijalle ole ilmoitettu datan tuhoamisesta 19 artikla 1 kohdan c alakohdan mukaisesti.

Jos datapyyntö on tarpeen yleiseen hätätilaan reagoimiseksi, datan haltija voi myös evätä pyynnön tai pyytää sen muuttamista, jos datan haltija on jo toimittanut
  identtisenä
  pyydetyn datan vastauksena toisen julkisen sektorin elimen tai unionin toimielimen, viraston tai elimen samaa tarkoitusta varten aiemmin esittämään pyyntöön eikä datan haltijalle ole ilmoitettu datan tuhoamisesta 19 artikla 1 kohdan c alakohdan mukaisesti.

identtisenä

Perustelu

Perustelu

On syytä täsmentää, sillä julkisen sektorin eri toimijoiden tietopyynnöt ovat harvoin samanlaisia ja saatu tieto vanhenee nopeasti.

Muutosehdotus 12

Muutosehdotus 12

Uusi artikla 19 artiklan jälkeen

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | (uusi otsikko) Datan käsittely ja virallisten asiakirjojen julkisuus




  (uusi) Jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön mukaista velvollisuutta yhtäältä luovuttaa viranomaisen virallisia asiakirjoja taikka toisaalta kansallisten salassapitosäännösten nojalla olla luovuttamatta viranomaisen virallisia asiakirjoja sovelletaan tämän asetuksen mukaisiin pyyntöihin ja dataan, jotta voidaan sovittaa yhteen virallisten asiakirjojen julkisuus ja tämän asetuksen mukaiset toimenpiteet. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(uusi otsikko) Datan käsittely ja virallisten asiakirjojen julkisuus

(uusi otsikko) Datan käsittely ja virallisten asiakirjojen julkisuus

(uusi) Jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön mukaista velvollisuutta yhtäältä luovuttaa viranomaisen virallisia asiakirjoja taikka toisaalta kansallisten salassapitosäännösten nojalla olla luovuttamatta viranomaisen virallisia asiakirjoja sovelletaan tämän asetuksen mukaisiin pyyntöihin ja dataan, jotta voidaan sovittaa yhteen virallisten asiakirjojen julkisuus ja tämän asetuksen mukaiset toimenpiteet.

(uusi) Jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön mukaista velvollisuutta yhtäältä luovuttaa viranomaisen virallisia asiakirjoja taikka toisaalta kansallisten salassapitosäännösten nojalla olla luovuttamatta viranomaisen virallisia asiakirjoja sovelletaan tämän asetuksen mukaisiin pyyntöihin ja dataan, jotta voidaan sovittaa yhteen virallisten asiakirjojen julkisuus ja tämän asetuksen mukaiset toimenpiteet.

Perustelu

Perustelu

Kansallisen lainsäädännön mukaan viranomaiselle luovutettu tieto tai asiakirja voi olla yleisesti saatavissa julkisuusperiaatteen mukaisesti. Viranomaisen asiakirjoihin sovelletaan näissä tapauksissa kansallisia salassapitosäännöksiä, mukaan lukien liikesalaisuusperuste.

Muutosehdotus 13

Muutosehdotus 13

20 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | 3.
     
  (uusi)










  a) | Jos datan haltija on yritys, joka tarjoaa yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja komission asetuksen (EY) N:o 360/2012

   (*1)

  mukaisesti, 15 artiklan mukainen korvaus tietojen saataville asettamisesta ei ole osa korvausta yleisistä taloudellisista palveluista. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

3.
     
  (uusi)

a)

Jos datan haltija on yritys, joka tarjoaa yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja komission asetuksen (EY) N:o 360/2012

   (*1)

  mukaisesti, 15 artiklan mukainen korvaus tietojen saataville asettamisesta ei ole osa korvausta yleisistä taloudellisista palveluista.

| b) | Jos datan haltija on yritys, joka tarjoaa yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja Euroopan unionin valtiontukisääntöjen soveltamisesta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen tarjoamisesta myönnettyihin korvauksiin annetun komission tiedonannon mukaisen erillisen päätöksen perusteella (2012/C 8/02), 15 artiklan mukainen korvaus tietojen saataville asettamisesta on sisällytettävä datan haltijan tarjoamista yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista maksettavaa korvausta laskettaessa. |
| --- | --- |

b)

