# Den Europæiske Unions C 374/2022

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 374 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 65. årgang30. september 2022 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 374

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

65. årgang30. september 2022

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | II   Meddelelser |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2022/C 374/01 | Meddelelse fra Kommissionen om ændring af meddelelse fra Kommissionen om vejledning om udbudssamarbejde på forsvars- og sikkerhedsområdet (direktiv 2009/81/EF om udbud på forsvars- og sikkerhedsområdet) (
  1
  ) | 1 |
| 2022/C 374/02 | Meddelelse fra Kommissionen — Retningslinjer for anvendelsen af Unionens konkurrencelovgivning på kollektive aftaler vedrørende arbejdsvilkår for selvstændige uden ansatte | 2 |
| 2022/C 374/03 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.10629 — CSL / VIFOR PHARMA) (
  1
  ) | 14 |

Indhold

Side

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2022/C 374/01

Meddelelse fra Kommissionen om ændring af meddelelse fra Kommissionen om vejledning om udbudssamarbejde på forsvars- og sikkerhedsområdet (direktiv 2009/81/EF om udbud på forsvars- og sikkerhedsområdet) (
  1
  )

1

1

2022/C 374/02

Meddelelse fra Kommissionen — Retningslinjer for anvendelsen af Unionens konkurrencelovgivning på kollektive aftaler vedrørende arbejdsvilkår for selvstændige uden ansatte

2

2022/C 374/03

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.10629 — CSL / VIFOR PHARMA) (
  1
  )

1

14

---

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2022/C 374/04 | Euroens vekselkurs — 29. september 2022 | 15 |
| 2022/C 374/05 | Oversigt over Europa-Kommissionens afgørelser om godkendelser af markedsføring med henblik på anvendelse og/eller om godkendelser af anvendelse af stoffer, der er opført i bilag XIV til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH)
  (Offentliggjort i henhold til artikel 64, stk. 9, i forordning (EF) nr. 1907/2006
  )

   (
  1
  ) | 16 |
| | OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE |
| 2022/C 374/06 | Oplysninger fra medlemsstaterne om fiskestop | 17 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2022/C 374/04

Euroens vekselkurs — 29. september 2022

15

2022/C 374/05

Oversigt over Europa-Kommissionens afgørelser om godkendelser af markedsføring med henblik på anvendelse og/eller om godkendelser af anvendelse af stoffer, der er opført i bilag XIV til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH)
  (Offentliggjort i henhold til artikel 64, stk. 9, i forordning (EF) nr. 1907/2006
  )

   (
  1
  )

(Offentliggjort i henhold til artikel 64, stk. 9, i forordning (EF) nr. 1907/2006

)

1

16

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

2022/C 374/06

Oplysninger fra medlemsstaterne om fiskestop

17

---

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | ANDET |
| | Europa-Kommissionen |
| 2022/C 374/07 | Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 | 18 |
| 2022/C 374/08 | Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 | 30 |
| 2022/C 374/09 | Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 | 41 |
| 2022/C 374/10 | Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 | 52 |

V   Øvrige meddelelser

ANDET

Europa-Kommissionen

2022/C 374/07

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

18

2022/C 374/08

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

30

2022/C 374/09

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

41

2022/C 374/10

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

52

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 30.9.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 374/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 374/1

---

Meddelelse fra Kommissionen om ændring af meddelelse fra Kommissionen om vejledning om udbudssamarbejde på forsvars- og sikkerhedsområdet (direktiv 2009/81/EF om udbud på forsvars- og sikkerhedsområdet)

(EØS-relevant tekst)

(2022/C 374/01)

Den 8. maj 2019 vedtog Kommissionen en meddelelse om vejledning om udbudssamarbejde på forsvars- og sikkerhedsområdet (1) (i det følgende benævnt »meddelelsen«). I meddelelsen ses der nærmere på, hvordan udbudssamarbejde kan finde sted i overensstemmelse med direktiv 2009/81/EF om udbud på forsvarsområdet (2) (i det følgende benævnt »direktivet«).

Meddelelsen indeholder navnlig nærmere retningslinjer for anvendelsen af undtagelsen i direktivets artikel 13, litra c). I denne forbindelse præciseres det i meddelelsen, hvordan medlemsstaten/medlemsstaterne skal meddele et fælles samarbejdsprogram til Kommissionen.

Ifølge meddelelsen skal meddelelsen sendes til Generaldirektoratet for det Indre Marked, Erhvervspolitik, Iværksætteri og SMV'er (GD GROW). Efter omorganiseringen af ansvarsområderne i Kommissionens tjenestegrene og overdragelsen af ansvaret for direktivet til Generaldirektoratet for Forsvarsindustri og Rummet (GD DEFIS) er det nødvendigt at opdatere kontaktoplysningerne.

Meddelelsens punkt 3.7, fjerde, femte og sjette afsnit, affattes derfor således:

»Meddelelser kan sendes med post eller e-mail til Generaldirektoratet for Forsvarsindustri og Rummet (GD DEFIS). E-mailadressen til indgivelse af meddelelser er: EC-DEFENCE-PROCUREMENT@ec.europa.eu

Postadressen er:

| Europa-Kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet for Forsvarsindustri og Rummet (GD DEFIS) |
| Udbud på forsvars- og sikkerhedsområdet |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË« |

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Forsvarsindustri og Rummet (GD DEFIS)

Udbud på forsvars- og sikkerhedsområdet

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË«

---

(1)  Meddelelse fra Kommissionen om vejledning om udbudssamarbejde på forsvars- og sikkerhedsområdet (direktiv 2009/81/EF om udbud på forsvars- og sikkerhedsområdet) (EUT C 157 af 8.5.2019, s. 1).

1

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/81/EF af 13. juli 2009 om samordning af fremgangsmåderne ved ordregivende myndigheders eller ordregiveres indgåelse af visse bygge- og anlægs-, vareindkøbs- og tjenesteydelseskontrakter på forsvars- og sikkerhedsområdet og om ændring af direktiv 2004/17/EF og 2004/18/EF (EUT L 216 af 20.8.2009, s. 76).

2

---

| 30.9.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 374/2 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 374/2

---

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN

Retningslinjer for anvendelsen af Unionens konkurrencelovgivning på kollektive aftaler vedrørende arbejdsvilkår for selvstændige uden ansatte

(2022/C 374/02)

1.   Indledning

| 1) | Disse retningslinjer fastsætter principperne for vurdering i henhold til artikel 101 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (»TEUF«) af aftaler mellem virksomheder, vedtagelser inden for sammenslutninger af virksomheder og samordnet praksis (under ét benævnt »aftaler«), der er indgået som følge af kollektive forhandlinger mellem selvstændige uden ansatte og en eller flere virksomheder (»modpart/modparterne«) om arbejdsvilkårene for selvstændige uden ansatte. |
| --- | --- |

1)

| 2) | I disse retningslinjer forstås ved:






  a) | »selvstændig uden ansatte«: en person, der ikke har en ansættelseskontrakt, og som ikke er i et ansættelsesforhold, og som primært er afhængig af sin egen personlige arbejdskraft ved levering af de pågældende tjenester |
| --- | --- | --- |

2)

a)

»selvstændig uden ansatte«: en person, der ikke har en ansættelseskontrakt, og som ikke er i et ansættelsesforhold, og som primært er afhængig af sin egen personlige arbejdskraft ved levering af de pågældende tjenester

| b) | »modpart«: en virksomhed, som selvstændige uden ansatte leverer deres tjenester til, dvs. deres kunder, herunder sammenslutninger af sådanne virksomheder |
| --- | --- |

b)

»modpart«: en virksomhed, som selvstændige uden ansatte leverer deres tjenester til, dvs. deres kunder, herunder sammenslutninger af sådanne virksomheder

| c) | »kollektiv aftale«: en aftale, der er forhandlet og indgået mellem selvstændige uden ansatte eller deres repræsentanter og deres modpart/modparter, i det omfang den efter sin art og sit formål vedrører arbejdsvilkårene for sådanne selvstændige uden ansatte (1) |
| --- | --- |

c)

»kollektiv aftale«: en aftale, der er forhandlet og indgået mellem selvstændige uden ansatte eller deres repræsentanter og deres modpart/modparter, i det omfang den efter sin art og sit formål vedrører arbejdsvilkårene for sådanne selvstændige uden ansatte (1)

| d) | »digital arbejdsplatform«: enhver fysisk eller juridisk person, der leverer en kommerciel tjeneste, som opfylder alle følgende krav: i) de leveres, som minimum delvist, på afstand ved hjælp af elektroniske midler, f.eks. et websted eller en mobilapplikation, ii) de leveres på anmodning af en tjenestemodtager, og iii) de omfatter som en nødvendig og væsentlig del tilrettelæggelsen af det arbejde, der udføres af enkeltpersoner, uanset om dette arbejde udføres online eller på et bestemt sted (2). |
| --- | --- |

d)

»digital arbejdsplatform«: enhver fysisk eller juridisk person, der leverer en kommerciel tjeneste, som opfylder alle følgende krav: i) de leveres, som minimum delvist, på afstand ved hjælp af elektroniske midler, f.eks. et websted eller en mobilapplikation, ii) de leveres på anmodning af en tjenestemodtager, og iii) de omfatter som en nødvendig og væsentlig del tilrettelæggelsen af det arbejde, der udføres af enkeltpersoner, uanset om dette arbejde udføres online eller på et bestemt sted (2).

| 3) | Artikel 101 i TEUF forbyder aftaler mellem virksomheder, der begrænser konkurrencen på det indre marked, navnlig hvis de direkte eller indirekte fastsætter købs- eller salgspriser eller andre forretningsbetingelser. Unionens konkurrenceregler er baseret på artikel 3, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union (»TEU«), hvori det hedder, at Unionen opretter et indre marked, herunder en ordning, der sikrer, at konkurrencen ikke fordrejes (3). |
| --- | --- |

3)

| 4) | Artikel 3, stk. 3, i TEU fastsætter også, at Unionen fremmer »en social markedsøkonomi med høj konkurrenceevne, hvor der tilstræbes fuld beskæftigelse og sociale fremskridt«. På samme måde tager Unionen ifølge artikel 9 i TEUF »[v]ed fastlæggelsen og gennemførelsen af sine politikker og aktiviteter [...] hensyn til de krav, der er knyttet til fremme af et højt beskæftigelsesniveau, sikring af passende social beskyttelse, bekæmpelse af social udstødelse samt et højt niveau for uddannelse, erhvervsuddannelse og beskyttelse af menneskers sundhed«. Med henblik herpå anerkender Unionen vigtigheden af den sociale dialog og de kollektive overenskomstforhandlinger og forpligter sig i henhold til artikel 152 i TEUF til at lette dialogen mellem arbejdsmarkedets parter og respektere deres uafhængighed. Artikel 28 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder anerkender retten til kollektive forhandlinger og kollektive skridt (4). |
| --- | --- |

4)

| 5) | Den Europæiske Unions Domstol (»Domstolen«) baserede sig på Unionens socialpolitiske mål, da den i Albany-dommen vedrørende kollektive forhandlinger mellem arbejdsmarkedets parter fastslog, at visse konkurrencebegrænsninger følger af de kollektive aftaler mellem arbejdsgiver- og arbejdstagerorganisationer og er nødvendige for at forbedre arbejdsvilkårene (5). Aftaler, der indgås inden for rammerne af kollektive forhandlinger mellem arbejdsgivere og arbejdstagere, og som i kraft af deres formål og indhold skal forbedre arbejdsvilkårene (herunder løn), falder derfor uden for anvendelsesområdet for artikel 101 i TEUF og er følgelig ikke i strid med Unionens konkurrenceret (»Albany-undtagelsen«) (6). |
| --- | --- |

5)

| 6) | Situationen for selvstændige erhvervsdrivende er anderledes. Forbuddet i artikel 101 i TEUF gælder for »virksomheder«. Det er en bred term, der omfatter enheder, der udøver en økonomisk aktivitet, uanset retlig status og finansieringsmåde (7). Selvstændige erhvervsdrivende er således, også selv om det er enkeltpersoner, der arbejder på egen hånd, i princippet virksomheder som omhandlet i artikel 101 i TEUF, eftersom de tilbyder deres tjenester mod vederlag på et bestemt marked og udøver deres virksomhed som uafhængige økonomiske aktører (8). |
| --- | --- |

6)

| 7) | Domstolen har i denne forbindelse præciseret, at Albany-undtagelsen også omfatter »falske selvstændige erhvervsdrivende«, da de anses for at befinde sig i en situation, der kan sammenlignes med situationen for arbejdstagere (9). I den forbindelse anser Domstolen en person for ikke at være selvstændig erhvervsdrivende, hvis a) vedkommende handler under arbejdsgiverens ledelse, navnlig med hensyn til frit at kunne vælge arbejdstid, arbejdssted og arbejdets indhold, b) ikke deler arbejdsgiverens forretningsmæssige risici og c) så længe forholdet varer er en integrerende del af arbejdsgiverens virksomhed og dermed en økonomisk enhed inden for denne. Disse kriterier finder anvendelse med henblik på Unionens konkurrenceret, uanset om den pågældende person af skattemæssige, administrative eller organisatoriske grunde betragtes som selvstændig erhvervsdrivende i henhold til national ret og kræver en vurdering fra sag til sag på grundlag af de faktiske omstændigheder (10). Indtil en domstol eller en administrativ myndighed har konstateret, at en falsk selvstændig erhvervsdrivende er arbejdstager, har vedkommende imidlertid ikke retssikkerhed for, at Albany-undtagelsen finder anvendelse. Hvis det konstateres, at en person er arbejdstager, er der ingen risiko for, at vedkommende overtræder artikel 101 i TEUF ved at indlede kollektive forhandlinger og indgå kollektive aftaler, der har til formål at forbedre arbejdsvilkårene. |
| --- | --- |

7)

| 8) | Samtidig har nogle selvstændige erhvervsdrivende svært ved at påvirke deres arbejdsvilkår. Dette er navnlig tilfældet for selvstændige uden ansatte, der arbejder alene og primært er afhængige af deres egen personlige arbejdskraft for at kunne leve. Nogle selvstændige uden ansatte er måske ikke helt uafhængige af deres opdraggiver eller har ikke tilstrækkelig forhandlingsstyrke, og samtidig er de ikke fuldt integrerede i opdraggiverens virksomhed på samme måde som ansatte. Den seneste udvikling på arbejdsmarkedet har bidraget til denne situation, især den stigende brug af underleverandører og outsourcing af både forretningstjenester og personlige tjenester samt digitalisering af produktionsprocesser og udbredelse af platformsøkonomi (11). Kollektive forhandlinger kan være et vigtigt middel til at forbedre arbejdsvilkårene for disse selvstændige uden ansatte. |
| --- | --- |

8)

| 9) | På denne baggrund præciserer disse retningslinjer, a) at kollektive aftaler indgået af selvstændige uden ansatte, der befinder sig i en situation, der kan sammenlignes med arbejdstageres, falder uden for anvendelsesområdet for artikel 101 i TEUF, og b) at Kommissionen ikke vil gribe ind over for kollektive aftaler indgået af selvstændige uden ansatte, der oplever en ubalance i forhandlingsstyrken over for deres modpart/modparter. |
| --- | --- |

9)

| 10) | Disse retningslinjer forklarer, hvordan Kommissionen vil anvende Unionens konkurrencelovgivning, uden at dette berører anvendelsen af andre regler eller principper i EU-retten. Disse retningslinjer skaber ingen sociale rettigheder eller forpligtelser og berører ikke medlemsstaternes prærogativer inden for social- og arbejdsmarkedspolitikken eller arbejdsmarkedsparternes selvstændighed. De berører navnlig ikke medlemsstaternes og/eller arbejdsmarkedsparternes kompetencer med hensyn til tilrettelæggelsen af kollektive forhandlinger inden for rammerne af national lovgivning og/eller medlemsstaternes praksis. De berører heller ikke definitionerne af begreberne »arbejdstager« eller »selvstændig erhvervsdrivende« i henhold til national ret (12) eller muligheden for, at de selvstændige uden ansatte kan søge omklassificering af beskæftigelsesstatus (eller at de nationale myndigheder/domstole kan vurdere sådanne sager) i henhold til EU-retten eller national ret. Disse retningslinjer præciserer blot de betingelser, hvorpå visse selvstændige uden ansatte og deres modpart/modparter kan indlede kollektive forhandlinger og indgå kollektive aftaler uden at risikere en overtrædelse af artikel 101 i TEUF. |
| --- | --- |

10)

| 11) | Disse retningslinjer berører heller ikke Domstolens efterfølgende fortolkninger af artikel 101 i TEUF i forhold til aftaler indgået inden for rammerne af kollektive overenskomstforhandlinger. De berører ikke anvendelsen af Unionens konkurrenceret som fastsat i artikel 42 i TEUF og den relevante EU-lovgivning (13) vedrørende landbrugs- og fiskerisektoren. Disse retningslinjer finder desuden anvendelse, uden at det berører anvendelsen af artikel 101, stk. 3, i TEUF, som fra artikel 101, stk. 1, i TEUF undtager aftaler, der a) bidrager til at forbedre produktionen eller fordelingen af varerne eller til at fremme den tekniske eller økonomiske udvikling, b) overfører en rimelig andel af fordelene til forbrugerne, c) kun indeholder absolut nødvendige konkurrencebegrænsninger og d) ikke giver parterne mulighed for at fjerne konkurrencen for en væsentlig del af de pågældende varer eller tjenester (14). |
| --- | --- |

11)

| 12) | For at undgå tvivl er kollektive aftaler, der forhandles og indgås af selvstændige erhvervsdrivende, og som ikke falder ind under disse retningslinjers anvendelsesområde, ikke nødvendigvis i strid med artikel 101 i TEUF, men kræver en vurdering fra sag til sag som for enhver anden type aftale mellem virksomheder. |
| --- | --- |

12)

2.   Disse retningslinjers generelle anvendelsesområde

2.1.   Typer af aftaler, der er omfattet

| 13) | Disse retningslinjer finder anvendelse på »kollektive aftaler« som defineret i punkt 2, nr. c). |
| --- | --- |

13)

| 14) | Uden at dette berører medlemsstaternes skønsmæssige beføjelser med hensyn til valg af kanaler for selvstændige erhvervsdrivendes kollektive repræsentation, finder disse retningslinjer anvendelse på alle former for kollektive forhandlinger, der føres i overensstemmelse med national lovgivning og praksis, fra forhandlinger gennem arbejdsmarkedets parter eller andre sammenslutninger til direkte forhandlinger mellem en gruppe selvstændige uden ansatte eller deres repræsentanter og deres modpart/modparterer eller sammenslutninger af modparter. De omfatter også tilfælde, hvor selvstændige uden ansatte, det være sig individuelt eller som gruppe, ønsker at være omfattet af en eksisterende kollektiv aftale (»tilvalg«), der er indgået mellem deres modpart og en gruppe af arbejdstagere/selvstændige uden ansatte. |
| --- | --- |

14)

| 15) | Arbejdsvilkårene for selvstændige uden ansatte omfatter bl.a. løn, tillæg og bonusser samt arbejdstid og arbejdsplaner, ferie, fravær, fysisk arbejdsplads, sundhed og sikkerhed, forsikring og social sikring samt de betingelser, hvorunder selvstændige uden ansatte har ret til at ophøre med at levere deres tjenester, eller hvorunder modparten har ret til at ophøre med at anvende deres tjenester. |
| --- | --- |

15)

| 16) | Forhandling og indgåelse af kollektive aftaler forudsætter en vis grad af koordinering mellem de forskellige forhandlingspartnere forud for forhandlingen og indgåelsen af den kollektive aftale. En sådan koordinering kan tage form af en aftale eller informationsudveksling mellem parterne på hver side af forhandlingerne med henblik på at fastlægge en fælles tilgang til emnet (arbejdsvilkårene) og/eller forhandlingsformen (f.eks. multilateral eller gennem udpegede repræsentanter). I det omfang en sådan koordinering er nødvendig og forholdsmæssig i forbindelse med forhandling eller indgåelse af den kollektive aftale, vil den med henblik på disse retningslinjer blive behandlet på samme måde som den kollektive aftale, den vedrører (eller skulle have vedrørt i tilfælde af resultatløse forhandlinger) (15). |
| --- | --- |

16)

| 17) | Disse retningslinjer omfatter ikke afgørelser truffet af sammenslutninger eller aftaler eller samordnet praksis mellem virksomheder uden for rammerne af forhandlinger (eller forberedelser til forhandlinger) mellem selvstændige uden ansatte og deres modpart/modparter med henblik på at forbedre arbejdsvilkårene for de selvstændige uden ansatte. De omfatter navnlig ikke aftaler, der dækker bredere end reguleringen af arbejdsvilkårene eller fastsætter de betingelser (navnlig priser), hvorunder selvstændige uden ansatte eller modparten/modparterne tilbyder tjenester til forbrugerne (16), eller som begrænser virksomhedernes frihed til at ansætte den arbejdskraft, de har behov for.