Jos datan haltija on yritys, joka tarjoaa yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja Euroopan unionin valtiontukisääntöjen soveltamisesta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen tarjoamisesta myönnettyihin korvauksiin annetun komission tiedonannon mukaisen erillisen päätöksen perusteella (2012/C 8/02), 15 artiklan mukainen korvaus tietojen saataville asettamisesta on sisällytettävä datan haltijan tarjoamista yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvistä palveluista maksettavaa korvausta laskettaessa.

Perustelu

Perustelu

Asetuksessa olisi selvennettävä sääntöjä, jotka koskevat korvausten laskemista yrityksille, jotka jo tarjoavat yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja sovellettavan EU:n lainsäädännön tai sen täytäntöönpanemiseksi annetun kansallisen lainsäädännön mukaisesti.

Muutosehdotus 14

Muutosehdotus 14

31 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Kunkin jäsenvaltion on nimettävä yksi tai useampi toimivaltainen viranomainen, joka
  on vastuussa
  tämän asetuksen soveltamisesta ja
  sen täytäntöönpanon valvonnasta
  . Jäsenvaltiot voivat perustaa yhden tai useamman uuden viranomaisen tai
  käyttää
  olemassa
  olevia viranomaisia
  . | Kunkin jäsenvaltion on nimettävä yksi tai useampi toimivaltainen viranomainen, joka
  vastaa
  tämän asetuksen soveltamisesta ja
  täytäntöönpanosta sekä tiedon jakamisen parhaita käytäntöjä koskevista ohjeista, osaamisesta ja käytännesääntöjen kehittämisestä
  . Jäsenvaltiot voivat perustaa yhden tai useamman uuden viranomaisen tai
  luottaa
  olemassa
  oleviin viranomaisiin ja ottaa paikallis- ja alueviranomaiset mukaan
  . |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Kunkin jäsenvaltion on nimettävä yksi tai useampi toimivaltainen viranomainen, joka
  on vastuussa
  tämän asetuksen soveltamisesta ja
  sen täytäntöönpanon valvonnasta
  . Jäsenvaltiot voivat perustaa yhden tai useamman uuden viranomaisen tai
  käyttää
  olemassa
  olevia viranomaisia
  .

on vastuussa

sen täytäntöönpanon valvonnasta

käyttää

olevia viranomaisia

Kunkin jäsenvaltion on nimettävä yksi tai useampi toimivaltainen viranomainen, joka
  vastaa
  tämän asetuksen soveltamisesta ja
  täytäntöönpanosta sekä tiedon jakamisen parhaita käytäntöjä koskevista ohjeista, osaamisesta ja käytännesääntöjen kehittämisestä
  . Jäsenvaltiot voivat perustaa yhden tai useamman uuden viranomaisen tai
  luottaa
  olemassa
  oleviin viranomaisiin ja ottaa paikallis- ja alueviranomaiset mukaan
  .

vastaa

täytäntöönpanosta sekä tiedon jakamisen parhaita käytäntöjä koskevista ohjeista, osaamisesta ja käytännesääntöjen kehittämisestä

luottaa

oleviin viranomaisiin ja ottaa paikallis- ja alueviranomaiset mukaan

Perustelu

Perustelu

Olisi nimettävä erillinen asiantuntijaryhmä tai viranomainen antamaan ohjeita datan jakamisesta, laatimaan tietojen yhteiskäyttöä koskevat käytännesäännöt ja varmistamaan riittävä osaaminen.

Muutosehdotus 15

Muutosehdotus 15

31 artiklan 3 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | j) | (uusi) tietojen yhteiskäyttöä koskevien käytännesääntöjen kehittäminen, joka sisältää yhteiset tavoitteet, niiden tapausten määrittelyn, joissa tietoja olisi jaettava yleisen edun vuoksi, ja yhteiset tietojoukot, jotka datan haltijoiden on toimitettava. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

j)

j)

(uusi) tietojen yhteiskäyttöä koskevien käytännesääntöjen kehittäminen, joka sisältää yhteiset tavoitteet, niiden tapausten määrittelyn, joissa tietoja olisi jaettava yleisen edun vuoksi, ja yhteiset tietojoukot, jotka datan haltijoiden on toimitettava.