  Eksempel 1



  Situation: Selvstændige bude uden ansatte leverer deres ydelser til de tre leveringsplatforme, der er aktive i byen B. Der er indgået en kollektiv aftale mellem leveringsplatformene og budene, der fastsætter de honorarer, som platformene skal betale til budene for deres tjenester, samt platformenes minimumsforpligtelser med hensyn til sundhed og sikkerhed over for budene. I henhold til den kollektive aftale kan budene begrænse deres tjenester til et bestemt byområde. Til det formål er byen i henhold til aftalen opdelt i tre særskilte områder; et for budene for hver af de tre platforme. De selvstændige bude uden ansatte i byen B indgår derudover en indbyrdes aftale om ikke at udføre mere end tyve leveringer pr. fire timer på en arbejdsdag.

  Analyse: Eksemplet vedrører to aftaler mellem virksomheder som omhandlet i artikel 101 i TEUF: a) den kollektive aftale mellem platformene og de selvstændige bude uden ansatte og b) den aftale mellem de selvstændige bude uden ansatte om det maksimale antal leveringer. Den kollektive aftale er omfattet af disse retningslinjer, da den er resultatet af kollektive forhandlinger og regulerer arbejdsvilkårene (honorarer, sundheds- og sikkerhedsvilkår), hvorunder de selvstændige bude uden ansatte leverer deres tjenester til platformene. Den del af den kollektive aftale, der opdeler byen mellem de tre platforme, vedrører imidlertid ikke arbejdsvilkår, men udgør en aftale om markedsdeling, som på grund af sit formål sandsynligvis vil være i strid med artikel 101 i TEUF (17).
  Derimod er den særskilte aftale mellem de selvstændige bude uden ansatte om antallet af leverancer pr. arbejdsdag ikke resultatet af kollektive forhandlinger mellem de selvstændige uden ansatte og deres modpart/modparter, og den er derfor ikke omfattet af disse retningslinjer, men bør vurderes særskilt.


  Eksempel 2



  Situation: De professionelle sportsklubber i medlemsstat X aftaler indbyrdes ikke at rekruttere idrætsudøvere fra hinanden, så længe idrætsudøverne har en løbende kontrakt med en af sportsklubberne. Klubberne koordinerer også lønniveauet for idrætsudøvere over 35 år.

  Analyse: Aftalerne mellem sportsklubberne udgør aftaler mellem virksomheder som omhandlet i artikel 101 i TEUF. Aftalerne er ikke omfattet af disse retningslinjer, da de ikke er et resultat af forhandlinger mellem selvstændige uden ansatte og deres modpart/modparter og derfor ikke er kollektive aftaler. Den første aftale vil sandsynligvis være i strid med artikel 101 i TEUF på grund af sit formål, da den begrænser konkurrencen mellem sportsklubberne ved rekruttering af de bedste idrætsudøvere på markedet. Den anden (lønfastsættelses)aftale kan også være i strid med artikel 101 i TEUF på grund af sit formål, da den i det væsentlige er en aftale mellem konkurrenter (klubberne) om at samordne deres omkostninger.
  Generelt illustrerer dette eksempel virksomhedspraksis på arbejdsmarkedet, som falder uden for disse retningslinjers anvendelsesområde og sandsynligvis vil være i strid med artikel 101 i TEUF. |
| --- | --- |

17)

Eksempel 1

Situation: Selvstændige bude uden ansatte leverer deres ydelser til de tre leveringsplatforme, der er aktive i byen B. Der er indgået en kollektiv aftale mellem leveringsplatformene og budene, der fastsætter de honorarer, som platformene skal betale til budene for deres tjenester, samt platformenes minimumsforpligtelser med hensyn til sundhed og sikkerhed over for budene. I henhold til den kollektive aftale kan budene begrænse deres tjenester til et bestemt byområde. Til det formål er byen i henhold til aftalen opdelt i tre særskilte områder; et for budene for hver af de tre platforme. De selvstændige bude uden ansatte i byen B indgår derudover en indbyrdes aftale om ikke at udføre mere end tyve leveringer pr. fire timer på en arbejdsdag.

Analyse: Eksemplet vedrører to aftaler mellem virksomheder som omhandlet i artikel 101 i TEUF: a) den kollektive aftale mellem platformene og de selvstændige bude uden ansatte og b) den aftale mellem de selvstændige bude uden ansatte om det maksimale antal leveringer. Den kollektive aftale er omfattet af disse retningslinjer, da den er resultatet af kollektive forhandlinger og regulerer arbejdsvilkårene (honorarer, sundheds- og sikkerhedsvilkår), hvorunder de selvstændige bude uden ansatte leverer deres tjenester til platformene. Den del af den kollektive aftale, der opdeler byen mellem de tre platforme, vedrører imidlertid ikke arbejdsvilkår, men udgør en aftale om markedsdeling, som på grund af sit formål sandsynligvis vil være i strid med artikel 101 i TEUF (17).

Derimod er den særskilte aftale mellem de selvstændige bude uden ansatte om antallet af leverancer pr. arbejdsdag ikke resultatet af kollektive forhandlinger mellem de selvstændige uden ansatte og deres modpart/modparter, og den er derfor ikke omfattet af disse retningslinjer, men bør vurderes særskilt.

Eksempel 2

Situation: De professionelle sportsklubber i medlemsstat X aftaler indbyrdes ikke at rekruttere idrætsudøvere fra hinanden, så længe idrætsudøverne har en løbende kontrakt med en af sportsklubberne. Klubberne koordinerer også lønniveauet for idrætsudøvere over 35 år.

Analyse: Aftalerne mellem sportsklubberne udgør aftaler mellem virksomheder som omhandlet i artikel 101 i TEUF. Aftalerne er ikke omfattet af disse retningslinjer, da de ikke er et resultat af forhandlinger mellem selvstændige uden ansatte og deres modpart/modparter og derfor ikke er kollektive aftaler. Den første aftale vil sandsynligvis være i strid med artikel 101 i TEUF på grund af sit formål, da den begrænser konkurrencen mellem sportsklubberne ved rekruttering af de bedste idrætsudøvere på markedet. Den anden (lønfastsættelses)aftale kan også være i strid med artikel 101 i TEUF på grund af sit formål, da den i det væsentlige er en aftale mellem konkurrenter (klubberne) om at samordne deres omkostninger.

Generelt illustrerer dette eksempel virksomhedspraksis på arbejdsmarkedet, som falder uden for disse retningslinjers anvendelsesområde og sandsynligvis vil være i strid med artikel 101 i TEUF.

2.2.   Personer omfattet af disse retningslinjer

| 18) | Disse retningslinjer omfatter kollektive aftaler vedrørende arbejdsvilkårene for »selvstændige uden ansatte« som defineret i punkt 2, nr. a). Selvstændige uden ansatte kan anvende visse genstande eller aktiver ved levering af tjenesterne. En rengøringsassistent anvender f.eks. rengøringstilbehør, og en musiker spiller på et musikinstrument. I disse tilfælde anvendes genstandene som et hjælperedskab til at levere den endelige tjeneste, og den selvstændige uden ansatte anses derfor for at være afhængig af sin personlige arbejdskraft. Disse retningslinjer finder derimod ikke anvendelse på situationer, hvor den økonomiske aktivitet for den selvstændige uden ansatte udelukkende består i deling eller udnyttelse af genstande eller aktiver eller videresalg af varer/tjenester. Hvis en selvstændig uden ansatte f.eks. udlejer indkvartering eller videresælger bildele, vedrører disse aktiviteter udnyttelse af aktiver og videresalg af varer snarere end levering af personlig arbejdskraft. |
| --- | --- |

18)

| 19) | I disse retningslinjers afsnit 3 fastsættes de kategorier af kollektive aftaler, der omhandler selvstændige uden ansatte, og som Kommissionen anser for at falde uden for anvendelsesområdet for artikel 101 i TEUF, og afsnit 4 i disse retningslinjer fastsætter de kategorier af kollektive aftaler, som Kommissionen ikke vil gribe ind over for. Uanset at en selvstændig uden ansatte eller en kollektiv aftale falder ind under de kategorier, der er omhandlet i disse retningslinjers afsnit 3 eller 4, finder de generelle principper, der fastlægger anvendelsesområdet for disse retningslinjer, jf. dette afsnit, fortsat anvendelse. Kriterierne i afsnit 3 og 4 skal være opfyldt på det tidspunkt, hvor selvstændige uden ansatte kollektivt forhandler og indgår en aftale med deres modpart/modparter. |
| --- | --- |

19)

3.   Kollektive aftaler vedrørende selvstændige uden ansatte, der kan sammenlignes med arbejdstagere, og hvor aftalerne ikke er omfattet af anvendelsesområdet for artikel 101 i TEUF

| 20) | I tilfælde, hvor selvstændige uden ansatte er i en situation, der kan sammenlignes med arbejdstageres, anses deres kollektive aftaler for at falde uden for anvendelsesområdet for artikel 101 i TEUF, uanset om de pågældende også opfylder kriterierne for at være falske selvstændige erhvervsdrivende (se disse retningslinjers punkt 7) (18). |
| --- | --- |

20)

| 21) | Domstolen har fastslået, at en kollektiv aftale, der omfatter selvstændige tjenesteydere, kan betragtes som et resultat af dialogen mellem arbejdsmarkedets parter, hvis tjenesteyderne er i en situation, der kan sammenlignes med arbejdstageres (19). Domstolen har bekræftet, at »i dagens økonomi er det ikke altid let at fastslå visse selvstændige leverandørers status som virksomheder« (20). Domstolen har også fastslået, at en tjenesteyder kan miste sin status som selvstændig erhvervsdrivende og dermed som virksomhed, hvis vedkommende ikke selvstændigt bestemmer sin adfærd på markedet, men udelukkende arbejder efter opdraggiverens anvisninger, fordi vedkommende ikke bærer nogen af de økonomiske eller kommercielle risici ved opdraggiverens virksomhed men fungerer som medhjælper i opdraggiverens virksomhed (21). |
| --- | --- |

21)

| 22) | På grundlag af disse kriterier, og under hensyntagen til udviklingen på Unionens arbejdsmarkeder og på nationale arbejdsmarkeder(med hensyn til lovgivning og retspraksis), finder Kommissionen med henblik på disse retningslinjer, at kategorier af selvstændige uden ansatte, der er anført i afsnit 3.1, 3.2 og 3.3 i disse retningslinjer, befinder sig i en situation, der kan sammenlignes med arbejdstageres, og at kollektive aftaler, de har forhandlet og indgået, derfor falder uden for anvendelsesområdet for artikel 101 i TEUF (22): |
| --- | --- |

22)

3.1.   Økonomisk afhængige selvstændige uden ansatte

| 23) | Selvstændige uden ansatte, som udelukkende eller overvejende leverer deres tjenester til én modpart, vil sandsynligvis være økonomisk afhængige af denne modpart. Generelt bestemmer sådanne selvstændige uden ansatte ikke uafhængigt deres adfærd på markedet og er i vidt omfang afhængige af deres modpart, hvor de udgør en integreret del af modpartens virksomhed og dermed en økonomisk enhed inden for denne. Desuden er der større sandsynlighed for, at disse selvstændige uden ansatte får instruktioner om, hvordan arbejdet skal udføres. Spørgsmålet om økonomisk afhængige selvstændige erhvervsdrivende er omhandlet i en række nationale love, der giver sådanne selvstændige uden ansatte ret til at føre kollektive forhandlinger, forudsat at de opfylder de kriterier, der er fastsat i de respektive nationale foranstaltninger (23). |
| --- | --- |

23)

| 24) | Kommissionen mener, at en selvstændig uden ansatte befinder sig i en økonomisk afhængighedssituation, når vedkommende i gennemsnit opnår mindst 50 % af sin samlede arbejdsindkomst fra en enkelt modpart over en periode på enten et eller to år (24). |
| --- | --- |

24)

| 25) | Kollektive aftaler om forbedring af arbejdsvilkårene mellem selvstændige uden ansatte, der befinder sig i en økonomisk afhængighedssituation, og deres modpart, som de er økonomisk afhængige af, falder derfor uden for anvendelsesområdet for artikel 101 i TEUF.







  Eksempel 3



  Situation: Selskab X er et arkitektfirma, der indgår aftaler med et stort antal (selvstændige) arkitekter om gennemførelse af projekter. Arkitekterne opnår 90 % af deres indkomst fra selskab X, hvilket fremgår af deres selvangivelser. Arkitekterne forhandler kollektivt og indgår en kollektiv aftale med selskab X, hvori der fastsættes en ugentlig arbejdstid på højst 45 timer, årlig ferie på 26 kalenderdage og faste lønsatser baseret på den enkelte arkitekts erfaring.

  Analyse: Selvstændige arkitekter uden ansatte anses i lighed med andre uafhængige leverandører generelt som virksomheder i henhold til artikel 101 i TEUF, og denne bestemmelse finder derfor anvendelse på aftaler mellem dem. Den aftale, der er indgået mellem selvstændige arkitekter uden ansatte og selskab X, falder imidlertid uden for anvendelsesområdet for artikel 101 i TEUF, da det er en kollektiv aftale om arbejdsvilkår indgået mellem selskab X og enkeltpersoner, der kan anses for at befinde sig i en situation, der kan sammenlignes med arbejdstagernes (hvad angår deres økonomiske afhængighed). I dette eksempel er arkitekterne økonomisk afhængige af deres modpart (selskab X), da de opnår 90 % af deres indkomst fra selskab X. De kan derfor anses som en integrerende del af selskab X. |
| --- | --- |

25)

Eksempel 3

Situation: Selskab X er et arkitektfirma, der indgår aftaler med et stort antal (selvstændige) arkitekter om gennemførelse af projekter. Arkitekterne opnår 90 % af deres indkomst fra selskab X, hvilket fremgår af deres selvangivelser. Arkitekterne forhandler kollektivt og indgår en kollektiv aftale med selskab X, hvori der fastsættes en ugentlig arbejdstid på højst 45 timer, årlig ferie på 26 kalenderdage og faste lønsatser baseret på den enkelte arkitekts erfaring.

Analyse: Selvstændige arkitekter uden ansatte anses i lighed med andre uafhængige leverandører generelt som virksomheder i henhold til artikel 101 i TEUF, og denne bestemmelse finder derfor anvendelse på aftaler mellem dem. Den aftale, der er indgået mellem selvstændige arkitekter uden ansatte og selskab X, falder imidlertid uden for anvendelsesområdet for artikel 101 i TEUF, da det er en kollektiv aftale om arbejdsvilkår indgået mellem selskab X og enkeltpersoner, der kan anses for at befinde sig i en situation, der kan sammenlignes med arbejdstagernes (hvad angår deres økonomiske afhængighed). I dette eksempel er arkitekterne økonomisk afhængige af deres modpart (selskab X), da de opnår 90 % af deres indkomst fra selskab X. De kan derfor anses som en integrerende del af selskab X.

3.2.   Selvstændige uden ansatte, der arbejder »på lige fod« med arbejdstagere

| 26) | Selvstændige uden ansatte, der udfører de samme eller lignende opgaver »på lige fod« med arbejdstagere for den samme modpart, befinder sig i en situation, der kan sammenlignes med situationen for arbejdstagere. Disse selvstændige uden ansatte leverer deres tjenester under ledelse af deres modpart og bærer ikke de kommercielle risici, der er forbundet med modpartens aktivitet, eller er tilstrækkeligt uafhængige med hensyn til udøvelsen af den pågældende økonomiske aktivitet. Det er op til de kompetente nationale myndigheder/domstole at afgøre, om kontraktforholdet mellem selvstændige erhvervsdrivende, der arbejder »på lige fod« med arbejdstagere, skal omklassificeres til et ansættelsesforhold. Selvstændige uden ansatte bør dog stadig kunne indgå kollektive aftaler med henblik på at forbedre deres arbejdsvilkår i tilfælde, hvor de ikke er blevet omklassificeret til arbejdstagere. Dette er anerkendt af praksis i flere medlemsstater, hvor kollektive aftaler (eller visse bestemmelser i sådanne aftaler) omfatter arbejdstagere og selvstændige erhvervsdrivende, der er aktive i de samme sektor (25). |
| --- | --- |

26)

| 27) | Kollektive aftaler om arbejdsvilkår mellem en modpart og selvstændige uden ansatte, der udfører de samme eller lignende opgaver »på lige fod« med arbejdstagere for den samme modpart, falder derfor uden for anvendelsesområdet for artikel 101 i TEUF. Det samme gælder for kollektive aftaler, som i overensstemmelse med national lovgivning og/eller medlemsstaternes praksis omfatter både arbejdstagere og selvstændige uden ansatte.







  Eksempel 4



  Situation: Virksomhed X arrangerer orkesterkoncerter og andre klassiske musikbegivenheder. Mange musikere arbejder for virksomhed X enten som arbejdstagere eller selvstændige erhvervsdrivende på grundlag af årlige kontrakter. Musikerne instrueres uafhængigt af deres ansættelsesstatus af kulturdirektøren for virksomhed X med hensyn til de værker, de skal opføre, øvetidspunkter og -sted samt de opførelser, de skal deltage i. Virksomhed X er medlem af sammenslutningen af arrangører af musikopførelser, og musikere (arbejdstagere og selvstændige), der arbejder for virksomhed X, er medlemmer af musikernes sammenslutning. Der er indgået en kollektiv aftale mellem de to organisationer, som repræsenterer deres respektive medlemmers interesser. I den kollektive aftale fastsættes den ugentlige arbejdstid til højst 45 timer for alle musikerne, og musikerne sikres en særlig fridag efter afholdelse af tre koncerter i samme uge.

  Analyse: Selvstændige musikere uden ansatte anses i lighed med andre uafhængige leverandører generelt som virksomheder i henhold til artikel 101 i TEUF, og denne bestemmelse finder derfor anvendelse på aftaler mellem dem. De selvstændige musikere uden ansatte omtalt i dette eksempel befinder sig i en situation, der kan sammenlignes med situationen for arbejdstagerne i virksomhed X med hensyn til underordnelsesforhold og lighed i opgaver. De udfører de samme opgaver som de ansatte musikere (dvs. spiller ved opførelser), de er underlagt de samme instrukser fra virksomhed X med hensyn til indhold, sted og tidspunkt for opførelser, og de engageres for en periode svarende til de ansatte musikere. Den kollektive aftale, der regulerer arbejdsvilkårene for disse selvstændige musikere, der arbejder »på lige fod« med de ansatte, falder derfor uden for anvendelsesområdet for artikel 101 i TEUF. |
| --- | --- |

27)

Eksempel 4

Situation: Virksomhed X arrangerer orkesterkoncerter og andre klassiske musikbegivenheder. Mange musikere arbejder for virksomhed X enten som arbejdstagere eller selvstændige erhvervsdrivende på grundlag af årlige kontrakter. Musikerne instrueres uafhængigt af deres ansættelsesstatus af kulturdirektøren for virksomhed X med hensyn til de værker, de skal opføre, øvetidspunkter og -sted samt de opførelser, de skal deltage i. Virksomhed X er medlem af sammenslutningen af arrangører af musikopførelser, og musikere (arbejdstagere og selvstændige), der arbejder for virksomhed X, er medlemmer af musikernes sammenslutning. Der er indgået en kollektiv aftale mellem de to organisationer, som repræsenterer deres respektive medlemmers interesser. I den kollektive aftale fastsættes den ugentlige arbejdstid til højst 45 timer for alle musikerne, og musikerne sikres en særlig fridag efter afholdelse af tre koncerter i samme uge.

Analyse: Selvstændige musikere uden ansatte anses i lighed med andre uafhængige leverandører generelt som virksomheder i henhold til artikel 101 i TEUF, og denne bestemmelse finder derfor anvendelse på aftaler mellem dem. De selvstændige musikere uden ansatte omtalt i dette eksempel befinder sig i en situation, der kan sammenlignes med situationen for arbejdstagerne i virksomhed X med hensyn til underordnelsesforhold og lighed i opgaver. De udfører de samme opgaver som de ansatte musikere (dvs. spiller ved opførelser), de er underlagt de samme instrukser fra virksomhed X med hensyn til indhold, sted og tidspunkt for opførelser, og de engageres for en periode svarende til de ansatte musikere. Den kollektive aftale, der regulerer arbejdsvilkårene for disse selvstændige musikere, der arbejder »på lige fod« med de ansatte, falder derfor uden for anvendelsesområdet for artikel 101 i TEUF.

3.3.   Selvstændige uden ansatte, der arbejder via digitale arbejdsplatforme

| 28) | Den nye onlineplatformsøkonomi og ydelse af arbejdskraft gennem digitale arbejdsplatforme har skabt en ny virkelighed for særlige grupper af selvstændige uden ansatte, som befinder sig i en situation, der kan sammenlignes med arbejdstageres, i forhold til de digitale arbejdsplatforme, som de leverer deres arbejdskraft til eller igennem. De selvstændige uden ansatte kan være afhængige af de digitale arbejdsplatforme, navnlig med henblik på at nå kunderne, og opgaverne tilbydes ofte med ringe eller ingen mulighed for at forhandle arbejdsvilkår, herunder løn. De digitale arbejdsplatforme pålægger normalt ensidigt vilkår og betingelser for arbejdsforholdet uden forudgående orientering eller forudgående høring af selvstændige uden ansatte. |
| --- | --- |

28)

| 29) | Den seneste retspraksis og lovgivningsmæssige udvikling på nationalt plan indikerer yderligere, at denne type selvstændige erhvervsdrivende er sammenlignelige med arbejdstagere. I sager vedrørende klassificering af beskæftigelsesstatus anerkender de nationale myndigheder/domstole i stigende grad tjenesteydernes afhængighed af visse typer af platforme, eller at der foreligger et ansættelsesforhold (26). På samme måde har nogle medlemsstater vedtaget lovgivning (27), der fastsætter en formodning om et ansættelsesforhold eller ret til kollektive forhandlinger for tjenesteydere til eller via digitale arbejdsplatforme. |
| --- | --- |

29)

| 30) | Begrebet »digital arbejdsplatform« er defineret i disse retningslinjers punkt 2, nr. d). Digitale arbejdsplatforme adskiller sig fra andre onlineplatforme, idet de tilrettelægger arbejde, der udføres af enkeltpersoner på anmodning, som enkeltstående eller gentagne opgaver, fra modtageren af en tjeneste, der leveres af platformen. Tilrettelæggelse af det arbejde, der udføres af enkeltpersoner, bør som minimum indebære en væsentlig rolle med hensyn til at matche efterspørgslen efter tjenesten med udbuddet af arbejdskraft fra en person, der har et kontraktforhold med den digitale arbejdsplatform, og som står til rådighed til at udføre en bestemt opgave, og kan omfatte andre aktiviteter såsom behandling af betalinger. Onlineplatforme, der ikke tilrettelægger enkeltpersoners arbejde, men blot tilvejebringer de midler, hvormed tjenesteudbydere kan nå frem til slutbrugeren, f.eks. ved at reklamere eller anmode om tjenester eller ved at samle og vise tilgængelige tjenesteudbydere på et bestemt område uden yderligere inddragelse, bør ikke betragtes som en digital arbejdsplatform. F.eks. betragtes en platform, der blot samler og viser nærmere oplysninger om blikkenslagere i et bestemt område og således giver kunderne mulighed for at kontakte blikkenslagerne for at benytte deres service efter anmodning, ikke som en digital arbejdsplatform, da den ikke organiserer blikkenslagernes arbejde. Definitionen af digitale arbejdsplatforme bør begrænses til tjenesteydere, for hvilke tilrettelæggelsen af det arbejde, der udføres af enkeltpersoner, såsom person- eller varetransport eller rengøring, udgør en nødvendig og væsentlig og ikke blot en mindre og rent accessorisk komponent. |
| --- | --- |

30)

| 31) | I lyset af disse betragtninger falder kollektive aftaler mellem selvstændige uden ansatte og digitale arbejdsplatforme, der vedrører arbejdsvilkårene, uden for anvendelsesområdet for artikel 101 i TEUF.







  Eksempel 5



  Situation: En gruppe chauffører, der arbejder for kørselsplatforme, indleder forhandlinger med den regionale sammenslutning af kørselsplatforme med det mål at indgå en kollektiv aftale om forbedring af chaufførernes arbejdsvilkår. Inden der indledes forhandlinger med chaufførerne, koordinerer kørselsplatformene (medlemmerne af sammenslutningen) deres forhandlingsstrategi. I forbindelse med drøftelsen af deres strategi for forhandlinger med chaufførerne drøfter kørselsplatformene også muligheden for at nå til enighed om en mindstepris pr. kørsel. I sidste ende mislykkes forhandlingerne mellem sammenslutningen af platforme og chaufførerne, og der indgås ingen kollektiv aftale. Sammenslutningen af kørselsplatforme vedtager efterfølgende en afgørelse, der fastsætter en mindstepris på 10 EUR pr. kørsel for forbrugerne.

  Analyse: Gennem sammenslutningen forsøger kørselsplatformene at forhandle en kollektiv aftale med chaufførerne med henblik på at forbedre chaufførernes arbejdsvilkår. Forhandlingerne mellem de selvstændige chauffører uden ansatte og sammenslutningen af platforme falder uden for anvendelsesområdet for artikel 101 i TEUF, uanset om der indgås en aftale eller ikke. Det samme gælder koordineringen mellem platformene forud for forhandlingerne med chaufførerne, forudsat at en sådan koordinering er nødvendig og står i et rimeligt forhold til forhandlingerne om en kollektiv aftale, der er omfattet af disse retningslinjer.
  Drøftelserne mellem platformene om den mindstepris pr. kørsel, der skal betales af forbrugerne, vedrører imidlertid ikke arbejdsvilkår. Eftersom kørselsplatformene konkurrerer med hinanden, vil en sådan samordning af priser mellem konkurrenter sandsynligvis være i strid med artikel 101 TEUF på grund af sit formål.
  Under alle omstændigheder falder den afgørelse, der er vedtaget af sammenslutningen af kørselsplatforme om fastsættelse af en mindstepris pr. kørsel, uden for disse retningslinjers anvendelsesområde, da den ikke er resultatet af kollektive forhandlinger mellem selvstændige uden ansatte og deres modpart/modparter. Den er i stedet resultatet af en aftale mellem medlemmerne af sammenslutningen, dvs. platformene (modparterne).
  Omvendt ville en sådan aftale blive anset for at vedrøre arbejdsvilkår og dermed falde uden for anvendelsesområdet for artikel 101 i TEUF, hvis de selvstændige chauffører uden ansatte og sammenslutningen af platforme kollektivt havde aftalt et minimumsgebyr eller et fast gebyr (løn) på 10 EUR pr. kørsel til chaufførerne (uanset hvordan disse omkostninger var blevet overført til forbrugerne). |
| --- | --- |

31)

Eksempel 5

Situation: En gruppe chauffører, der arbejder for kørselsplatforme, indleder forhandlinger med den regionale sammenslutning af kørselsplatforme med det mål at indgå en kollektiv aftale om forbedring af chaufførernes arbejdsvilkår. Inden der indledes forhandlinger med chaufførerne, koordinerer kørselsplatformene (medlemmerne af sammenslutningen) deres forhandlingsstrategi. I forbindelse med drøftelsen af deres strategi for forhandlinger med chaufførerne drøfter kørselsplatformene også muligheden for at nå til enighed om en mindstepris pr. kørsel. I sidste ende mislykkes forhandlingerne mellem sammenslutningen af platforme og chaufførerne, og der indgås ingen kollektiv aftale. Sammenslutningen af kørselsplatforme vedtager efterfølgende en afgørelse, der fastsætter en mindstepris på 10 EUR pr. kørsel for forbrugerne.

Analyse: Gennem sammenslutningen forsøger kørselsplatformene at forhandle en kollektiv aftale med chaufførerne med henblik på at forbedre chaufførernes arbejdsvilkår. Forhandlingerne mellem de selvstændige chauffører uden ansatte og sammenslutningen af platforme falder uden for anvendelsesområdet for artikel 101 i TEUF, uanset om der indgås en aftale eller ikke. Det samme gælder koordineringen mellem platformene forud for forhandlingerne med chaufførerne, forudsat at en sådan koordinering er nødvendig og står i et rimeligt forhold til forhandlingerne om en kollektiv aftale, der er omfattet af disse retningslinjer.

Drøftelserne mellem platformene om den mindstepris pr. kørsel, der skal betales af forbrugerne, vedrører imidlertid ikke arbejdsvilkår. Eftersom kørselsplatformene konkurrerer med hinanden, vil en sådan samordning af priser mellem konkurrenter sandsynligvis være i strid med artikel 101 TEUF på grund af sit formål.

Under alle omstændigheder falder den afgørelse, der er vedtaget af sammenslutningen af kørselsplatforme om fastsættelse af en mindstepris pr. kørsel, uden for disse retningslinjers anvendelsesområde, da den ikke er resultatet af kollektive forhandlinger mellem selvstændige uden ansatte og deres modpart/modparter. Den er i stedet resultatet af en aftale mellem medlemmerne af sammenslutningen, dvs. platformene (modparterne).

Omvendt ville en sådan aftale blive anset for at vedrøre arbejdsvilkår og dermed falde uden for anvendelsesområdet for artikel 101 i TEUF, hvis de selvstændige chauffører uden ansatte og sammenslutningen af platforme kollektivt havde aftalt et minimumsgebyr eller et fast gebyr (løn) på 10 EUR pr. kørsel til chaufførerne (uanset hvordan disse omkostninger var blevet overført til forbrugerne).

4.   Kommissionens prioriteter for håndhævelse

| 32) | I nogle tilfælde kan selvstændige uden ansatte, der ikke befinder sig i en situation, der kan sammenlignes med arbejdstageres, alligevel have svært ved at påvirke deres arbejdsvilkår, fordi de befinder sig i en svag forhandlingsposition over for deres modpart/modparter. Selv om det ikke kan antages, at deres kollektive aftaler falder uden for anvendelsesområdet for artikel 101 i TEUF, kan disse selvstændige uden ansatte reelt have problemer, der svarer til dem, som selvstændige uden ansatte i de kategorier, der er anført i afsnit 3.1, 3.2 og 3.3 i disse retningslinjer, står over for. Kommissionen vil derfor ikke gribe ind over for følgende kategorier af kollektive aftaler: |
| --- | --- |

32)

4.1.   Kollektive aftaler indgået af selvstændige uden ansatte med modpart/modparter med en vis økonomisk styrke

| 33) | Selvstændige uden ansatte, hvis modpart/modparter har en vis økonomisk styrke og dermed købermagt, kan have utilstrækkelig forhandlingsstyrke til at påvirke deres arbejdsvilkår. I de tilfælde kan kollektive aftaler være et legitimt middel til at rette op på ubalancen i forhandlingsstyrken mellem de to parter. |
| --- | --- |

33)

| 34) | Kommissionen vil derfor ikke gribe ind over for kollektive aftaler om arbejdsvilkår mellem selvstændige uden ansatte og deres modpart/modparter i tilfælde, hvor der er en sådan ubalance i forhandlingsstyrken (28). En sådan ubalance formodes at foreligge i følgende situationer:






  a) | når selvstændige uden ansatte forhandler eller indgår kollektive aftaler med en eller flere modparter, som repræsenterer hele sektoren eller branchen |
| --- | --- | --- |

34)

a)

når selvstændige uden ansatte forhandler eller indgår kollektive aftaler med en eller flere modparter, som repræsenterer hele sektoren eller branchen

| b) | når selvstændige uden ansatte forhandler eller indgår kollektive aftaler med en modpart, hvis samlede årlige omsætning og/eller årlige balancesum overstiger 2 mio. EUR, eller hvis antal beskæftigede er lig med eller over ti personer, eller med flere modparter, som tilsammen overskrider en af nævnte grænser (29). |
| --- | --- |

b)

når selvstændige uden ansatte forhandler eller indgår kollektive aftaler med en modpart, hvis samlede årlige omsætning og/eller årlige balancesum overstiger 2 mio. EUR, eller hvis antal beskæftigede er lig med eller over ti personer, eller med flere modparter, som tilsammen overskrider en af nævnte grænser (29).

| 35) | Der kan også være en ubalance i forhandlingsstyrken i andre tilfælde afhængigt af de særlige tilgrundliggende omstændigheder.







  Eksempel 6



  Situation: Virksomhederne X, Y og Z tilbyder vedligeholdelse og reparation af biler. Virksomhedernes samlede omsætning er på 700 000 EUR for virksomhed X, 1 mio. EUR for virksomhed Y og 500 000 EUR for virksomhed Z. De selvstændige mekanikere uden ansatte, der arbejder for virksomhederne som selvstændige tjenesteydere, er utilfredse med deres lave løn og dårlige sikkerhedsforhold og beslutter at indgå fælles forhandlinger med virksomhed X, Y og Z for at forbedre arbejdsvilkårene. De tre virksomheder nægter at forhandle, idet de hævder, at en kollektiv aftale med de selvstændige mekanikere uden ansatte ville være i strid med artikel 101 i TEUF.

  Analyse: Både de selvstændige mekanikere uden ansatte og de tre værksteder er virksomheder i henhold til artikel 101 i TEUF. Formodningen om en ubalance i forhandlingsstyrken ville ikke finde anvendelse, hvis virksomhederne X, Y eller Z forhandlede enkeltvis, da ingen af dem overskrider den omsætningsgrænse på 2 mio. EUR, der er fastsat i disse retningslinjers punkt 34. Formodningen gælder imidlertid, hvis de tre virksomheder forhandler kollektivt, eftersom de tre virksomheders samlede omsætning overstiger omsætningstærsklen på 2 mio. EUR. I så fald vil Kommissionen ikke gribe ind over for kollektive forhandlinger og aftaler om arbejdsvilkår mellem de selvstændige mekanikere uden ansatte og de tre værksteder. |
| --- | --- |

35)

Eksempel 6

Situation: Virksomhederne X, Y og Z tilbyder vedligeholdelse og reparation af biler. Virksomhedernes samlede omsætning er på 700 000 EUR for virksomhed X, 1 mio. EUR for virksomhed Y og 500 000 EUR for virksomhed Z. De selvstændige mekanikere uden ansatte, der arbejder for virksomhederne som selvstændige tjenesteydere, er utilfredse med deres lave løn og dårlige sikkerhedsforhold og beslutter at indgå fælles forhandlinger med virksomhed X, Y og Z for at forbedre arbejdsvilkårene. De tre virksomheder nægter at forhandle, idet de hævder, at en kollektiv aftale med de selvstændige mekanikere uden ansatte ville være i strid med artikel 101 i TEUF.

Analyse: Både de selvstændige mekanikere uden ansatte og de tre værksteder er virksomheder i henhold til artikel 101 i TEUF. Formodningen om en ubalance i forhandlingsstyrken ville ikke finde anvendelse, hvis virksomhederne X, Y eller Z forhandlede enkeltvis, da ingen af dem overskrider den omsætningsgrænse på 2 mio. EUR, der er fastsat i disse retningslinjers punkt 34. Formodningen gælder imidlertid, hvis de tre virksomheder forhandler kollektivt, eftersom de tre virksomheders samlede omsætning overstiger omsætningstærsklen på 2 mio. EUR. I så fald vil Kommissionen ikke gribe ind over for kollektive forhandlinger og aftaler om arbejdsvilkår mellem de selvstændige mekanikere uden ansatte og de tre værksteder.

4.2.   Kollektive aftaler indgået mellem selvstændige erhvervsdrivende i henhold til national lovgivning eller EU-lovgivning

| 36) | I nogle tilfælde har de nationale lovgivere i henhold til sociale målsætninger søgt at rette op på en ubalance i forhandlingsstyrken, som nogle kategorier af selvstændige uden ansatte har, enten a) ved at give sådanne personer ret til kollektive forhandlinger eller b) ved at udelukke kollektive aftaler, der er indgået af selvstændige erhvervsdrivende inden for visse erhverv, fra anvendelsesområdet for den nationale konkurrencelovgivning. Hvis en sådan national lovgivning forfølger sociale målsætninger, vil Kommissionen således ikke gribe ind over for kollektive aftaler om arbejdsvilkår, der gælder for kategorier af selvstændige uden ansatte, som den nationale lovgivning finder anvendelse på.







  Eksempel 7



  Situation: Den nationale konkurrencelovgivning i medlemsstat A udelukker de aftaler, der er indgået af visse selvstændige erhvervsdrivende i kultursektoren, fra lovgivningens anvendelsesområde.

  Analyse: Medlemsstat A har indført en sektorspecifik undtagelse fra den nationale konkurrencelovgivning under henvisning til sociale målsætninger. Det betyder, at kollektive aftaler indgået mellem de enkeltpersoner, der er omfattet af undtagelsen, og de virksomheder, som de leverer deres tjenester til, ikke anses for at være konkurrencebegrænsende i henhold til den nationale konkurrencelovgivning. Kommissionen vil derfor ikke gribe ind over for kollektive aftaler indgået af selvstændige uden ansatte, der er omfattet af den nationale foranstaltning.


  Eksempel 8



  Situation: Arbejdsretten i medlemsstat B giver selvstændige audiovisuelle oversættere ret til at føre kollektive forhandlinger med de virksomheder, som de leverer deres tjenester til.