(uusi) tietojen yhteiskäyttöä koskevien käytännesääntöjen kehittäminen, joka sisältää yhteiset tavoitteet, niiden tapausten määrittelyn, joissa tietoja olisi jaettava yleisen edun vuoksi, ja yhteiset tietojoukot, jotka datan haltijoiden on toimitettava.

Perustelu

Perustelu

Erillisen asiantuntijaryhmän tai viranomaisen rooli olisi määriteltävä selkeästi.

II.   POLIITTISET SUOSITUKSET

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

Yleistä

Yleistä

| 1. | suhtautuu myönteisesti ehdotukseen eurooppalaiseksi datasäädökseksi, sillä se pyrkii varmistamaan datasta saatavan arvon oikeudenmukaisen jakautumisen datatalouden toimijoiden kesken varmistaen samalla, että tiedot ovat paikallis- ja alueviranomaisten saatavilla, vastaten yhteiskunnallisiin ja taloudellisiin haasteisiin, edistäen innovointia ja kunnioittaen kaikkien osapuolien oikeuksia ja etuja, erityisesti henkilötietojen suojaa. |
| --- | --- |

1.

suhtautuu myönteisesti ehdotukseen eurooppalaiseksi datasäädökseksi, sillä se pyrkii varmistamaan datasta saatavan arvon oikeudenmukaisen jakautumisen datatalouden toimijoiden kesken varmistaen samalla, että tiedot ovat paikallis- ja alueviranomaisten saatavilla, vastaten yhteiskunnallisiin ja taloudellisiin haasteisiin, edistäen innovointia ja kunnioittaen kaikkien osapuolien oikeuksia ja etuja, erityisesti henkilötietojen suojaa.

| 2. | suhtautuu myönteisesti ehdotukseen, koska sen tavoitteena on mahdollistaa muun datan kuin henkilötietojen vapaa kulku yritysten välillä (B2B), yksityiseltä sektorilta julkisille viranomaisille (B2G), viranomaisilta yrityksille (G2B) ja viranomaisten välillä (G2G). Ehdotus nähdään tärkeänä sysäyksenä yksityisten yritysten ja viranomaisten keskinäisen luottamuksen lisäämiseen tietojen käsittelyssä, ja ehdotuksessa esitetään selkeät määräykset sopimusjärjestelyistä datan jakamisen ja datan käytöstä maksettavien korvausten osalta. Datan jakaminen on tärkeää täytäntöönpanon tehokkaan valvonnan mahdollistamiseksi jäsenvaltiotasolla ja sitä alemmilla tasoilla, ja komitea huomauttaa, että tietojen saatavuus on ratkaiseva kysymys etenkin paikallis- ja aluetason viranomaisille (1). Tähän mennessä vapaaehtoispohjainen itsesääntely ei ole riittänyt takaamaan paikallis- ja alueviranomaisille tietojen saatavuutta. |
| --- | --- |

2.

suhtautuu myönteisesti ehdotukseen, koska sen tavoitteena on mahdollistaa muun datan kuin henkilötietojen vapaa kulku yritysten välillä (B2B), yksityiseltä sektorilta julkisille viranomaisille (B2G), viranomaisilta yrityksille (G2B) ja viranomaisten välillä (G2G). Ehdotus nähdään tärkeänä sysäyksenä yksityisten yritysten ja viranomaisten keskinäisen luottamuksen lisäämiseen tietojen käsittelyssä, ja ehdotuksessa esitetään selkeät määräykset sopimusjärjestelyistä datan jakamisen ja datan käytöstä maksettavien korvausten osalta. Datan jakaminen on tärkeää täytäntöönpanon tehokkaan valvonnan mahdollistamiseksi jäsenvaltiotasolla ja sitä alemmilla tasoilla, ja komitea huomauttaa, että tietojen saatavuus on ratkaiseva kysymys etenkin paikallis- ja aluetason viranomaisille (1

| 3. | ehdottaa, että asetusehdotuksessa säädettyjen datan jakamista koskevien oikeudellisten velvoitteiden rinnalla datan haltijoita motivoidaan ”pehmeillä toimenpiteillä”, kuten taloudellisilla kannustimilla ja hyvien käytäntöjen vaihtoalustoilla. AK kehottaa paikallis- ja aluehallintoa näyttämään esimerkkiä tarjoamalla reaaliaikaiseen tietoon perustuvia palveluja ja politiikkatoimia. |
| --- | --- |

3.

ehdottaa, että asetusehdotuksessa säädettyjen datan jakamista koskevien oikeudellisten velvoitteiden rinnalla datan haltijoita motivoidaan ”pehmeillä toimenpiteillä”, kuten taloudellisilla kannustimilla ja hyvien käytäntöjen vaihtoalustoilla. AK kehottaa paikallis- ja aluehallintoa näyttämään esimerkkiä tarjoamalla reaaliaikaiseen tietoon perustuvia palveluja ja politiikkatoimia.

| 4. | korostaa, että kasvavan teollisen, julkisen, verkottuneiden laitteiden ja esineiden internetin (IoT) datan jakaminen ja yhteiskäyttö unionissa on kestävän kasvun ja innovoinnin lähde, jota olisi hyödynnettävä noudattaen unionin ja jäsenvaltioiden lainsäädäntöä, kuten tietosuojaa, kilpailua ja teollis- ja tekijänoikeuksia koskevaa lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

4.

korostaa, että kasvavan teollisen, julkisen, verkottuneiden laitteiden ja esineiden internetin (IoT) datan jakaminen ja yhteiskäyttö unionissa on kestävän kasvun ja innovoinnin lähde, jota olisi hyödynnettävä noudattaen unionin ja jäsenvaltioiden lainsäädäntöä, kuten tietosuojaa, kilpailua ja teollis- ja tekijänoikeuksia koskevaa lainsäädäntöä.

| 5. | muistuttaa eurooppalaisten arvojen tärkeydestä arvioitaessa markkinoita hallitsevien alustojen vastuuoikeuksia, erityisesti niiden alustojen osalta, joiden liiketoimintastrategiat ovat peräisin Euroopan unionin ulkopuolisista maista. Euroopan unionin on mahdollista ottaa johtava rooli laadittaessa innovatiivisia datatalouden sääntöjä, joita myöhemmin otetaan käyttöön kolmansissa maissa. |
| --- | --- |

5.

muistuttaa eurooppalaisten arvojen tärkeydestä arvioitaessa markkinoita hallitsevien alustojen vastuuoikeuksia, erityisesti niiden alustojen osalta, joiden liiketoimintastrategiat ovat peräisin Euroopan unionin ulkopuolisista maista. Euroopan unionin on mahdollista ottaa johtava rooli laadittaessa innovatiivisia datatalouden sääntöjä, joita myöhemmin otetaan käyttöön kolmansissa maissa.

| 6. | kehottaa sisällyttämään jäsenvaltioiden julkisiin hankintamenettelyihin ja rahoitusohjelmiin datan saatavuutta, yhteentoimivuutta ja anonymisointitekniikoiden kehittämistä koskevia kannustimia ja tutkimusta. |
| --- | --- |

6.

kehottaa sisällyttämään jäsenvaltioiden julkisiin hankintamenettelyihin ja rahoitusohjelmiin datan saatavuutta, yhteentoimivuutta ja anonymisointitekniikoiden kehittämistä koskevia kannustimia ja tutkimusta.

| 7. | kehottaa työmarkkinaosapuolia olemaan enemmän mukana laatimassa työpaikoilla suosituksia datan käytöstä tuottavuuden lisäämiseksi, jotta varmistetaan työntekijöiden oikeuksien toteutuminen ja riittävä osaaminen. |
| --- | --- |

7.

kehottaa työmarkkinaosapuolia olemaan enemmän mukana laatimassa työpaikoilla suosituksia datan käytöstä tuottavuuden lisäämiseksi, jotta varmistetaan työntekijöiden oikeuksien toteutuminen ja riittävä osaaminen.