  Analyse: Den nationale lovgiver i medlemsstat B har specifikt givet visse selvstændige erhvervsdrivende, nemlig selvstændige audiovisuelle oversættere, ret til kollektive forhandlinger. Denne nationale lovgivning, der forfølger et socialt mål, har til formål at rette op på ubalancen i forhandlingsstyrken mellem disse selvstændige erhvervsdrivende og de virksomheder, som de leverer deres tjenester til. Kommissionen vil derfor ikke gribe ind over for kollektive aftaler indgået af selvstændige audiovisuelle oversættere uden ansatte, som er omfattet af den nationale lovgivning. |
| --- | --- |

36)

Eksempel 7

Situation: Den nationale konkurrencelovgivning i medlemsstat A udelukker de aftaler, der er indgået af visse selvstændige erhvervsdrivende i kultursektoren, fra lovgivningens anvendelsesområde.

Analyse: Medlemsstat A har indført en sektorspecifik undtagelse fra den nationale konkurrencelovgivning under henvisning til sociale målsætninger. Det betyder, at kollektive aftaler indgået mellem de enkeltpersoner, der er omfattet af undtagelsen, og de virksomheder, som de leverer deres tjenester til, ikke anses for at være konkurrencebegrænsende i henhold til den nationale konkurrencelovgivning. Kommissionen vil derfor ikke gribe ind over for kollektive aftaler indgået af selvstændige uden ansatte, der er omfattet af den nationale foranstaltning.

Eksempel 8

Situation: Arbejdsretten i medlemsstat B giver selvstændige audiovisuelle oversættere ret til at føre kollektive forhandlinger med de virksomheder, som de leverer deres tjenester til.

Analyse: Den nationale lovgiver i medlemsstat B har specifikt givet visse selvstændige erhvervsdrivende, nemlig selvstændige audiovisuelle oversættere, ret til kollektive forhandlinger. Denne nationale lovgivning, der forfølger et socialt mål, har til formål at rette op på ubalancen i forhandlingsstyrken mellem disse selvstændige erhvervsdrivende og de virksomheder, som de leverer deres tjenester til. Kommissionen vil derfor ikke gribe ind over for kollektive aftaler indgået af selvstændige audiovisuelle oversættere uden ansatte, som er omfattet af den nationale lovgivning.

| 37) | På samme måde kan EU-lovgivningen anerkende, at visse selvstændige uden ansatte har ret til at påberåbe sig kollektive aftaler for at rette op på en ubalance i forhandlingsstyrken over for deres modpart/modparter. |
| --- | --- |

37)

| 38) | Dette gælder for Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/790 (30) (kendt som »ophavsretsdirektivet«), som har fastsat et princip om, at forfattere og udøvende kunstnere (31) har ret til et passende og forholdsmæssigt vederlag, når de giver licens til eller overdrager deres enerettigheder til udnyttelse af deres værker og andre frembringelser, der er beskyttet af ophavsret og beslægtede rettigheder (32). Forfattere og udøvende kunstnere har ofte en svagere kontraktmæssig position end deres modpart/modparter (33), og direktiv (EU) 2019/790 giver mulighed for at styrke deres kontraktmæssige position for at sikre et rimeligt vederlag i de indgåede kontrakter for udnyttelsen af deres værker (34). Direktiv (EU) 2019/790 giver medlemsstaterne fleksibilitet til at gennemføre dette princip ved hjælp af forskellige mekanismer (herunder kollektive forhandlinger), så længe de er i overensstemmelse med EU-retten (35). |
| --- | --- |

38)

| 39) | I overensstemmelse med bestemmelserne i direktiv (EU) 2019/790, der henvises til i punkt 38 i disse retningslinjer, og med forbehold for de øvrige bestemmelser i nævnte direktiv, vil Kommissionen ikke gribe ind over for kollektive aftaler, som selvstændige ophavsmænd/forfattere eller udøvende kunstnere uden ansatte har indgået med deres modpart/modparter i henhold til nationale foranstaltninger vedtaget i medfør af nævnte direktiv. |
| --- | --- |

39)

| 40) | Disse retningslinjers punkt 39 finder ikke anvendelse på kollektive forhandlinger inden for rammerne af kollektive forvaltningsorganisationers eller uafhængige forvaltningsenheders aktiviteter (36), da disse aktiviteter fortsat er omfattet af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/26/EU (37), som finder anvendelse med forbehold af anvendelsen af Unionens konkurrenceregler (38).







  Eksempel 9



  Situation: Virksomhed Y er udgiver af aviser og blade. Flere journalister, der arbejder som freelancere, bidrager med artikler til virksomhedens publikationer. Virksomheden honorerer journalisterne på grundlag af de artikler, der offentliggøres i de enkelte aviser eller tidsskrifter. Journalisterne er ikke tilfredse med det honorar, de modtager fra virksomhed Y, så de forhandler og aftaler kollektivt med virksomhed Y en 20 % forhøjelse af de royalties (honorar), som virksomheden betaler.

  Analyse: I overensstemmelse med disse retningslinjer vil Kommissionen ikke gribe ind over for den kollektive aftale, der er indgået mellem de selvstændige (freelance)journalister uden ansatte og virksomhed Y, da aftalen er indgået i henhold til direktiv (EU) 2019/790. |
| --- | --- |

40)

Eksempel 9

Situation: Virksomhed Y er udgiver af aviser og blade. Flere journalister, der arbejder som freelancere, bidrager med artikler til virksomhedens publikationer. Virksomheden honorerer journalisterne på grundlag af de artikler, der offentliggøres i de enkelte aviser eller tidsskrifter. Journalisterne er ikke tilfredse med det honorar, de modtager fra virksomhed Y, så de forhandler og aftaler kollektivt med virksomhed Y en 20 % forhøjelse af de royalties (honorar), som virksomheden betaler.

Analyse: I overensstemmelse med disse retningslinjer vil Kommissionen ikke gribe ind over for den kollektive aftale, der er indgået mellem de selvstændige (freelance)journalister uden ansatte og virksomhed Y, da aftalen er indgået i henhold til direktiv (EU) 2019/790.

---

(1)  Denne definition berører ikke den definition af »kollektiv aftale«, der anvendes i medlemsstaterne i forbindelse med dialogen mellem arbejdsmarkedets parter.

(2)  Begrebet »digital arbejdsplatform« er defineret i overensstemmelse med forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om forbedring af arbejdsvilkårene for platformsarbejde (COM(2021) 762 final) (Forslag til direktiv om platformsarbejde). Kommissionen vil overveje behovet for at ajourføre definitionen i disse retningslinjer, hvis definitionen af samme begreb i den vedtagne udgave af direktivet om platformsarbejde afviger væsentligt fra den.

(3)  Afsnit VII, kapitel 1, afdeling 1, i TEUF og protokol nr. 27 til TEU og TEUF.

(4)  Forbedrede arbejdsvilkår og tilstrækkelig social beskyttelse er også centrale principper i den europæiske søjle for sociale rettigheder, i henhold til hvilken »arbejdsmarkedets parter skal høres om udformningen og gennemførelsen af økonomiske, beskæftigelsesmæssige og sociale politikker i overensstemmelse med national praksis« og »tilskyndes til at forhandle og indgå kollektive aftaler på områder, der er relevante for dem«. Se den europæiske søjle for sociale rettigheder, princip 8, https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/economy-works-people/jobs-growth-and-investment/european-pillar-social-rights/european-pillar-social-rights-20-principles_da.

(5)  Dom af 21. september 1999, Albany International BV mod Stichting Bedrijfspensioenfonds Textielindustrie, C-67/96, EU:C:1999:430, præmis 59. Se også dom af 4. december 2014, FNV Kunsten Informatie en Media mod Staat der Nederlanden, C-413/13, EU:C:2014:2411, præmis 22, dom af 11. december 2007, International Transport Workers' Federation og Finnish Seamen's Union mod Viking Line ABP og OÜ Viking Line Eesti, C-438/05, EU:C:2007:772, præmis 49, dom af 9. juli 2009, 3F mod Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber, C-319/07, EU:C:2009:435, præmis 50.

(6)  Dom af 4. december 2014, FNV Kunsten Informatie en Media mod Staat der Nederlanden, C-413/13, EU:C:2014:2411, præmis 23, dom af 21. september 1999, Albany International BV mod Stichting Bedrijfspensioenfonds Textielindustrie, C-67/96, EU:C:1999:430, præmis 60, dom af 21. september 1999, Brentjens' Handelsonderneming BV mod Stichting Bedrijfspensioenfonds voor de Handel in Bouwmaterialen, C-115/97, EU:C:1999:434, præmis 57, dom af 21. september 1999, Maatschappij Drijvende Bokken BV mod Stichting Pensioenfonds voor de Vervoer- en Havenbedrijven, C-219/97, EU:C:1999:437, præmis 47, dom af 12. september 2000, Pavel Pavlov m.fl. mod Stichting Pensioenfonds Medische Specialisten, C-180/98, EU:C:2000:428, præmis 67, dom af 21. september 2000, Hendrik van der Woude mod Stichting Beatrixoord, C-222/98, EU:C:2000:475, præmis 22, dom af 3. marts 2011, AG2R Prévoyance mod Beaudout Père et Fils SARL, C-437/09, EU:C:2011:112, præmis 29.

(7)  Dom af 23. april 1991, Klaus Höfner og Fritz Elser mod Macrotron GmbH, C-41/90, EU:C:1991:161, præmis 21, dom af 16. november 1995, Fédération Française des Sociétés d'Assurance, Société Paternelle-Vie, Union des Assurances de Paris-Vie og Caisse d'Assurance et de Prévoyance Mutuelle des Agriculteurs mod Ministère de l'Agriculture et de la Pêche, C-244/94, EU:C:1995:392, præmis 14, dom af 11. december 1997, Job Centre coop. arl., C-55/96, EU:C:1997:603, præmis 21.

(8)  Dom af 4. december 2014, FNV Kunsten Informatie en Media mod Staat der Nederlanden, C-413/13, EU:C:2014:2411, præmis 27, dom af 28. februar 2013, Ordem dos Técnicos Oficiais de Contas mod Autoridade da Concorrência, C-1/12, EU:C:2013:127, præmis 36 og 37, dom af 14. december 2006, Confederación Española de Empresarios de Estaciones de Servicio mod Compañía Española de Petróleo SA, C-217/05, EU:C:2006:784, præmis 45.

(9)  Dom af 4. december 2014, FNV Kunsten Informatie en Media mod Staat der Nederlanden, C-413/13, EU:C:2014:2411, præmis 30, 31 og 42.

(10)  Dom af 4. december 2014, FNV Kunsten Informatie en Media mod Staat der Nederlanden, C-413/13, EU:C:2014:2411, præmis 36 og 37.

(11)  Covid-19-krisen har desuden gjort mange selvstændige uden ansatte endnu mere sårbare, da manglende indkomst er blevet forværret af dårlige eller manglende nationale sociale sikringsordninger og særlige støtteforanstaltninger. Se Europa-Parlamentets betænkning af 13. oktober 2021 om situationen for kunstnere og den kulturelle genopbygning i EU (2020/2261(INI)), Kultur- og Uddannelsesudvalget, https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/A-9-2021-0283_DA.html#title1.

(12)  Ifølge Domstolens etablerede retspraksis er et arbejdsforhold kendetegnet ved, at »en person i en periode leverer tjenesteydelser mod vederlag for en anden og efter dennes anvisninger«. Det skal bemærkes, at klassificering af en person som »arbejdstager« eller som »selvstændig erhvervsdrivende« primært skal afgøres fra sag til sag i henhold til national ret under hensyntagen til Domstolens retspraksis. Se dom af 4. december 2014, FNV Kunsten Informatie en Media mod Staat der Nederlanden, C-413/13, EU:C:2014:2411, præmis 34, dom af 21. februar 2013, L. N. mod Styrelsen for Videregående Uddannelser og Uddannelsesstøtte, C-46/12, EU:C:2013:97, præmis 40, dom af 10. september 2014, Iraklis Haralambidis mod Calogero Casilli, C-270/13, EU:C:2014:2185, præmis 28, dom af 16. juli 2020, Governo della Repubblica italiana (italienske fredsdommeres status), C-658/18, EU:C:2020:572.

(13)  Artikel 206 til 210 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671); artikel 40 og 41 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1379/2013 af 11. december 2013 om den fælles markedsordning for fiskevarer og akvakulturprodukter, om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1184/2006 og (EF) nr. 1224/2009 og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 104/2000 (EUT L 354 af 28.12.2013, s. 1).

(14)  Punkt 34 i Meddelelse fra Kommissionen — Retningslinjer for anvendelsen af traktatens artikel 81, stk. 3 (EUT C 101 af 27.4.2004, s. 97).

(15)  Retningslinjerne omfatter f.eks. koordinering mellem modparterne med henblik på at træffe afgørelse om et løninterval, som de kan drøfte med selvstændige uden ansatte under deres kollektive forhandlinger. En sådan koordinering er omfattet af retningslinjerne, i det omfang den er nødvendig og forholdsmæssig i forbindelse med forhandling eller indgåelse af en kollektiv aftale (punkt 16) og ikke udgør en konkurrencebegrænsende aftale (punkt 17). Der kan f.eks. opstå en konkurrencebegrænsende aftale, hvis modparterne anvender de oplysninger, der udveksles gennem en sådan koordinering, som grundlag for ensidigt at fastsætte den samme løn for deres respektive selvstændige uden ansatte. Denne praksis er ikke omfattet af disse retningslinjer, da den går ud over, hvad der er nødvendigt og forholdsmæssigt for at indlede kollektive forhandlinger med selvstændige uden ansatte.

(16)  Artikel 2, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/83/EU af 25. oktober 2011 om forbrugerrettigheder, om ændring af Rådets direktiv 93/13/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/44/EF samt om ophævelse af Rådets direktiv 85/577/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/7/EF (EUT L 304 af 22.11.2011, s. 64).

(17)  Der kunne også være tale om en konkurrencebegrænsning, hvis den kollektive aftale regulerede andre spørgsmål end arbejdsvilkår såsom de arbejdstimer, hvor de tre platforme tilbyder deres tjenester.

(18)  Dom af 4. december 2014, FNV Kunsten Informatie en Media mod Staat der Nederlanden, C-413/13, ECLI:EU:C:2014:2411, dom af 21. september 1999, Albany International BV mod Stichting Bedrijfspensioenfonds Textielindustrie, C-67/96, EU:C:1999:430.

(19)  Dom af 4. december 2014, FNV Kunsten Informatie en Media mod Staat der Nederlanden, C-413/13, EU:C:2014:2411, præmis 31 og 42.

(20)  Dom af 4. december 2014, FNV Kunsten Informatie en Media mod Staat der Nederlanden, C-413/13, EU:C:2014:2411, præmis 32.

(21)  Dom af 4. december 2014, FNV Kunsten Informatie en Media mod Staat der Nederlanden, C-413/13, EU:C:2014:2411, præmis 33, dom af 14. december 2006, Confederación Española de Empresarios de Estaciones de Servicio mod Compañía Española de Petróleos SA, C-217/05, EU:C:2006:784, præmis 43 og 44.

(22)  De kategorier af selvstændige uden ansatte, der er anført i afsnit 3 og 4, kan overlappe hinanden. Visse selvstændige uden ansatte kan derfor henhøre under mere end én af disse kategorier.

(23)  F.eks. har Tyskland i henhold til § 12a i loven om kollektive overenskomster i den affattelse, der blev offentliggjort den 25. august 1969 (Tysklands statstidende I, s. 1323), senest ændret ved artikel 8 i lov af 20. maj 2020 (Tysklands statstidende I, s. 1055), og Spanien i henhold til artikel 11 i lov nr. 20/2007 af 11. juli 2007 om status som selvstændig erhvervsdrivende, Spaniens statstidende nr. 166 af 12. juli 2007, s. 29964-29978, begge anlagt et kriterium om økonomisk afhængighed.

(24)  Dette gælder også, hvis den selvstændige uden ansatte leverer sine tjenester til en modpart i mindre end et år.

(25)  Se f.eks. artikel 14 i den kollektive aftale vedrørende området drama og dans i Nederlandene, der er indgået mellem Kunstenbond (kunstnerforbundet) og Nederlandse Associatie voor Podiumkunsten (den nederlandske teatersammenslutning) for perioden 1. januar 2022 til 31. december 2023, og som findes på https://napk.nl/wp-content/uploads/2022/03/Cao-TD-2022-2023-V1_ENG_v.2.pdf, og se artikel 2 i den kollektive aftale for professionelle journalister, der er indgået mellem Gospodarska zbornica Slovenije (Sloveniens handels- og industrikammer), Svet RTV Slovenija (Sloveniens RTV-råd) og Združenje radijskih postaj Slovenije ter (Sloveniens sammenslutning af radiostationer) og Sindikat novinarjev Slovenije (fagforeningen for slovenske journalister), som findes på http://www.pisrs.si/Pis.web/pregledPredpisa?id=KOLP49.

(26)  En detaljeret oversigt over retspraksis i ni EU-medlemsstater, Schweiz og Det Forenede Kongerige, findes i C. Hießl, »Case Law on the Classification of Platform Workers: Cross-European Comparative Analysis and Tentative Conclusions«, Comparative Labour Law & Policy Journal, 2. maj 2021, https://papers.ssrn.com/sol3/papers.cfm?abstract_id=3839603.

(27)  Se f.eks. Spanien, kongeligt lovdekret 9/2021 af 11. maj 2021 om ændring af den omarbejdede tekst til lov om arbejdstageres rettigheder, godkendt ved kongeligt lovdekret nr. 2/2015 af 23. oktober 2015, til sikring af arbejdstagerrettigheder for personer, der beskæftiger sig med distribution via digitale arbejdsplatforme (Spaniens statstidende nr. 113 af 12. maj 2021, s. 56733), eller Grækenland: lov nr. 4808/2021 om beskyttelse af arbejdstagerne — Oprettelse af en uafhængig myndighed »Labour Inspection« — Ratificering af Den Internationale Arbejdsorganisations konvention nr. 190 om afskaffelse af vold og chikane i arbejdslivet — Ratificering af Den Internationale Arbejdsorganisations konvention nr. 187 om fremme af en ramme for sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen — Gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/1158 af 20. juni 2019 om balance mellem arbejdsliv og privatliv og andre bestemmelser fra Arbejds- og Socialministeriet og andre hasteordninger (Grækenlands statstidende nr. 101 af 19. juni 2021).

(28)  Disse retningslinjer bør ikke fortolkes som en fastsættelse af en (positiv) håndhævelsesprioritet hos Kommissionen for så vidt angår kollektive forhandlinger og aftaler mellem selvstændige uden ansatte og deres modpart/modparter i tilfælde, hvor der ikke foreligger en sådan ubalance i forhandlingsstyrken.

(29)  Beregnet i henhold til afsnit 1 i bilag til Kommissionens henstilling af 6. maj 2003 om definitionen af mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder (EUT L 124 af 20.5.2003, s. 36).

(30)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/790 af 17. april 2019 om ophavsret og beslægtede rettigheder på det digitale indre marked og om ændring af direktiv 96/9/EF og 2001/29/EF (EUT L 130 af 17.5.2019, s. 92).

(31)  Alle forfattere og udøvende kunstnere er omfattet af artikel 18 i direktiv (EU) 2019/790 med undtagelse af ophavsmænd til edb-programmer som omhandlet i artikel 2 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/24/EF af 23. april 2009 om retlig beskyttelse af edb-programmer (EUT L 111 af 5.5.2009, s. 16). Artikel 23, stk. 2, i direktiv (EU) 2019/790.