| 8. | panee merkille datahallintosäädökseen sisältyvän komission ehdotuksen perustaa Euroopan datainnovaatiolautakunta, joka ohjaa tietojen yhteiskäyttöä ja standardointia koskevia päätöksiä, ja ehdottaa, että nykyisen datasäädöksen IX luvussa säädetään vastaavasta rakenteesta. Kunkin jäsenvaltion perustama toimivaltainen viranomainen voisi useissa datan jakamista yrityksiltä viranomaisille käsittelevissä työpajoissa esitettyjen suositusten mukaisesti työskennellä yhteisten tavoitteiden määrittämiseksi, sopia jaettavan datan tyypeistä ja kehittää yhteisen lähestymistavan tai käytännesäännöt. |
| --- | --- |

8.

panee merkille datahallintosäädökseen sisältyvän komission ehdotuksen perustaa Euroopan datainnovaatiolautakunta, joka ohjaa tietojen yhteiskäyttöä ja standardointia koskevia päätöksiä, ja ehdottaa, että nykyisen datasäädöksen IX luvussa säädetään vastaavasta rakenteesta. Kunkin jäsenvaltion perustama toimivaltainen viranomainen voisi useissa datan jakamista yrityksiltä viranomaisille käsittelevissä työpajoissa esitettyjen suositusten mukaisesti työskennellä yhteisten tavoitteiden määrittämiseksi, sopia jaettavan datan tyypeistä ja kehittää yhteisen lähestymistavan tai käytännesäännöt.

Paikallisen datatalouden kehittäminen

Paikallisen datatalouden kehittäminen

| 9. | pitää tervetulleina uusia sitovia tiedonsiirtovaatimuksia, joilla lisätään erityisesti oikeuksia pienille ja keskisuurille yrityksille, jotka ovat EU:n talouden selkäranka, koska ne vähentävät riippuvuutta suurista datan haltijoista ja torjuvat suurten monikansallisten yritysten monopolisoitumista. |
| --- | --- |

9.

pitää tervetulleina uusia sitovia tiedonsiirtovaatimuksia, joilla lisätään erityisesti oikeuksia pienille ja keskisuurille yrityksille, jotka ovat EU:n talouden selkäranka, koska ne vähentävät riippuvuutta suurista datan haltijoista ja torjuvat suurten monikansallisten yritysten monopolisoitumista.

| 10. | suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen ”kohtuuttomuustestin” perustamisesta, jolla pyritään suojelemaan mikro- ja pk-yrityksiä suuryritysten yksipuolisesti asettamilta velvoitteilta, sekä komission sitoumukseen kehittää sellaisia ei-sitovia sopimusehtoja tietojen saatavuudesta ja käytöstä, joiden pitäisi vahvistaa pk-yritysten neuvotteluvoimaa kolmansien osapuolten kanssa ilman merkittäviä lisäkustannuksia. |
| --- | --- |

10.

suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen ”kohtuuttomuustestin” perustamisesta, jolla pyritään suojelemaan mikro- ja pk-yrityksiä suuryritysten yksipuolisesti asettamilta velvoitteilta, sekä komission sitoumukseen kehittää sellaisia ei-sitovia sopimusehtoja tietojen saatavuudesta ja käytöstä, joiden pitäisi vahvistaa pk-yritysten neuvotteluvoimaa kolmansien osapuolten kanssa ilman merkittäviä lisäkustannuksia.

| 11. | kehottaa selventämään tiedon saantia erityisesti niissä arvoketjuissa ja tietoekosysteemeissä, joissa pienemmät toimijat ovat olleet mukana luomassa tietokokonaisuuksia, mutta joilla ei ole pääsyä tietoihin, joiden tuottamiseen ne ovat osallistuneet. |
| --- | --- |

11.

kehottaa selventämään tiedon saantia erityisesti niissä arvoketjuissa ja tietoekosysteemeissä, joissa pienemmät toimijat ovat olleet mukana luomassa tietokokonaisuuksia, mutta joilla ei ole pääsyä tietoihin, joiden tuottamiseen ne ovat osallistuneet.