(32)  Betragtning 72 og artikel 18, stk. 1, direktiv (EU) 2019/790. Se også samme direktivs betragtning 73, ifølge hvilken vederlag til ophavsmænd og udøvende kunstnere bør være »passende og stå i et rimeligt forhold til den faktiske eller potentielle økonomiske værdi af de rettigheder, som er omfattet af licensen eller overførslen, under hensyntagen til ophavsmandens eller den udøvende kunstners bidrag til det samlede værk eller den samlede anden frembringelse og alle andre omstændigheder i sagen, som f.eks. markedspraksis eller den faktiske udnyttelse af værket«.

(33)  Betragtning 72 i direktiv (EU) 2019/790.

(34)  Kollektive forhandlinger kan også anvendes i de tilfælde, der er fastsat i artikel 19, stk. 5, artikel 20, stk. 1, og artikel 22, stk. 5, i direktiv (EU) 2019/790.

(35)  Betragtning 73 og artikel 18, stk. 2, i direktiv (EU) 2019/790. Navnlig anføres det i betragtning 73, at »medlemsstaterne bør frit kunne gennemføre princippet om et passende og forholdsmæssigt vederlag gennem forskellige eksisterende eller nyligt indførte ordninger, som kan omfatte kollektive forhandlinger og andre ordninger, forudsat at sådanne ordninger er i overensstemmelse med gældende EU-ret«.

(36)  »Kollektiv forvaltningsorganisation«: enhver organisation, som er bemyndiget ved lov eller ved overdragelse, licens eller anden kontraktmæssig aftale til at forvalte ophavsret eller ophavsretsbeslægtede rettigheder for mere end én rettighedshaver til kollektiv gavn for disse rettighedshavere som sit eneste eller primære formål, og som opfylder et eller begge af følgende kriterier: a) den er ejet eller kontrolleret af dens medlemmer, b) den er organiseret uden profit for øje.

»Uafhængig forvaltningsenhed«: enhver organisation, som er bemyndiget ved lov eller ved overdragelse, licens eller anden kontraktmæssig aftale til at forvalte ophavsret eller ophavsretsbeslægtede rettigheder for mere end én rettighedshaver til kollektiv gavn for disse rettighedshavere som eneste eller primære formål, og som a) hverken er ejet eller kontrolleret, direkte eller indirekte, helt eller delvis af rettighedshavere b) og er organiseret med profit for øje. Artikel 3, litra a) og b), i direktiv 2014/26/EU (se fodnote 37).

(37)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/26/EU af 26. februar 2014 om kollektiv forvaltning af ophavsret og beslægtede rettigheder samt multiterritoriale licenser for rettigheder til musikværker med henblik på onlineanvendelse i det indre marked (EUT L 84 af 20.3.2014, s. 72).

(38)  Betragtning 56 i direktiv 2014/26/EU.

---

| 30.9.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 374/14 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 374/14

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.10629 — CSL / VIFOR PHARMA)

(EØS-relevant tekst)

(2022/C 374/03)

Den 31. maj 2022 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32022M10629. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32022M10629. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 30.9.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 374/15 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 374/15

---

Euroens vekselkurs (1)

29. september 2022

(2022/C 374/04)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 0,9706 |
| JPY | japanske yen | 140,46 |
| DKK | danske kroner | 7,4365 |
| GBP | pund sterling | 0,89485 |
| SEK | svenske kroner | 10,9580 |
| CHF | schweiziske franc | 0,9538 |
| ISK | islandske kroner | 140,10 |
| NOK | norske kroner | 10,4518 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 24,687 |
| HUF | ungarske forint | 421,93 |
| PLN | polske zloty | 4,8570 |
| RON | rumænske leu | 4,9481 |
| TRY | tyrkiske lira | 18,0000 |
| AUD | australske dollar | 1,4982 |
| CAD | canadiske dollar | 1,3294 |
| HKD | hongkongske dollar | 7,6192 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,7040 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,3961 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 388,34 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 17,4466 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 6,9223 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,5280 |
| IDR | indonesiske rupiah | 14 735,97 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,4992 |
| PHP | filippinske pesos | 56,860 |
| RUB | russiske rubler | |
| THB | thailandske bath | 36,946 |
| BRL | brasilianske real | 5,2521 |
| MXN | mexicanske pesos | 19,5779 |
| INR | indiske rupee | 79,3140 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

0,9706

JPY

japanske yen

140,46

DKK

danske kroner

7,4365

GBP

pund sterling

0,89485

SEK

svenske kroner

10,9580

CHF

schweiziske franc

0,9538

ISK

islandske kroner

140,10

NOK

norske kroner

10,4518

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

24,687

HUF

ungarske forint

421,93

PLN

polske zloty

4,8570

RON

rumænske leu

4,9481

TRY

tyrkiske lira

18,0000

AUD

australske dollar

1,4982

CAD

canadiske dollar

1,3294

HKD

hongkongske dollar

7,6192

NZD

newzealandske dollar

1,7040

SGD

singaporeanske dollar

1,3961

KRW

sydkoreanske won

1 388,34

ZAR

sydafrikanske rand

17,4466

CNY

kinesiske renminbi yuan

6,9223

HRK

kroatiske kuna

7,5280

IDR

indonesiske rupiah

14 735,97

MYR

malaysiske ringgit

4,4992

PHP

filippinske pesos

56,860

RUB

russiske rubler

THB

thailandske bath

36,946

BRL

brasilianske real

5,2521

MXN

mexicanske pesos

19,5779

INR

indiske rupee

79,3140

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

| 30.9.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 374/16 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 374/16

---

Oversigt over Europa-Kommissionens afgørelser om godkendelser af markedsføring med henblik på anvendelse og/eller om godkendelser af anvendelse af stoffer, der er opført i bilag XIV til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH)

(Offentliggjort i henhold til artikel 64, stk. 9, i forordning (EF) nr. 1907/2006 (1)
  )

(EØS-relevant tekst)

(2022/C 374/05)

Afgørelse om meddelelse af godkendelse

| Henvisning til afgørelsen (2) | Dato for afgørelsen | Stof | Indehaver af godkendelsen | Godkendelsesnr. | Godkendt anvendelse | Frist for fornyet vurdering | Begrundelse for afgørelsen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| C(2022) 6701 | 23 September 2022 | Chromtrioxid
  EF-nr. 215-607-8, CAS-nr. 1333-82-0 | Salzgitter Flachstahl GmbH, Eisenhüttenstraße 99, 38239 Salzgitter, Tyskland | REACH/22/32/0 | Funktionel forkromning med chromtrioxid i lukkede reaktorsystemer til etablering af en »konventionel« hård krombelægning på arbejdende valser i stålindustrien til forberedelse af fremstilling af koldvalsede teksturerede plader af høj kvalitet | 31. december 2032 | De socioøkonomiske fordele opvejer de risici for menneskers sundhed og miljøet, der følger af anvendelsen af stoffet, og der findes ikke passende alternative stoffer eller teknologier, jf. artikel 60, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1907/2006. |
| REACH/22/32/1 | Pretex® funktionel forkromning med chromtrioxid i lukkede reaktorsystemer til etablering af justerbare halvkugleformede overfladestrukturer på arbejdende valser i stålindustrien til fremstilling af koldvalsede teksturerede plader af høj kvalitet |

Henvisning til afgørelsen (2)

Dato for afgørelsen

Stof

Indehaver af godkendelsen

Godkendelsesnr.

Godkendt anvendelse

Frist for fornyet vurdering

Begrundelse for afgørelsen

C(2022) 6701

23 September 2022

Chromtrioxid

EF-nr. 215-607-8, CAS-nr. 1333-82-0

Salzgitter Flachstahl GmbH, Eisenhüttenstraße 99, 38239 Salzgitter, Tyskland

REACH/22/32/0

Funktionel forkromning med chromtrioxid i lukkede reaktorsystemer til etablering af en »konventionel« hård krombelægning på arbejdende valser i stålindustrien til forberedelse af fremstilling af koldvalsede teksturerede plader af høj kvalitet

31. december 2032

De socioøkonomiske fordele opvejer de risici for menneskers sundhed og miljøet, der følger af anvendelsen af stoffet, og der findes ikke passende alternative stoffer eller teknologier, jf. artikel 60, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1907/2006.

REACH/22/32/1

Pretex® funktionel forkromning med chromtrioxid i lukkede reaktorsystemer til etablering af justerbare halvkugleformede overfladestrukturer på arbejdende valser i stålindustrien til fremstilling af koldvalsede teksturerede plader af høj kvalitet

---

(1)  EUT L 396 af 30.12.2006, s. 1.

(2)  Afgørelsen findes på Europa-Kommissionens websted: Godkendelse (europa.eu)

---

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

| 30.9.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 374/17 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 374/17

---

Oplysninger fra medlemsstaterne om fiskestop

(2022/C 374/06)

I overensstemmelse med artikel 35, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 af 20. november 2009 om oprettelse af en kontrolordning for Unionen med henblik på at sikre overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik (1) er der truffet beslutning om et fiskestop, jf. nedenstående skema:

| Dato og klokkeslæt for fiskestop | 16.8.2022 |
| --- | --- |
| Varighed | 16.8.2022 - 31.12.2022 |
| Medlemsstat | Irland |
| Bestand eller bestandsgruppe | ALB/AN05N |
| Art | Hvid tun (Thunnus alalunga) |
| Område | Atlanterhavet, nord for 5°N |
| Fiskerfartøjstype(r) | — |
| Referencenummer | 05/TQ109 |

Dato og klokkeslæt for fiskestop

16.8.2022

Varighed

16.8.2022 - 31.12.2022

Medlemsstat

Irland

Bestand eller bestandsgruppe

ALB/AN05N

Art

Hvid tun (Thunnus alalunga)

Område

Atlanterhavet, nord for 5°N

Fiskerfartøjstype(r)

—

Referencenummer

05/TQ109

---

(1)  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 1.

---

V Øvrige meddelelser

ANDET

Europa-Kommissionen

| 30.9.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 374/18 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 374/18

---

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

(2022/C 374/07)

Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 17, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELELSE OM GODKENDELSE AF EN STANDARDÆNDRING

»Alsace grand cru Muenchberg«

PDO-FR-A0417-AM02

Meddelelsesdato: 20.7.2022

BESKRIVELSE AF OG BEGRUNDELSE FOR DEN GODKENDTE ÆNDRING

1.   Supplerende benævnelse

I kapitel I, del II, punkt 1, i produktspecifikationen tilføjes følgende almindeligt anvendte navne: »Sylvaner« og »Pinot noir« og de dertil anvendte druesorter: »sylvaner B« og »pinot noir N«.

Det almindeligt anvendte navn »Sylvaner« tilføjes for at rette op på en udeladelse i den første udgave af produktspecifikationen. I den første udgave anføres det i kapitel I, del X, punkt 1, litra b), at de tilladte druesorter »må anvendes til vinfremstilling og markedsføres under deres respektive navn«, men det almindeligt anvendte navn var ikke opført på listen over mulige almindeligt anvendte navne. Ved en national afgørelse, der blev truffet inden stadfæstelsen af den første udgave af produktspecifikationen, blev druesorten sylvaner B føjet til de druesorter, der var tilladt til produktionen af vine med oprindelsesbetegnelsen »Alsace grand cru Zotzenberg«, under hensyntagen til den lokale praksis og disse vines omdømme.

Det almindeligt anvendte navn »Pinot noir« tilføjes i produktspecifikationen, da der var blevet indgivet en ansøgning om anerkendelse af stille rødvine på nationalt plan for visse af »Alsace grand cru«-oprindelsesbetegnelserne. Denne ansøgning om anerkendelse af en rødvin er baseret på en langvarig fremstilling af, omdømmet og kendetegnene ved vinene af druesorten pinot noir N, som dyrkes på de parceller, der er afgrænset for »Alsace grand cru«-oprindelsesbetegnelserne. Druesorten pinot noir N er den eneste druesort, der er tilladt for disse rødvine.

I kapitel I, del II, punkt 1, i produktspecifikationen tilføjes for de druesorter af muscats à petits grains, der svarer til det almindeligt anvendte navn »Muscat«, ordene »blancs« og »roses« til disse sortsnavne for at rette op på en udeladelse i den foregående udgave af produktspecifikationen.

Disse ændringer medfører ingen ændring af enhedsdokumentet.

2.   Produkttyper

I kapitel I, del III, i produktspecifikationen er teksten ændret for at angive, at de kontrollerede oprindelsesbetegnelser, der er omfattet af denne produktspecifikation, ikke længere udelukkende er forbeholdt stille hvidvine.

De kontrollerede oprindelsesbetegnelser »Alsace grand cru«, der er forbeholdt stille hvid- og rødvine, angives med navn (»Alsace grand cru Hengst«, »Alsace grand cru Kirchberg de Barr«).

Denne ændring berører ikke enhedsdokumentet.

3.   Geografisk område

I kapitel I, del IV, punkt 1, i produktspecifikationen tilføjes et afsnit for at henvise til de datoer, hvor INAO's kompetente nationale komité godkendte det geografiske område, og for at angive referencerammen, den officielle geografiske kode 2021, for det geografiske områdes afgrænsning, således som den er fastsat i produktspecifikationen. Denne angivelse gør det muligt juridisk at sikre afgrænsningen af området.

Efter indførelsen af henvisningen til den officielle geografiske kode 2021 skal listen over kommuner ajourføres. Således udgår kommunerne Kientzheim og Sigolsheim, da deres område nu hører under kommunen Kaysersberg Vignoble.

Der er tale om redaktionelle ændringer, som ikke ændrer afgrænsningen af det geografiske område.

Under punkt 1 tilføjes ligeledes følgende sætninger:

»Kortmaterialet, hvoraf det geografiske område fremgår, er tilgængeligt på INAO's websted.

For den kommune, der er delvist omfattet, er der indgivet kortmateriale til borgmesterkontoret, der viser afgrænsningen af det geografiske område.«

Disse ændringer medfører en ændring af enhedsdokumentets punkt 6.

4.   Afgrænset parcelområde

Afgrænset parcelområde

I kapitel I, del IV, punkt 2, i produktspecifikationen:

| — | For at rette op på en udeladelse tilføjes i første afsnit oplysningen »6. og 7. september 2006«, der er datoen for kompetente nationale udvalgs godkendelse af parcelområdet. |
| --- | --- |

—

For at rette op på en udeladelse tilføjes i første afsnit oplysningen »6. og 7. september 2006«, der er datoen for kompetente nationale udvalgs godkendelse af parcelområdet.

| — | I andet afsnit er ordlyden ændret for at tage hensyn til ændringerne i kommunernes navne i del IV, punkt 1. |
| --- | --- |

—

I andet afsnit er ordlyden ændret for at tage hensyn til ændringerne i kommunernes navne i del IV, punkt 1.

| — | Kolonnen »Kommuner« i tabellen ajourføres, så den svarer til navnene på de kommuner, der er nævnt i del IV, punkt 1. |
| --- | --- |

—

Kolonnen »Kommuner« i tabellen ajourføres, så den svarer til navnene på de kommuner, der er nævnt i del IV, punkt 1.

Disse ændringer berører ikke enhedsdokumentet.

5.   Område i umiddelbar nærhed

Område i umiddelbar nærhed

I kapitel I, del IV, punkt 3, i produktspecifikationen er et stykke ændret for at angive referencerammen, den officielle geografiske kode 2021, for det geografiske områdes afgrænsning, således som den er fastsat i produktspecifikationen. Denne angivelse gør det muligt juridisk at sikre afgrænsningen af området.

Efter indførelsen af henvisningen til den officielle geografiske kode 2021 skal listen over kommuner ajourføres. Derfor udgår kommunenavnet Kaysersberg, og kommunenavnet Kaysersberg Vignoble tilføjes med oplysning om, at denne kommune kun delvist vil blive bevaret i form af den delegerede kommune Kaysersberg.

Disse redaktionelle ændringer medfører ingen ændring af afgrænsningen af området i umiddelbar nærhed.

Disse ændringer medfører en ændring af enhedsdokumentets punkt 9.

6.   Vinstokbestand

Vinstokbestand

I kapitel I, del V, punkt 1, i produktspecifikationen tilføjes ordene »— for hvidvine: »og« — for rødvine: af druesorten pinot noir N«, da der var blevet indgivet en ansøgning om anerkendelse af stille røde vine på nationalt plan for visse af »Alsace grand cru«-oprindelsesbetegnelserne. Druesorten pinot noir N er den eneste druesort, der er tilladt for disse rødvine. Det er også den eneste druesort, der er tilladt for produktionen af rødvin under oprindelsesbetegnelsen »Alsace«.

I del V, punkt 1, litra a), b) og e), og i del V, punkt 2, litra b), tilføjes ordene »blancs« og »roses« til navnene for druesorterne af muscats à petits grains for at rette op på en udeladelse i den foregående udgave af produktspecifikationen.

Enhedsdokumentet berøres ikke af disse ændringer.

7.   Beplantningstæthed

Beplantningstæthed

I kapitel I, del VI, punkt 1, i produktspecifikationen tilføjes ordene: »Til fremstilling af hvidvin« og »Til fremstilling af rødvin« for at skelne mellem mindste beplantningstæthed efter vinenes farve. Beplantningstætheden for de betegnelser, der må anvendes til at producere rødvine, er angivet.

Enhedsdokumentet berøres ikke af disse supplerende angivelser.

I kapitel I, del VI, punkt 1, i produktspecifikationen er den faktiske dato for anvendelse af reglen om muligheden for at justere beplantningstætheden ved rydning blevet præciseret, og oplysningen »25. oktober 2011« erstatter teksten »fra og med datoen for godkendelsen af denne produktspecifikation«.

Denne ændring medfører en ændring af enhedsdokumentets punkt 5.

8.   Regler for beskæring

Regler for beskæring

I kapitel I, del VI, punkt 1, litra b), i produktspecifikationen udgår reglen om antallet af knopper pr. kvadratmeter jordareal for hvidvinene, som varierede alt efter druesorten, og erstattes af en ensartet regel om 18 knopper pr. plante.

Med denne udvikling muliggøres en ensretning af ordlyden i produktspecifikationerne for de alsaciske oprindelsesbetegnelser og en forenkling af kontrolmetoderne.

Punkt 5 i enhedsdokumentet ændres.

Formuleringen »For hvidvine« er tilføjet i begyndelsen af sætningen, eftersom en ansøgning om anerkendelse for stille røde vine var blevet behandlet på nationalt plan for visse af oprindelsesbetegnelserne »Alsace grand cru«.

Der er tilføjet beskæringsbestemmelser for rødvine, hvorefter der højst må være 14 knopper pr. plante. Antallet er lavere end for produktionen af hvidvine. Denne regel gør det muligt at sikre overensstemmelse med udbyttet og produktionen af kvalitetsdruer.

De sidstnævnte ændringer berører ikke enhedsdokumentet.

9.   Regler for opbinding og løvvæggens højde

Regler for opbinding og løvvæggens højde

I kapitel I, del VI, punkt 1, i produktspecifikationen udgår den maksimale højde af buernes espaliertråde, og metoden til måling af højden af den beskårne løvvæg er blevet ændret.

Som følge af disse ændringer er det nu muligt at fastslå i vegetationsperioden, om den foreskrevne højde af løvvæggen overholdes, hvor det tidligere kun beroede på et krav om gennemsnit.

Denne ændring berører ikke enhedsdokumentet.

10.   Gennemsnitligt maksimalt udbytte pr. parcel

Gennemsnitligt maksimalt udbytte pr. parcel

I kapitel I, del VI, punkt 1, i produktspecifikationen er værdien af det gennemsnitlige maksimale udbytte pr. parcel blevet nedsat for hvidvinene fra 10 000 til 8 500 kilogram pr. hektar, hvilket er i overensstemmelse mindskelsen af udbyttet for disse vine.

Der er fastsat en værdi for rødvinene, som er lavere end den værdi, der er fastsat for hvidvinene, i overensstemmelse med udbytterne for disse vine.

Disse ændringer berører ikke enhedsdokumentet.

11.   Druernes modenhed og minimalt naturligt alkoholindhold udtrykt i volumen

Druernes modenhed og minimalt naturligt alkoholindhold udtrykt i volumen

I kapitel I, del VII, punkt 2, i produktspecifikationen er tabellen ændret for at tage hensyn til den ansøgning om anerkendelse for de stille rødvine, der var blevet indgivet på nationalt plan for visse af oprindelsesbetegnelserne »Alsace grand cru«.

For disse »Alsace grand cru«-betegnelser for rødvine er druernes minimale sukkerindhold ved indhøsten og deres minimale naturlige alkoholindhold udtrykt i volumen blevet fastsat.

Disse oplysninger medfører ingen ændring af enhedsdokumentet.

Hvad angår hvidvinene, er mindsteværdien for druernes sukkerindhold forhøjet med 2 eller 3 gram pr. liter most for at overholde den samme forskel på 1 % vol. med værdierne for hvert minimalt naturligt alkoholindhold udtrykt i volumen som i den foregående udgave af produktspecifikationen. Beskyttelses- og forvaltningsorganet havde med henblik på beregningen af omdannelsen af gram sukker til alkohol besluttet at lægge værdien 17 gram sukker pr. 1 % vol. for hvidvinene til grund, mens der i den første udgave af produktspecifikationen var anvendt værdien 16,83. Denne værdi på 17 gram var blevet anbefalet af INAO's kompetente nationale udvalg ved udarbejdelsen af den første udgave af produktspecifikationen.

Disse ændringer berører ikke enhedsdokumentet.

12.   Udbytte

Udbytte

I kapitel I, del VIII, punkt 1 og 2, i produktspecifikationen er udbytterne og de tilladte maksimale udbytter (rendements butoirs) blevet sænket, hvorved der muliggøres en bedre kvalitetskontrol, for hvidvinene og hvidvinene med benævnelsen »Vendanges tardives« (sen høst), i overensstemmelse med den hierakiske struktur af betegnelserne for regionen Alsace.

I enhedsdokumentets punkt 5 er de tilladte maksimale udbytter (rendement butoir) blevet ændret.

For visse vine uden benævnelse tilføjes »Hvidvin«, da der var blevet indgivet en ansøgning om anerkendelse af stille rødvine på nationalt plan for visse af »Alsace grand cru«-oprindelsesbetegnelserne.

Udbyttet og det tilladte maksimale udbytte (rendement butoir) for rødvinene er fastsat i overensstemmelse med den hierakiske struktur af betegnelserne i regionen Alsace og er for disse »grand cru«-betegnelser dermed lavere.

Sidstnævnte ændringer medfører ingen ændring af enhedsdokumentet.

13.   Malolaktisk gæring, indhold af gæringsdygtigt sukker for rødvinene

Malolaktisk gæring, indhold af gæringsdygtigt sukker for rødvinene

I kapitel I, del IX, punkt 1, i produktspecifikationen fastlægges det, at den malolaktiske gæring ved rødvinene skal være afsluttet.

For at sikre kontrollen med denne regel fastlægges det, at æblesyreindholdet ved emballeringen højst må være 0,4 g/l.

I del IX, punkt 1, litra d), er der for rødvinene fastsat et indhold af gæringsdygtigt sukker (glukose og fruktose) på 2 gram eller derunder efter gæring.

Enhedsdokumentet er ikke ændret.

14.   Forbud mod forhøjelse af det minimale naturlige alkoholindhold udtrykt i volumen for rødvinene

Forbud mod forhøjelse af det minimale naturlige alkoholindhold udtrykt i volumen for rødvinene

I kapitel I, del IX, punkt 1, i produktspecifikationen fastsættes det, at rødvinene ikke må beriges. Denne restriktion vedrørende vinbehandlingen er i overensstemmelse med afgrænsningen af parceller til drueproduktionen, mindste beplantningstæthed, beskæringsreglerne og de lave udbytteværdier.

Enhedsdokumentet er ikke ændret.

15.   Gærkælders kapacitet (hvor vinen står til gæring)

Gærkælders kapacitet (hvor vinen står til gæring)

I kapitel I, del IX, punkt 1, i produktspecifikationen er koefficienten for beregningen af gærkælderens kapacitet blevet nedsat.

Forholdet mellem den foregående høstmængde og gærkælderens kapacitet behøver ikke at være lige så stort.

Denne ændring berører ikke enhedsdokumentet.

16.   Dato for lagring og markedsføring af rødvinene til forbrugerne

Dato for lagring og markedsføring af rødvinene til forbrugerne

I kapitel I, del IX, punkt 2, i produktspecifikationen fastsættes der en minimumsperiode for rødvinene, der løber indtil den 1. oktober i året efter høståret. Vine, der er fremstillet af druer af druesorten pinot noir N fra disse områder har brug for en vis modningsperiode, for at deres kendetegn kan komme godt til udtryk.

I kapitel I, del IX, punkt 5, er det angivet, at rødvinene ved lagringsperiodens udløb først må afsættes til konsum fra den 1. oktober i året efter høståret.

Disse ændringer medfører ingen ændring af enhedsdokumentet.

17.   Kontrol af emballerede partier

Kontrol af emballerede partier

I kapitel I, del IX, punkt 3, i produktspecifikationen udgår reglen om opbevaring af flasker til kontrol med henblik på kontrol af emballerede partier.

Der er tale om en kontrolforanstaltning, som nu i stedet for indgår i kontrolplanen.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

18.   Lagring af emballerede vine

Lagring af emballerede vine

I kapitel I, del IX, punkt 4, i produktspecifikationen angives kendetegnene for det sted, hvor de emballerede vine oplagres.

Dette giver de erhvervsdrivende bedre mulighed for at forstå denne regel og letter deres kontrol.

Denne ændring berører ikke enhedsdokumentet.

19.   Menneskelige faktorer, der bidrager til tilknytningen til det geografiske område

Menneskelige faktorer, der bidrager til tilknytningen til det geografiske område

I kapitel I, del X, punkt 1, litra b), i produktspecifikationen er teksten ændret for at tage hensyn til anerkendelsen af de stille rødvine for oprindelsesbetegnelserne »Alsace grand cru Hengst« og »Alsace grand cru Kirchberg de Barr«:

| — | Følgende oplysninger tilføjes for den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Alsace grand cru Hengst«: anerkendelse for rødvine i 2022, kun druesorten pinot noir N er tilladt, beplantningstætheden er minimum 5 500 vinstokke pr. hektar til produktionen af rødvin, berigelse er ikke tilladt, og lagringstiden er mindst 10 måneder. |
| --- | --- |

—

Følgende oplysninger tilføjes for den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Alsace grand cru Hengst«: anerkendelse for rødvine i 2022, kun druesorten pinot noir N er tilladt, beplantningstætheden er minimum 5 500 vinstokke pr. hektar til produktionen af rødvin, berigelse er ikke tilladt, og lagringstiden er mindst 10 måneder.

| — | Følgende oplysninger tilføjes for den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Alsace grand cru Kircberg de Barr«: anerkendelse for rødvine i 2022, kun druesorten pinot noir N er tilladt, beplantningstætheden er minimum 5 000 vinstokke pr. hektar til produktionen af rødvin, berigelse er ikke tilladt, og lagringstiden er mindst 10 måneder. |
| --- | --- |

—

Følgende oplysninger tilføjes for den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Alsace grand cru Kircberg de Barr«: anerkendelse for rødvine i 2022, kun druesorten pinot noir N er tilladt, beplantningstætheden er minimum 5 000 vinstokke pr. hektar til produktionen af rødvin, berigelse er ikke tilladt, og lagringstiden er mindst 10 måneder.

I del X, punkt 1, litra b), udgår oplysningen om, at anerkendelsen af disse to oprindelsesbetegnelser gælder for hvide druesorter, og ordene »for hvidvin« tilføjes, når det er nødvendigt for at forstå teksten.

Enhedsdokumentet berøres ikke af disse ændringer.

Ordene »blancs« og »roses« er tilføjet i sortsnavnene muscats à petits grains for at rette op på en udeladelse i den foregående udgave af produktspecifikationen. Disse tilføjelser medfører ingen ændring af enhedsdokumentet.

20.   Beskrivelse af vinen/vinene

Beskrivelse af vinen/vinene

I kapitel I, del X, punkt 2, i produktspecifikationen er der tilføjet en beskrivelse af hvidvinene for bedre at kunne karakterisere dem.

For de to første vintyper, der beskrives: »Disse to vintyper har en høj farveintensitet, der kan nå op på gyldengul.«

For de to sidste vintyper, der beskrives: »Disse to vintyper har en høj farveintensitet, der kan nå op på ravgul.«

Enhedsdokumentets punkt 4 ændres.

Der er tilføjet en beskrivelse af rødvinenes vigtigste organoleptiske egenskaber for oprindelsesbetegnelserne »Alsace grand cru Hengst« og »Alsace grand cru Kirchberg de Barr«.

Disse beskrivelser medfører ingen ændring af enhedsdokumentet.

21.   Tilknytning til det geografiske område

Tilknytning til det geografiske område

I kapitel I, del X, punkt 3, i produktspecifikationen suppleres oplysningerne for oprindelsesbetegnelsen »Alsace grand cru Hengst« om sammenhængen mellem den geografiske oprindelse og vinenes kendetegn, som også kan gælde for de rødvine, der er omfattet af denne betegnelse, med oplysninger, der er specifikke for rødvinene.

Enhedsdokumentet er ikke ændret.

22.   Overgangsbestemmelser

Overgangsbestemmelser

I kapitel I, del XI, punkt 2, i produktspecifikationen er maksimumshøjden for den ståltråd, som grenene bøjes over, slettet, og det maksimale antal knopper pr. plante nedsat med henblik på overensstemmelse med ændringerne i kapitel I, del VI.

Denne ændring berører ikke enhedsdokumentet.

23.   Obligatorisk angivelse af sukkerindhold på mærkningen og andre formater, der indeholder oplysninger for hvidvine

Obligatorisk angivelse af sukkerindhold på mærkningen og andre formater, der indeholder oplysninger for hvidvine

I kapitel I, del XII, punkt 2, i produktspecifikationen er tekst erstattet af ny tekst for at gøre angivelsen af sukkerindholdet som defineret i forordning (EU) 2019/33, der i øjeblikket er fakultativ, obligatorisk.

Takket være denne oplysning er det lettere for forbrugeren at forstå, hvilken type vin der er tale om.

Denne nye bestemmelse gælder ikke for vinene med den traditionelle benævnelse »vendanges tardives« (sen høst) og »sélection de grains nobles« (udvalgte ædle druer).

Enhedsdokumentets punkt 9 udfyldes.

I del XII, punkt 2, ændres litra d) til litra e).

Denne ændring berører ikke enhedsdokumentet.

24.   Forhåndsanmeldelse af parcelanvendelsen

Forhåndsanmeldelse af parcelanvendelsen

I kapitel II, del I, punkt 1, i produktspecifikationen er der tilføjet en præcisering til reglerne om forhåndsanmeldelsen af anvendelsen af parcellen, som producenten indgiver til det organ, der er ansvarligt for at beskytte og forvalte »Alsace grand cru«-oprindelsesbetegnelsen, hvis vedkommende ophører med at producere sin del af den produktion, der er omfattet af denne betegnelse.

Denne ændring berører ikke enhedsdokumentet.

ENHEDSDOKUMENT

1.   Produktets betegnelse

Produktets betegnelse

Alsace grand cru Muenchberg

2.   Type geografisk betegnelse

Type geografisk betegnelse

BOB – beskyttet oprindelsesbetegnelse

3.   Kategorier af vinavlsprodukter

Kategorier af vinavlsprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

4.   Beskrivelse af vinen/vinene

Beskrivelse af vinen/vinene

KORT TEKSTBESKRIVELSE

Vinene er stille hvidvine.

Vinenes minimale naturlige alkoholindhold er 12,5 % vol. for gewurztraminer Rs og pinot gris G og 11 % vol. for de øvrige druesorter. Efter berigelsen må det totale alkoholindhold i vinene ikke være højere end 15 % vol. for vine af druesorterne gewurztraminer B og pinot gris G og 14 % vol. for vine af de øvrige druesorter.

De øvrige analytiske kendetegn svarer til dem, der er fastsat i EU-lovgivningen.

Hvidvinene er udpræget lagringsegnede og er kendetegnet ved stor friskhed, der beror på et dominerende vinsyreindhold, der er knyttet til en god druemodenhed. Navnet på betegnelsen kan suppleres med almindeligt anvendte navne, forudsat at vinene udelukkende stammer fra druesorter, der må angives under det pågældende navn. De har stor substans og kompleksitet og en kraftig aroma med forskellige nuancer. De har en lang eftersmag og bliver med tiden mere komplekse.

Der skelnes mellem: — tørre, mineralske vine — aromatiske, frugtige, kraftige og fyldige vine. Begge vintyper har en høj farveintensitet, der kan nå op på gyldengul.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | (i meq/l) |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

(i meq/l)

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

2.   Betegnelsen suppleret med »Vendanges Tardives«

Betegnelsen suppleret med »Vendanges Tardives«

KORT TEKSTBESKRIVELSE

Vinenes minimale naturlige alkoholindhold er 16 % vol. for gewurztraminer Rs og pinot gris G og 14,5 % vol. for de øvrige druesorter.

De øvrige analytiske kendetegn svarer til dem, der er fastsat i EU-lovgivningen.

Vinene med benævnelsen »vendanges tardives« har ofte meget eksotiske aromaer af kandiseret frugt og en frisk afslutning. De er kendetegnet ved en bemærkelsesværdig koncentration og en høj aromatisk persistens, dvs. en meget lang eftersmag. Disse vine har en høj farveintensitet, der kan nå op på ravgul.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | (i meq/l) |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

(i meq/l)

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

3.   Betegnelsen suppleret med »Sélection de grains nobles«

Betegnelsen suppleret med »Sélection de grains nobles«

KORT TEKSTBESKRIVELSE

Vinenes minimale naturlige alkoholindhold er 18,2 % vol. for gewurztraminer Rs og pinot gris G og 16,4 % vol. for de øvrige druesorter.

De øvrige analytiske kendetegn svarer til dem, der er fastsat i EU-lovgivningen.

Vine med benævnelsen »sélection de grains nobles« (udvalgte ædle druer) er mere koncentrerede og kraftige vine, ofte med aromaer af frugtmos. De er kendetegnet ved en bemærkelsesværdig koncentration og en høj aromatisk persistens, dvs. en meget lang eftersmag. Disse vine har en høj farveintensitet, der kan nå op på ravgul.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | (i meq/l) |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

(i meq/l)

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

5.   Vinfremstillingsmetoder

Vinfremstillingsmetoder

5.1.   Væsentlige ønologiske fremgangsmåder

Væsentlige ønologiske fremgangsmåder

1.   Dyrkningsmetoder: Beplantningstæthed

Dyrkningsmetoder: Beplantningstæthed

Dyrkningspraksis

Beplantningstætheden er på mindst 4 500 vinstokke pr. hektar.

Afstanden mellem rækkerne må ved disse vinstokke ikke være mere end 2 meter.

Afstanden mellem vinstokkene i en række er mindst 0,75 meter og højst 1,50 meter.

Fra den 25. oktober 2011 må rydning af rækker inden for en parcel ikke føre til en afstand mellem de største rækker på mere end 3 meter.

2.   Dyrkningsmetoder: Regler for beskæring

Dyrkningsmetoder: Regler for beskæring

Dyrkningspraksis

Vinstokkene beskæres i enkelt eller dobbelt Guyot med højst 18 knopper pr. plante.

3.   Høst

Høst

Dyrkningspraksis

Vinene fremstilles af druer, der høstes ved håndkraft.

4.   Forhøjelse af det minimale naturlige alkoholindhold udtrykt i volumen

Forhøjelse af det minimale naturlige alkoholindhold udtrykt i volumen

Særlig ønologisk fremgangsmåde

Forhøjelsen af det minimale gennemsnitlige naturlige alkoholindhold udtrykt i volumen må ikke være over:

| | 0,5 % vol. for vine af druesorterne Gewurztraminer B og pinot gris G |
| --- | --- |

0,5 % vol. for vine af druesorterne Gewurztraminer B og pinot gris G

| | 1,5 % vol. for vine af andre druesorter. |
| --- | --- |

1,5 % vol. for vine af andre druesorter.

De vine, der kan komme i betragtning til benævnelsen »vendanges tardives« eller »sélection de grains nobles«, må ikke beriges.

5.   Vinfremstilling

Vinfremstilling

Restriktion vedrørende vinfremstillingen

Anvendelsen af træspåner er forbudt.

6.   Lagring af vinene

Lagring af vinene

Særlig ønologisk fremgangsmåde

Lagringen af vinene varer indtil minimum den 1. juni i året efter høståret.

Lagringen af de vine, der kan komme i betragtning til benævnelsen »vendanges tardives« eller »sélection de grains nobles«, varer som minimum indtil den 1. juni i andet år efter høståret.

5.2.   Maksimale udbytter

Maksimale udbytter

1.   Udbytte — betegnelsen (ikke) suppleret med »vendanges tardives« (sen høst)

Udbytte — betegnelsen (ikke) suppleret med »vendanges tardives« (sen høst)

60 hektoliter pr. hektar

2.   Udbytte — betegnelsen suppleret med »sélection de grains nobles« (udvalgte ædle druer)

Udbytte — betegnelsen suppleret med »sélection de grains nobles« (udvalgte ædle druer)

48 hektoliter pr. hektar

6.   Afgrænset geografisk område

Afgrænset geografisk område

Druehøsten, vinfremstillingen og vinbehandlingen og lagringen af vinene finder sted på følgende kommuners område på grundlag af den officielle geografiske kode fra 2021:

| — | Departementet Haut-Rhin Kommuner, der er fuldt ud omfattet: Ammerschwihr, Beblenheim, Bennwihr, Bergheim, Bergholtz, Eguisheim, Gueberschwihr, Guebwiller, Hattstatt, Hunawihr, Ingersheim, Katzenthal, Mittelwihr, Niedermorschwihr, Orschwihr, Pfaffenheim, Ribeauvillé, Riquewihr, Rodern, Rouffach, Saint-Hippolyte, Soultzmatt, Thann, Turckheim, Vieux-Thann, Voegtlinshoffen, Westhalten, Wettolsheim, Wintzenheim, Wuenheim og Zellenberg. |
| --- | --- |

—

Departementet Haut-Rhin Kommuner, der er fuldt ud omfattet: Ammerschwihr, Beblenheim, Bennwihr, Bergheim, Bergholtz, Eguisheim, Gueberschwihr, Guebwiller, Hattstatt, Hunawihr, Ingersheim, Katzenthal, Mittelwihr, Niedermorschwihr, Orschwihr, Pfaffenheim, Ribeauvillé, Riquewihr, Rodern, Rouffach, Saint-Hippolyte, Soultzmatt, Thann, Turckheim, Vieux-Thann, Voegtlinshoffen, Westhalten, Wettolsheim, Wintzenheim, Wuenheim og Zellenberg.