Datan jakaminen julkisen sektorin käyttöön

Datan jakaminen julkisen sektorin käyttöön

| 12. | painottaa, että tietojen käyttö on yleisen edun mukaista hätätilanteisiin reagoimiseksi, mahdollisiin hätätilanteisiin johtavien suuntausten tutkimiseen niiden ehkäisemiseksi ja sietokyvyn lisäämiseksi tulevien kriisien varalta. Tiedot ovat avainasemassa myös ympäristön pilaantumisen ja ilmastonmuutoksen ymmärtämisessä ja kohdistettujen toimenpiteiden toteuttamisessa niiden torjumiseksi sekä parempien rikoksentorjuntaan ja terrorismilta suojautumiseen tähtäävien toimenpiteiden suunnittelussa. |
| --- | --- |

12.

painottaa, että tietojen käyttö on yleisen edun mukaista hätätilanteisiin reagoimiseksi, mahdollisiin hätätilanteisiin johtavien suuntausten tutkimiseen niiden ehkäisemiseksi ja sietokyvyn lisäämiseksi tulevien kriisien varalta. Tiedot ovat avainasemassa myös ympäristön pilaantumisen ja ilmastonmuutoksen ymmärtämisessä ja kohdistettujen toimenpiteiden toteuttamisessa niiden torjumiseksi sekä parempien rikoksentorjuntaan ja terrorismilta suojautumiseen tähtäävien toimenpiteiden suunnittelussa.

| 13. | pitää tärkeänä ehdotuksessa esitettyä mahdollisuutta velvoittaa yritykset jakamaan dataa tietopyynnön mukaisesti julkisille viranomaisille yleisten hätätilanteiden ja poikkeuksellisten tarpeiden tai niistä toipumisen yhteydessä. Tulevaisuudessa laitedata voi muodostaa yhä tärkeämmän tekijän häiriötilanteissa, mikä paikallis- ja aluetason viranomaisten tulee huomioida varautumissuunnitelmissaan. Säädös ei tule suoraan ratkaisemaan sitä, miten paikallis- ja alueviranomaiset pystyvät tietämään, millaista ja mihin hintaan dataa on saatavilla markkinoilla. |
| --- | --- |

13.

pitää tärkeänä ehdotuksessa esitettyä mahdollisuutta velvoittaa yritykset jakamaan dataa tietopyynnön mukaisesti julkisille viranomaisille yleisten hätätilanteiden ja poikkeuksellisten tarpeiden tai niistä toipumisen yhteydessä. Tulevaisuudessa laitedata voi muodostaa yhä tärkeämmän tekijän häiriötilanteissa, mikä paikallis- ja aluetason viranomaisten tulee huomioida varautumissuunnitelmissaan. Säädös ei tule suoraan ratkaisemaan sitä, miten paikallis- ja alueviranomaiset pystyvät tietämään, millaista ja mihin hintaan dataa on saatavilla markkinoilla.

| 14. | pitää tärkeänä, että 17 artiklan kohdan mukaisen tietopyynnön minimitietovaatimukset ja 19 artiklan kohdan datan tuhoamisen yksityiskohdat selkeytetään. Käytänteistä ja eritelmistä on sovittava yhteisesti Euroopan unionin tasolla |
| --- | --- |

14.

pitää tärkeänä, että 17 artiklan kohdan mukaisen tietopyynnön minimitietovaatimukset ja 19 artiklan kohdan datan tuhoamisen yksityiskohdat selkeytetään. Käytänteistä ja eritelmistä on sovittava yhteisesti Euroopan unionin tasolla

| 15. | pitää tärkeänä, että hätätilan reagoimiseen saatavan datan toimittamisessa huomioidaan, että data on julkisen sektorin elimille ja unionin toimielimille, virastoille tai elimille luettavissa yleisillä välineillä, ilman erityisiä investointeja. |
| --- | --- |

15.

pitää tärkeänä, että hätätilan reagoimiseen saatavan datan toimittamisessa huomioidaan, että data on julkisen sektorin elimille ja unionin toimielimille, virastoille tai elimille luettavissa yleisillä välineillä, ilman erityisiä investointeja.