Kommune, der er delvist omfattet: Kaysersberg Vignoble, kun de delegerede kommuner Kientzheim og Sigolsheim.

| — | Departementet Bas-Rhin: Andlau, Barr, Bergbieten, Blienschwiller, Dahlenheim, Dambach-la-Ville, Eichhoffen, Kintzheim, Marlenheim, Mittelbergheim, Molsheim, Nothalten, Scharrachbergheim-Irmstett og Wolxheim. |
| --- | --- |

—

Departementet Bas-Rhin: Andlau, Barr, Bergbieten, Blienschwiller, Dahlenheim, Dambach-la-Ville, Eichhoffen, Kintzheim, Marlenheim, Mittelbergheim, Molsheim, Nothalten, Scharrachbergheim-Irmstett og Wolxheim.

Der er indgivet et kort over det afgrænsede geografiske område til det kommunekontor, hvis område er delvist omfattet.

Kortmaterialet, hvoraf det geografiske område fremgår, er tilgængeligt på INAO's websted

7.   Druesorter til vinfremstilling

Druesorter til vinfremstilling

| | Gewurztraminer Rs |
| --- | --- |

Gewurztraminer Rs

| | Muscat Ottonel B — Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat Ottonel B — Muscat, Moscato

| | Muscat à petits grains blancs B — Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat à petits grains blancs B — Muscat, Moscato

| | Muscat à petits grains roses Rs — Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat à petits grains roses Rs — Muscat, Moscato

| | Pinot gris G |
| --- | --- |

Pinot gris G

| | Riesling B |
| --- | --- |

Riesling B

8.   Tilknytning til det geografiske område

Tilknytning til det geografiske område

Den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Alsace grand cru Muenchberg« nyder godt af de gunstige klimaforhold, der er kendetegnende for de alsaciske vindyrkningsarealer, og ligger på en de bedste lokaliteter. Vindyrkningsområdet, der ligger i det maleriske landskab i Alsace, gør det muligt at fremstille udtryksfulde vine med udpræget karakter og en unik personlighed.

Beskyttelsen gennem Ungersberg og jordens finhed afspejler sig i vinene i form af en betydelig aromatisk styrke. Sandsten bibringer finesse og den vulkanske aske kraftighed og persistens.

Muenchberg-vinene er kendetegnet ved en typisk stor mineralitet, der forstærkes, efterhånden som vinene ældes.

De fremragende klimatiske forhold i sensommeren, der er gunstige for koncentrationen på vinstokken og udviklingen af ædel råddenskab, gør det muligt at fremstille vine fra overmodne druer.

Den lagring, der foreskrives i produktspecifikationen, sørger for, at vinenes kvalitet forbedres yderligere.

Ved at vedtage strenge produktionsregler, såsom opretholdelse af en stor bladoverflade og manuel høst, bevarer de alsaciske vinavlere vinenes udprægede karakter, der er anerkendt på grund af deres kompleksitet og lange holdbarhed.

Vinene ligger i denne regions øverste markedssegment. Der er tale om vine, der tillægges højere værdi end vinene med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Alsace«.

9.   Andre vigtige betingelser (emballering, mærkning og andre krav)

Andre vigtige betingelser (emballering, mærkning og andre krav)

Område i umiddelbar nærhed

Retsgrundlag

National lovgivning

Type supplerende betingelse

Undtagelse vedrørende produktionen i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen

Det område i umiddelbar nærhed, for hvilket der gælder en undtagelsesbestemmelse vedrørende vinfremstillingen, vinbehandlingen og lagringen af vin, omfatter følgende kommuners område på grundlag af den officielle geografiske kode fra 2021:

| — | Departementet Haut-Rhin Kommuner, der er fuldt ud omfattet: Bergholtz-Zell, Berrwiller, Buhl, Cernay, Colmar, Gundolsheim, Hartmanswiller, Herrlisheim, Houssen, Husseren-les-Châteaux, Jungholtz, Leimbach, Obermorschwihr, Osenbach, Ostheim, Rorschwihr, Soultz, Steinbach, Uffholtz, Walbach, Wattwiller, Wihr-au-Val og Zimmerbach. |
| --- | --- |

—

Departementet Haut-Rhin Kommuner, der er fuldt ud omfattet: Bergholtz-Zell, Berrwiller, Buhl, Cernay, Colmar, Gundolsheim, Hartmanswiller, Herrlisheim, Houssen, Husseren-les-Châteaux, Jungholtz, Leimbach, Obermorschwihr, Osenbach, Ostheim, Rorschwihr, Soultz, Steinbach, Uffholtz, Walbach, Wattwiller, Wihr-au-Val og Zimmerbach.

Kommune, der er delvist omfattet: Kaysersberg Vignoble, kun den delegerede kommune Kaysersberg.

| — | Departementet Bas-Rhin: Albé, Avolsheim, Balbronn, Bernardswiller, Bernardvillé, Bischoffsheim, Boersch, Bourgheim, Châtenois, Cleebourg, Dachstein, Dangolsheim, Dieffenthal, Dorlisheim, Epfig, Ergersheim, Ernolsheim- Bruche, Fessenheim-le-Bas, Flexbourg, Furdenheim, Gertwiller, Gimbrett-Berstett, Goxwiller, Heiligenstein, Itterswiller, Kienheim, Kirchheim, Kuttolsheim, Mittelhausen, Mutzig, Nordheim, Oberhoffen-les-Wissenbourg, Obernai, Odratzheim, Orschwiller, Osthoffen, Ottrott, Petersbach, Reichsfeld, Riedseltz, Rosenwiller, Rosheim, Rott, Saint-Nabor, Saint-Pierre, Scherwiller, Seebach, Soultz-les-Bains, Steinseltz, Stotzheim, Strasbourg, Traenheim, Villé, Wangen, Westhoffen, Wissembourg og Zellwiller. |
| --- | --- |

—

Departementet Bas-Rhin: Albé, Avolsheim, Balbronn, Bernardswiller, Bernardvillé, Bischoffsheim, Boersch, Bourgheim, Châtenois, Cleebourg, Dachstein, Dangolsheim, Dieffenthal, Dorlisheim, Epfig, Ergersheim, Ernolsheim- Bruche, Fessenheim-le-Bas, Flexbourg, Furdenheim, Gertwiller, Gimbrett-Berstett, Goxwiller, Heiligenstein, Itterswiller, Kienheim, Kirchheim, Kuttolsheim, Mittelhausen, Mutzig, Nordheim, Oberhoffen-les-Wissenbourg, Obernai, Odratzheim, Orschwiller, Osthoffen, Ottrott, Petersbach, Reichsfeld, Riedseltz, Rosenwiller, Rosheim, Rott, Saint-Nabor, Saint-Pierre, Scherwiller, Seebach, Soultz-les-Bains, Steinseltz, Stotzheim, Strasbourg, Traenheim, Villé, Wangen, Westhoffen, Wissembourg og Zellwiller.

Emballering i området

Retsgrundlag

National lovgivning

Type supplerende betingelse

Emballering i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen

Vinene tappes på flasker af typen »Vin du Rhin« i overensstemmelse med bestemmelserne i dekret nr. 55-673 af 20. maj 1955, bekendtgørelse af 13. maj 1959 og dekret af 19. marts 1963, hvorved enhver anden flasketype udelukkes.

Siden loven af 5. juli 1972 har det været obligatorisk at aftappe vinene i departementerne Bas-Rhin og Haut-Rhin på den høje slanke flaske flûte (fløjte) af typen »Vin du Rhin«, der er beskrevet i dekretet fra 1955.

Angivelse af årgang

Retsgrundlag

National lovgivning

Type supplerende betingelse

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkningen

Beskrivelse af betingelsen

Årgangen skal angives sammen med navnet på betegnelsen i høst- og lageranmeldelserne, ledsagedokumenter, reklamer, foldere, etiketter, fakturaer og eventuelle beholdere.

Almindeligt anvendt navn

Retsgrundlag

National lovgivning

Type supplerende betingelse

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkningen

Beskrivelse af betingelsen

Navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse kan suppleres med et af de almindeligt anvendte navne, forudsat at vinene udelukkende stammer fra druesorter, som må angives under det pågældende navn.

Det er ikke tilladt at bruge to eller flere almindeligt anvendte navne på samme etiket.

Disse almindeligt anvendte navne er følgende:

| | Gewurztraminer |
| --- | --- |

Gewurztraminer

| | Muscat |
| --- | --- |

Muscat

| | Muscat Ottonel |
| --- | --- |

Muscat Ottonel

| | Pinot gris |
| --- | --- |

Pinot gris

| | Riesling. |
| --- | --- |

Riesling.

Traditionel benævnelse »vendanges tardives« (sen høst) og »sélection de grains nobles« (udvalgte ædle druer)

Retsgrundlag

National lovgivning

Type supplerende betingelse

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkningen

Beskrivelse af betingelsen

De vine, der kan komme i betragtning til benævnelsen »vendanges tardives« eller »sélection de grains nobles«, skal udbydes:

| — | med angivelse af årgang og |
| --- | --- |

—

med angivelse af årgang og

| — | et af de almindeligt anvendte navne. |
| --- | --- |

—

et af de almindeligt anvendte navne.

Angivelse af sukkerindhold

Retsgrundlag

National lovgivning

Type supplerende betingelse

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkningen

Beskrivelse af betingelsen

Hvidvine, som er omfattet af en af de 51 kontrollerede oprindelsesbetegnelser (Appellation d'Origine Contrôlée — AOP) for »Alsace Grand Cru (sted)« (med undtagelse af benævnelserne »Vendanges Tardives« og »Sélection de Grains nobles«) i henhold til denne produktspecifikation, og som bringes på markedet under nævnte betegnelse, må kun udbydes til offentligheden, forsendes, udbydes til salg eller sælges, hvis det sukkerindhold, der er defineret i EU-lovgivningen, tydeligt angives i reklamer, foldere, etiketter, fakturaer og beholdere.

Link til produktspecifikationen

Link til produktspecifikationen

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-4cec3ff9-abd4-4253-a1db-245ddd809faa

---

(1)  EUT L 9 af 11.1.2019, s. 2.

1

---

| 30.9.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 374/30 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 374/30

---

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

(2022/C 374/08)

Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 17, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELELSE OM GODKENDELSE AF EN STANDARDÆNDRING

»Alsace grand cru Brand«

PDO-FR-A0340-AM02

Meddelelsesdato: 20.7.2022

BESKRIVELSE AF OG BEGRUNDELSE FOR DEN GODKENDTE ÆNDRING

1.   Supplerende benævnelse

I kapitel I, del II, punkt 1, i produktspecifikationen tilføjes følgende almindeligt anvendte navne: »Sylvaner« og »Pinot noir« og de dertil anvendte druesorter: »sylvaner B« og »pinot noir N«.

Det almindeligt anvendte navn »Sylvaner« tilføjes for at rette op på en udeladelse i den første udgave af produktspecifikationen. I den første udgave anføres det i kapitel I, del X, punkt 1, litra b), at de tilladte druesorter »må anvendes til vinfremstilling og markedsføres under deres respektive navn«, men det almindeligt anvendte navn var ikke opført på listen over mulige almindeligt anvendte navne. Ved en national afgørelse, der blev truffet inden stadfæstelsen af den første udgave af produktspecifikationen, blev druesorten sylvaner B føjet til de druesorter, der var tilladt til produktionen af vine med oprindelsesbetegnelsen »Alsace grand cru Zotzenberg«, under hensyntagen til den lokale praksis og disse vines omdømme.

Det almindeligt anvendte navn »Pinot noir« tilføjes i produktspecifikationen, da der var blevet indgivet en ansøgning om anerkendelse af stille rødvine på nationalt plan for visse af »Alsace grand cru«-oprindelsesbetegnelserne. Denne ansøgning om anerkendelse af en rødvin er baseret på en langvarig fremstilling af, omdømmet og kendetegnene ved vinene af druesorten pinot noir N, som dyrkes på afgrænsede parceller for oprindelsesbetegnelserne »Alsace grand cru«. Druesorten pinot noir N er den eneste druesort, der er tilladt for disse rødvine.

I kapitel I, del II, punkt 1, i produktspecifikationen tilføjes for de druesorter af muscats à petits grains, der svarer til det almindeligt anvendte navn »Muscat«, ordene »blancs« og »roses« til disse sortsnavne for at rette op på en udeladelse i den foregående udgave af produktspecifikationen.

Disse ændringer medfører ingen ændring af enhedsdokumentet.

2.   Produkttyper

I kapitel I, del III, i produktspecifikationen er teksten ændret for at angive, at de kontrollerede oprindelsesbetegnelser, der er omfattet af denne produktspecifikation, ikke længere udelukkende er forbeholdt stille hvidvine.

De kontrollerede oprindelsesbetegnelser »Alsace grand cru«, der er forbeholdt stille hvid- og rødvine, angives med navn (»Alsace grand cru Hengst«, »Alsace grand cru Kirchberg de Barr«).

Denne ændring berører ikke enhedsdokumentet.

3.   Geografisk område

I kapitel I, del IV, punkt 1, i produktspecifikationen tilføjes et afsnit for at henvise til de datoer, hvor INAO's kompetente nationale komité godkendte det geografiske område, og for at angive referencerammen, den officielle geografiske kode 2021, for det geografiske områdes afgrænsning, således som den er fastsat i produktspecifikationen. Denne angivelse gør det muligt juridisk at sikre afgrænsningen af området.

Efter indførelsen af henvisningen til den officielle geografiske kode 2021 skal listen over kommuner ajourføres. Således udgår kommunerne Kientzheim og Sigolsheim, da deres område nu hører under kommunen Kaysersberg Vignoble.

Der er tale om redaktionelle ændringer, som ikke ændrer afgrænsningen af det geografiske område.

Under punkt 1 tilføjes ligeledes følgende sætninger:

»Kortmaterialet, hvoraf det geografiske område fremgår, er tilgængeligt på INAO's websted.

For den kommune, der er delvist omfattet, er der indgivet kortmateriale til borgmesterkontoret, der viser afgrænsningen af det geografiske område.«

Disse ændringer medfører en ændring af enhedsdokumentets punkt 6.

4.   Afgrænset parcelområde

Afgrænset parcelområde

I kapitel I, del IV, punkt 2, i produktspecifikationen:

| — | For at rette op på en udeladelse tilføjes i første afsnit oplysningen »6. og 7. september 2006«, der er datoen for kompetente nationale udvalgs godkendelse af parcelområdet. |
| --- | --- |

—

For at rette op på en udeladelse tilføjes i første afsnit oplysningen »6. og 7. september 2006«, der er datoen for kompetente nationale udvalgs godkendelse af parcelområdet.

| — | I andet afsnit er ordlyden ændret for at tage hensyn til ændringerne i kommunernes navne i del IV, punkt 1. |
| --- | --- |

—

I andet afsnit er ordlyden ændret for at tage hensyn til ændringerne i kommunernes navne i del IV, punkt 1.

| — | Kolonnen »Kommuner« i tabellen ajourføres, så den svarer til navnene på de kommuner, der er nævnt i del IV, punkt 1. |
| --- | --- |

—

Kolonnen »Kommuner« i tabellen ajourføres, så den svarer til navnene på de kommuner, der er nævnt i del IV, punkt 1.

Disse ændringer berører ikke enhedsdokumentet.

5.   Område i umiddelbar nærhed

Område i umiddelbar nærhed

I kapitel I, del IV, punkt 3, i produktspecifikationen er et stykke ændret for at angive referencerammen, den officielle geografiske kode 2021, for det geografiske områdes afgrænsning, således som den er fastsat i produktspecifikationen. Denne angivelse gør det muligt juridisk at sikre afgrænsningen af området.

Efter indførelsen af henvisningen til den officielle geografiske kode 2021 skal listen over kommuner ajourføres. Derfor udgår kommunenavnet Kaysersberg, og kommunenavnet Kaysersberg Vignoble tilføjes med oplysning om, at denne kommune kun delvist vil blive bevaret i form af den delegerede kommune Kaysersberg.

Disse redaktionelle ændringer medfører ingen ændring af afgrænsningen af området i umiddelbar nærhed.

Disse ændringer medfører en ændring af enhedsdokumentets punkt 9.

6.   Vinstokbestand

Vinstokbestand

I kapitel I, del V, punkt 1, i produktspecifikationen tilføjes ordene »— for hvidvine: »og« — for rødvine: af druesorten pinot noir N«, da der var blevet indgivet en ansøgning om anerkendelse af stille røde vine på nationalt plan for visse af »Alsace grand cru«-oprindelsesbetegnelserne. Druesorten pinot noir N er den eneste druesort, der er tilladt for disse rødvine. Det er også den eneste druesort, der er tilladt for produktionen af rødvin under oprindelsesbetegnelsen »Alsace«.

I del V, punkt 1, litra a), b) og e), og i del V, punkt 2, litra b), tilføjes ordene »blancs« og »roses« til navnene for druesorterne af muscats à petits grains for at rette op på en udeladelse i den foregående udgave af produktspecifikationen.

Enhedsdokumentet berøres ikke af disse ændringer.

7.   Beplantningstæthed

Beplantningstæthed

I kapitel I, del VI, punkt 1, i produktspecifikationen tilføjes ordene: »Til fremstilling af hvidvin« og »Til fremstilling af rødvin« for at skelne mellem mindste beplantningstæthed efter vinenes farve. Beplantningstætheden for de betegnelser, der må anvendes til at producere rødvine, er angivet.

Enhedsdokumentet berøres ikke af disse supplerende angivelser.

I kapitel I, del VI, punkt 1, i produktspecifikationen er den faktiske dato for anvendelse af reglen om muligheden for at justere beplantningstætheden ved rydning blevet præciseret, og oplysningen »25. oktober 2011« erstatter teksten »fra og med datoen for godkendelsen af denne produktspecifikation«.

Denne ændring medfører en ændring af enhedsdokumentets punkt 5.

8.   Regler for beskæring

Regler for beskæring

I kapitel I, del VI, punkt 1, litra b), i produktspecifikationen udgår reglen om antallet af knopper pr. kvadratmeter jordareal for hvidvinene, som varierede alt efter druesorten, og erstattes af en ensartet regel om 18 knopper pr. plante.

Med denne udvikling muliggøres en ensretning af ordlyden i produktspecifikationerne for de alsaciske oprindelsesbetegnelser og en forenkling af kontrolmetoderne.

Punkt 5 i enhedsdokumentet ændres.

Formuleringen »For hvidvine« er tilføjet i begyndelsen af sætningen, eftersom en ansøgning om anerkendelse for stille røde vine var blevet behandlet på nationalt plan for visse af oprindelsesbetegnelserne »Alsace grand cru«.

Der er tilføjet beskæringsbestemmelser for rødvine, hvorefter der højst må være 14 knopper pr. plante. Antallet er lavere end for produktionen af hvidvine. Denne regel gør det muligt at sikre overensstemmelse med udbyttet og produktionen af kvalitetsdruer.

De sidstnævnte ændringer berører ikke enhedsdokumentet.

9.   Regler for opbinding og løvvæggens højde

Regler for opbinding og løvvæggens højde

I kapitel I, del VI, punkt 1, i produktspecifikationen udgår den maksimale højde af buernes espaliertråde, og metoden til måling af højden af den beskårne løvvæg er blevet ændret.