| 16. | muistuttaa, että vaikka datasäädöksen V luku mahdollistaa julkisen sektorin toimijoille yritysten hallussa olevan datan käytön tietyissä tilanteissa, tulee säädöksessä täsmentää muiden lukujen osalta, onko paikallis- ja aluetason toimijoilla myös muita rooleja, kuten datan käyttäjä, datan haltija tai datan vastaanottaja. Datasäädöksessä esitettyjä määritelmiä tulisi tästä näkökulmasta tarkastella uudestaan. |
| --- | --- |

16.

muistuttaa, että vaikka datasäädöksen V luku mahdollistaa julkisen sektorin toimijoille yritysten hallussa olevan datan käytön tietyissä tilanteissa, tulee säädöksessä täsmentää muiden lukujen osalta, onko paikallis- ja aluetason toimijoilla myös muita rooleja, kuten datan käyttäjä, datan haltija tai datan vastaanottaja. Datasäädöksessä esitettyjä määritelmiä tulisi tästä näkökulmasta tarkastella uudestaan.

| 17. | panee merkille, että eri viranomaiset ja myös paikallis- ja alueviranomaiset käyttävät pilvipalveluja vaihtelevassa määrin. Komitea kehottaa komissiota luomaan selkeät puitteet ja parhaat mahdolliset edellytykset pilvipalvelujen käytön edistämiseksi. Erityisesti olisi kiinnitettävä huomiota pilvipalvelujen energiatehokkuuden parantamiseen Green coding -menetelmän mukaisesti. Paikallis- ja aluetason tieto- ja viestintätekniikan kustannuksia voitaisiin vähentää huomattavasti, jos olemassa olevia ratkaisuja käytetään laajemmassa mittakaavassa ja jos yksityisten ja julkisten laitosten asiantuntemus kootaan yhteen. |
| --- | --- |

17.

panee merkille, että eri viranomaiset ja myös paikallis- ja alueviranomaiset käyttävät pilvipalveluja vaihtelevassa määrin. Komitea kehottaa komissiota luomaan selkeät puitteet ja parhaat mahdolliset edellytykset pilvipalvelujen käytön edistämiseksi. Erityisesti olisi kiinnitettävä huomiota pilvipalvelujen energiatehokkuuden parantamiseen Green coding

| 18. | pyytää ottamaan huomioon olemassa olevat puutteet tietojen yhteentoimivuudessa kaikissa neljässä yhteentoimivuuden näkökohdassa (oikeudellinen, organisatorinen, semanttinen ja tekninen) liittyen pilvipalvelujen käyttöön ja yksityisten toimijoiden ja viranomaisten väliseen rajat ylittävään yhteistyöhön. |
| --- | --- |

18.

pyytää ottamaan huomioon olemassa olevat puutteet tietojen yhteentoimivuudessa kaikissa neljässä yhteentoimivuuden näkökohdassa (oikeudellinen, organisatorinen, semanttinen ja tekninen) liittyen pilvipalvelujen käyttöön ja yksityisten toimijoiden ja viranomaisten väliseen rajat ylittävään yhteistyöhön.

| 19. | muistuttaa, että tietosisältöjen standardisointi metatietotasolle asti on tärkeää, koska mitä vähemmän jätetään tulkinnanvaraa, sitä yhteensopivampaa tieto on ja säästytään lisäkustannuksilta esimerkiksi tiedon muuntamiseen liittyen. |
| --- | --- |

19.

muistuttaa, että tietosisältöjen standardisointi metatietotasolle asti on tärkeää, koska mitä vähemmän jätetään tulkinnanvaraa, sitä yhteensopivampaa tieto on ja säästytään lisäkustannuksilta esimerkiksi tiedon muuntamiseen liittyen.

| 20. | muistuttaa, että tietojen yhteentoimivuustyö on haastavaa ja pitkäjänteistä. Tiedon yhteentoimivuuden ymmärryksen ja osaamisen jalkauttaminen sekä yhteentoimivuuden myötä tulevat järjestelmämuutokset vaativat resursseja. |
| --- | --- |

20.

muistuttaa, että tietojen yhteentoimivuustyö on haastavaa ja pitkäjänteistä. Tiedon yhteentoimivuuden ymmärryksen ja osaamisen jalkauttaminen sekä yhteentoimivuuden myötä tulevat järjestelmämuutokset vaativat resursseja.

| 21. | muistuttaa, että tietojen yhteentoimivuus ja tiedon laatu ovat ratkaisevan tärkeitä, ja pitää sen vuoksi tervetulleena sopivien organisatoristen toimintatapojen ja rakenteiden kehittämistä. |
| --- | --- |

21.

muistuttaa, että tietojen yhteentoimivuus ja tiedon laatu ovat ratkaisevan tärkeitä, ja pitää sen vuoksi tervetulleena sopivien organisatoristen toimintatapojen ja rakenteiden kehittämistä.

| 22. | panee merkille, että erityisesti pienissä kunnissa, maaseutualueilla ja pk-yrityksissä puuttuu usein datan käyttöön, jakamiseen ja yhteiskäyttöön liittyvää asiantuntemusta sekä niiden edellyttämiä henkilö- ja taloudellisia resursseja. Jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin on tarjottava tukea, ei-pakollisia mallisopimusehtoja ja teknistä ja taloudellista apua ”datan jakamisen asiantuntijoiden” kouluttamiseksi esimerkiksi Digitaalinen Eurooppa -ohjelmaan kuuluvien Euroopan digitaali-innovointikeskittymien yhteydessä. Yhteistyö paikallisten yrittäjien ja startup-yritysten sekä alueen korkeakoulujen kanssa on avainasemassa hyvien käytäntöjen jakamiseksi, kestävän tieto- ja taitopohjan luomiseksi sekä datalukutaidon parantamiseksi. |
| --- | --- |

22.

panee merkille, että erityisesti pienissä kunnissa, maaseutualueilla ja pk-yrityksissä puuttuu usein datan käyttöön, jakamiseen ja yhteiskäyttöön liittyvää asiantuntemusta sekä niiden edellyttämiä henkilö- ja taloudellisia resursseja. Jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin on tarjottava tukea, ei-pakollisia mallisopimusehtoja ja teknistä ja taloudellista apua ”datan jakamisen asiantuntijoiden” kouluttamiseksi esimerkiksi Digitaalinen Eurooppa -ohjelmaan kuuluvien Euroopan digitaali-innovointikeskittymien yhteydessä. Yhteistyö paikallisten yrittäjien ja startup-yritysten sekä alueen korkeakoulujen kanssa on avainasemassa hyvien käytäntöjen jakamiseksi, kestävän tieto- ja taitopohjan luomiseksi sekä datalukutaidon parantamiseksi.

Suhteellisuusperiaate ja toissijaisuusperiaate

Suhteellisuusperiaate ja toissijaisuusperiaate

| 23. | katsoo, että ehdotettu asetus on toissijaisuusperiaatteen ja suhteellisuusperiaatteen mukainen. Euroopan unionin toimien lisäarvo tällä alalla on selvä, kun otetaan huomioon datan käytön rajatylittävä luonne ja puututaan olemassa oleviin esteisiin, jotka haittaavat datan potentiaalisen arvon saamista täysipainoisemmin yritysten, kuluttajien ja julkisen sektorin käyttöön. |
| --- | --- |

23.

katsoo, että ehdotettu asetus on toissijaisuusperiaatteen ja suhteellisuusperiaatteen mukainen. Euroopan unionin toimien lisäarvo tällä alalla on selvä, kun otetaan huomioon datan käytön rajatylittävä luonne ja puututaan olemassa oleviin esteisiin, jotka haittaavat datan potentiaalisen arvon saamista täysipainoisemmin yritysten, kuluttajien ja julkisen sektorin käyttöön.

Bryssel 30. kesäkuuta 2022.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(*1)  
  Komission asetus (EU) N:o 360/2012, annettu 25 päivänä huhtikuuta 2012, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 ja 108 artiklan soveltamisesta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja tarjoaville yrityksille myönnettyyn vähämerkityksiseen tukeen.

*1

Komission asetus (EU) N:o 360/2012, annettu 25 päivänä huhtikuuta 2012, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 ja 108 artiklan soveltamisesta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja tarjoaville yrityksille myönnettyyn vähämerkityksiseen tukeen.

(1)  CDR 5356/2020.

1

---