Som følge af disse ændringer er det nu muligt at fastslå i vegetationsperioden, om den foreskrevne højde af løvvæggen overholdes, hvor det tidligere kun beroede på et krav om gennemsnit.

Denne ændring berører ikke enhedsdokumentet.

10.   Gennemsnitligt maksimalt udbytte pr. parcel

Gennemsnitligt maksimalt udbytte pr. parcel

I kapitel I, del VI, punkt 1, i produktspecifikationen er værdien af det gennemsnitlige maksimale udbytte pr. parcel blevet nedsat for hvidvinene fra 10 000 til 8 500 kilogram pr. hektar, hvilket er i overensstemmelse mindskelsen af udbyttet for disse vine.

Der er fastsat en værdi for rødvinene, som er lavere end den værdi, der er fastsat for hvidvinene, i overensstemmelse med udbytterne for disse vine.

Disse ændringer berører ikke enhedsdokumentet.

11.   Druernes modenhed og minimalt naturligt alkoholindhold udtrykt i volumen

Druernes modenhed og minimalt naturligt alkoholindhold udtrykt i volumen

I kapitel I, del VII, punkt 2, i produktspecifikationen er tabellen ændret for at tage hensyn til den ansøgning om anerkendelse for de stille rødvine, der var blevet indgivet på nationalt plan for visse af oprindelsesbetegnelserne »Alsace grand cru«.

For disse »Alsace grand cru«-betegnelser for rødvine er druernes minimale sukkerindhold ved indhøsten og deres minimale naturlige alkoholindhold udtrykt i volumen blevet fastsat.

Disse oplysninger medfører ingen ændring af enhedsdokumentet.

Hvad angår hvidvinene, er mindsteværdien for druernes sukkerindhold forhøjet med 2 eller 3 gram pr. liter most for at overholde den samme forskel på 1 % vol. med værdierne for hvert minimalt naturligt alkoholindhold udtrykt i volumen som i den foregående udgave af produktspecifikationen. Beskyttelses- og forvaltningsorganet havde med henblik på beregningen af omdannelsen af gram sukker til alkohol besluttet at lægge værdien 17 gram sukker pr. 1 % vol. for hvidvinene til grund, mens der i den første udgave af produktspecifikationen var anvendt værdien 16,83. Denne værdi på 17 gram var blevet anbefalet af INAO's kompetente nationale udvalg ved udarbejdelsen af den første udgave af produktspecifikationen.

Disse ændringer berører ikke enhedsdokumentet.

12.   Udbytte

Udbytte

I kapitel I, del VIII, punkt 1 og 2, i produktspecifikationen er udbytterne og de tilladte maksimale udbytter (rendements butoirs) blevet sænket, hvorved der muliggøres en bedre kvalitetskontrol, for hvidvinene og hvidvinene med benævnelsen »Vendanges tardives« (sen høst), i overensstemmelse med den hierakiske struktur af betegnelserne for regionen Alsace.

I enhedsdokumentets punkt 5 er de tilladte maksimale udbytter (rendement butoir) blevet ændret.

For visse vine uden benævnelse tilføjes »Hvidvin«, da der var blevet indgivet en ansøgning om anerkendelse af stille rødvine på nationalt plan for visse af »Alsace grand cru«-oprindelsesbetegnelserne.

Udbyttet og det tilladte maksimale udbytte (rendement butoir) for rødvinene er fastsat i overensstemmelse med den hierakiske struktur af betegnelserne i regionen Alsace og er for disse »grand cru«-betegnelser dermed lavere.

Sidstnævnte ændringer medfører ingen ændring af enhedsdokumentet.

13.   Malolaktisk gæring, indhold af gæringsdygtigt sukker for rødvinene

Malolaktisk gæring, indhold af gæringsdygtigt sukker for rødvinene

I kapitel I, del IX, punkt 1, i produktspecifikationen fastlægges det, at den malolaktiske gæring ved rødvinene skal være afsluttet.

For at sikre kontrollen med denne regel fastlægges det, at æblesyreindholdet ved emballeringen højst må være 0,4 g/l.

I del IX, punkt 1, litra d), er der for rødvinene fastsat et indhold af gæringsdygtigt sukker (glukose og fruktose) på 2 gram eller derunder efter gæring.

Enhedsdokumentet er ikke ændret.

14.   Forbud mod forhøjelse af det minimale naturlige alkoholindhold udtrykt i volumen for rødvinene

Forbud mod forhøjelse af det minimale naturlige alkoholindhold udtrykt i volumen for rødvinene

I kapitel I, del IX, punkt 1, i produktspecifikationen fastsættes det, at rødvinene ikke må beriges. Denne restriktion vedrørende vinbehandlingen er i overensstemmelse med afgrænsningen af parceller til drueproduktionen, mindste beplantningstæthed, beskæringsreglerne og de lave udbytteværdier.

Enhedsdokumentet er ikke ændret.

15.   Gærkælders kapacitet (hvor vinen står til gæring)

Gærkælders kapacitet (hvor vinen står til gæring)

I kapitel I, del IX, punkt 1, i produktspecifikationen er koefficienten for beregningen af gærkælderens kapacitet blevet nedsat.

Forholdet mellem den foregående høstmængde og gærkælderens kapacitet behøver ikke at være lige så stort.

Denne ændring berører ikke enhedsdokumentet.

16.   Dato for lagring og markedsføring af rødvinene til forbrugerne

Dato for lagring og markedsføring af rødvinene til forbrugerne

I kapitel I, del IX, punkt 2, i produktspecifikationen fastsættes der en minimumsperiode for rødvinene, der løber indtil den 1. oktober i året efter høståret. Vine, der er fremstillet af druer af druesorten pinot noir N fra disse områder, har brug for en vis modningsperiode, for at deres kendetegn kan komme godt til udtryk.

I kapitel I, del IX, punkt 5, er det angivet, at rødvinene ved lagringsperiodens udløb først må afsættes til konsum fra den 1. oktober i året efter høståret.

Disse ændringer medfører ingen ændring af enhedsdokumentet.

17.   Kontrol af emballerede partier

Kontrol af emballerede partier

I kapitel I, del IX, punkt 3, i produktspecifikationen udgår reglen om opbevaring af flasker til kontrol med henblik på kontrol af emballerede partier.

Der er tale om en kontrolforanstaltning, som nu i stedet for indgår i kontrolplanen.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

18.   Lagring af emballerede vine

Lagring af emballerede vine

I kapitel I, del IX, punkt 4, i produktspecifikationen angives kendetegnene for det sted, hvor de emballerede vine oplagres.

Dette giver de erhvervsdrivende bedre mulighed for at forstå denne regel og letter deres kontrol.

Denne ændring berører ikke enhedsdokumentet.

19.   Menneskelige faktorer, der bidrager til tilknytningen til det geografiske område

Menneskelige faktorer, der bidrager til tilknytningen til det geografiske område

I kapitel I, del X, punkt 1, litra b), i produktspecifikationen er teksten ændret for at tage hensyn til anerkendelsen af de stille rødvine for oprindelsesbetegnelserne »Alsace grand cru Hengst« og »Alsace grand cru Kirchberg de Barr«:

| — | Følgende oplysninger tilføjes for den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Alsace grand cru Hengst«: anerkendelse for rødvine i 2022, kun druesorten pinot noir N er tilladt, beplantningstætheden er minimum 5 500 vinstokke pr. hektar til produktionen af rødvin, berigelse er ikke tilladt, og lagringstiden er mindst 10 måneder. |
| --- | --- |

—

Følgende oplysninger tilføjes for den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Alsace grand cru Hengst«: anerkendelse for rødvine i 2022, kun druesorten pinot noir N er tilladt, beplantningstætheden er minimum 5 500 vinstokke pr. hektar til produktionen af rødvin, berigelse er ikke tilladt, og lagringstiden er mindst 10 måneder.

| — | Følgende oplysninger tilføjes for den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Alsace grand cru Kircberg de Barr«: anerkendelse for rødvine i 2022, kun druesorten pinot noir N er tilladt, beplantningstætheden er minimum 5 000 vinstokke pr. hektar til produktionen af rødvin, berigelse er ikke tilladt, og lagringstiden er mindst 10 måneder. |
| --- | --- |

—

Følgende oplysninger tilføjes for den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Alsace grand cru Kircberg de Barr«: anerkendelse for rødvine i 2022, kun druesorten pinot noir N er tilladt, beplantningstætheden er minimum 5 000 vinstokke pr. hektar til produktionen af rødvin, berigelse er ikke tilladt, og lagringstiden er mindst 10 måneder.

I del X, punkt 1, litra b), udgår oplysningen om, at anerkendelsen af disse to oprindelsesbetegnelser gælder for hvide druesorter, og ordene »for hvidvin« tilføjes, når det er nødvendigt for at forstå teksten.

Enhedsdokumentet berøres ikke af disse ændringer.

Ordene »blancs« og »roses« er tilføjet i sortsnavnene muscats à petits grains for at rette op på en udeladelse i den foregående udgave af produktspecifikationen. Disse tilføjelser medfører ingen ændring af enhedsdokumentet.

20.   Beskrivelse af vinen/vinene

Beskrivelse af vinen/vinene

I kapitel I, del X, punkt 2, i produktspecifikationen er der tilføjet en beskrivelse af hvidvinene for bedre at kunne karakterisere dem.

For de to første vintyper, der beskrives: »Disse to vintyper har en høj farveintensitet, der kan nå op på gyldengul.«

For de to sidste vintyper, der beskrives: »Disse to vintyper har en høj farveintensitet, der kan nå op på ravgul.«

Enhedsdokumentets punkt 4 ændres.

Der er tilføjet en beskrivelse af rødvinenes vigtigste organoleptiske egenskaber for oprindelsesbetegnelserne »Alsace grand cru Hengst« og »Alsace grand cru Kirchberg de Barr«.

Disse beskrivelser medfører ingen ændring af enhedsdokumentet.

21.   Tilknytning til det geografiske område

Tilknytning til det geografiske område

I kapitel I, del X, punkt 3, i produktspecifikationen suppleres oplysningerne for oprindelsesbetegnelsen »Alsace grand cru Hengst« om sammenhængen mellem den geografiske oprindelse og vinenes kendetegn, som også kan gælde for de rødvine, der er omfattet af denne betegnelse, med oplysninger, der er specifikke for rødvinene.

Enhedsdokumentet er ikke ændret.

22.   Overgangsbestemmelser

Overgangsbestemmelser

I kapitel I, del XI, punkt 2, i produktspecifikationen er maksimumshøjden for den ståltråd, som grenene bøjes over, slettet, og det maksimale antal knopper pr. plante nedsat med henblik på overensstemmelse med ændringerne i kapitel I, del VI.

Denne ændring berører ikke enhedsdokumentet.

23.   Obligatorisk angivelse af sukkerindhold på mærkningen og andre formater, der indeholder oplysninger for hvidvine

Obligatorisk angivelse af sukkerindhold på mærkningen og andre formater, der indeholder oplysninger for hvidvine

I kapitel I, del XII, punkt 2, i produktspecifikationen er tekst erstattet af ny tekst for at gøre angivelsen af sukkerindholdet som defineret i forordning (EU) 2019/33, der i øjeblikket er fakultativ, obligatorisk.

Takket være denne oplysning er det lettere for forbrugeren at forstå, hvilken type vin der er tale om.

Denne nye bestemmelse gælder ikke for vinene med den traditionelle benævnelse »vendanges tardives« (sen høst) og »sélection de grains nobles« (udvalgte ædle druer).

Enhedsdokumentets punkt 9 udfyldes.

I del XII, punkt 2, ændres litra d) til litra e).

Denne ændring berører ikke enhedsdokumentet.

24.   Forhåndsanmeldelse af parcelanvendelsen

Forhåndsanmeldelse af parcelanvendelsen

I kapitel II, del I, punkt 1, i produktspecifikationen er der tilføjet en præcisering til reglerne om forhåndsanmeldelsen af anvendelsen af parcellen, som producenten indgiver til det organ, der er ansvarligt for at beskytte og forvalte oprindelsesbetegnelsen »Alsace grand cru«, hvis vedkommende ophører med at producere sin del af den produktion, der er omfattet af denne betegnelse.

Denne ændring berører ikke enhedsdokumentet.

ENHEDSDOKUMENT

1.   Produktets betegnelse

Produktets betegnelse

Alsace grand cru Brand

2.   Type geografisk betegnelse

Type geografisk betegnelse

BOB – beskyttet oprindelsesbetegnelse

3.   Kategorier af vinavlsprodukter

Kategorier af vinavlsprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

4.   Beskrivelse af vinen/vinene

Beskrivelse af vinen/vinene

KORT TEKSTBESKRIVELSE

Vinene er stille hvidvine.

Vinenes naturlige minimale alkoholindhold er 12,5 % vol. for gewurztraminer Rs og pinot gris G og 11 % vol. for de øvrige druesorter. Efter berigelsen må det totale alkoholindhold i vinene ikke være højere end 15 % vol. for vine af druesorterne gewurztraminer B og pinot gris G og 14 % vol. for vine af de øvrige druesorter.

De øvrige analytiske kendetegn svarer til dem, der er fastsat i EU-lovgivningen.

Hvidvinene er udpræget lagringsegnede og er kendetegnet ved stor friskhed, der beror på et dominerende vinsyreindhold, der er knyttet til en god druemodenhed. Navnet på betegnelsen kan suppleres med almindeligt anvendte navne, forudsat at vinene udelukkende stammer fra druesorter, der må angives under det pågældende navn. De har stor substans og kompleksitet og en kraftig aroma med forskellige nuancer. De har en lang eftersmag og bliver med tiden mere komplekse.

Der skelnes mellem: — tørre, mineralske vine — aromatiske, frugtige, kraftige og fyldige vine. Begge vintyper har en høj farveintensitet, der kan nå op på gyldengul.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | (i meq/l) |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

(i meq/l)

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

2.   Betegnelsen suppleret med »Vendanges Tardives«

Betegnelsen suppleret med »Vendanges Tardives«

KORT TEKSTBESKRIVELSE

Vinenes minimale naturlige alkoholindhold er 16 % vol. for gewurztraminer Rs og pinot gris G og 14,5 % vol. for de øvrige druesorter.

De øvrige analytiske kendetegn svarer til dem, der er fastsat i EU-lovgivningen.

Vinene med benævnelsen »vendanges tardives« har ofte meget eksotiske aromaer af kandiseret frugt og en frisk afslutning. De er kendetegnet ved en bemærkelsesværdig koncentration og en høj aromatisk persistens, dvs. en meget lang eftersmag. Disse vine har en høj farveintensitet, der kan nå op på ravgul.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | (i meq/l) |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

(i meq/l)

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

3.   Betegnelsen suppleret med »Sélection de grains nobles«

Betegnelsen suppleret med »Sélection de grains nobles«

KORT TEKSTBESKRIVELSE

Vinenes minimale naturlige alkoholindhold er 18,2 % vol. for gewurztraminer Rs og pinot gris G og 16,4 % vol. for de øvrige druesorter.

De øvrige analytiske kendetegn svarer til dem, der er fastsat i EU-lovgivningen.

Vine med benævnelsen »sélection de grains nobles« (udvalgte ædle druer) er mere koncentrerede og kraftige vine, ofte med aromaer af frugtmos. De er kendetegnet ved en bemærkelsesværdig koncentration og en høj aromatisk persistens, dvs. en meget lang eftersmag. Disse vine har en høj farveintensitet, der kan nå op på ravgul.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | (i meq/l) |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

(i meq/l)

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

5.   Vinfremstillingsmetoder

Vinfremstillingsmetoder

5.1.   Væsentlige ønologiske fremgangsmåder

Væsentlige ønologiske fremgangsmåder

1.   Dyrkningsmetoder: Beplantningstæthed

Dyrkningsmetoder: Beplantningstæthed

Dyrkningspraksis

Beplantningstætheden er på mindst 4 500 vinstokke pr. hektar.

Afstanden mellem rækkerne må ved disse vinstokke ikke være mere end 2 meter.

Afstanden mellem vinstokkene i en række er mindst 0,75 meter og højst 1,50 meter.

Fra den 25. oktober 2011 må rydning af rækker inden for en parcel ikke føre til en afstand mellem de største rækker på mere end 3 meter.

2.   Dyrkningsmetoder: Regler for beskæring

Dyrkningsmetoder: Regler for beskæring

Dyrkningspraksis

Vinstokkene beskæres i enkelt eller dobbelt Guyot med højst 18 knopper pr. plante.

3.   Høst

Høst

Dyrkningspraksis

Vinene fremstilles af druer, der høstes ved håndkraft.

4.   Forhøjelse af det minimale naturlige alkoholindhold udtrykt i volumen

Forhøjelse af det minimale naturlige alkoholindhold udtrykt i volumen

Særlig ønologisk fremgangsmåde

Forhøjelsen af det minimale gennemsnitlige naturlige alkoholindhold udtrykt i volumen må ikke være over:

| | 0,5 % vol. for vine af druesorterne Gewurztraminer B og pinot gris G |
| --- | --- |

0,5 % vol. for vine af druesorterne Gewurztraminer B og pinot gris G

| | 1,5 % vol. for vine af andre druesorter. |
| --- | --- |

1,5 % vol. for vine af andre druesorter.

De vine, der kan komme i betragtning til benævnelsen »vendanges tardives« eller »sélection de grains nobles«, må ikke beriges.

5.   Vinfremstilling

Vinfremstilling

Restriktion vedrørende vinfremstillingen

Anvendelsen af træspåner er forbudt.

6.   Lagring af vinene

Lagring af vinene

Særlig ønologisk fremgangsmåde

Lagringen af vinene varer indtil minimum den 1. juni i året efter høståret.

Lagringen af de vine, der kan komme i betragtning til benævnelsen »vendanges tardives« eller »sélection de grains nobles«, varer som minimum indtil den 1. juni i andet år efter høståret.

5.2.   Maksimale udbytter

Maksimale udbytter

1.   Udbytte — betegnelsen (ikke) suppleret med »vendanges tardives« (sen høst)

Udbytte — betegnelsen (ikke) suppleret med »vendanges tardives« (sen høst)

60 hektoliter pr. hektar

2.   Udbytte — betegnelsen suppleret med »sélection de grains nobles« (udvalgte ædle druer)

Udbytte — betegnelsen suppleret med »sélection de grains nobles« (udvalgte ædle druer)

48 hektoliter pr. hektar

6.   Afgrænset geografisk område

Afgrænset geografisk område

Druehøsten, vinfremstillingen og vinbehandlingen og lagringen af vinene finder sted på følgende kommuners område på grundlag af den officielle geografiske kode fra 2021:

| — | Departementet Haut-Rhin Kommuner, der er fuldt ud omfattet: Ammerschwihr, Beblenheim, Bennwihr, Bergheim, Bergholtz, Eguisheim, Gueberschwihr, Guebwiller, Hattstatt, Hunawihr, Ingersheim, Katzenthal, Mittelwihr, Niedermorschwihr, Orschwihr, Pfaffenheim, Ribeauvillé, Riquewihr, Rodern, Rouffach, Saint-Hippolyte, Soultzmatt, Thann, Turckheim, Vieux-Thann, Voegtlinshoffen, Westhalten, Wettolsheim, Wintzenheim, Wuenheim og Zellenberg. |
| --- | --- |

—

Departementet Haut-Rhin Kommuner, der er fuldt ud omfattet: Ammerschwihr, Beblenheim, Bennwihr, Bergheim, Bergholtz, Eguisheim, Gueberschwihr, Guebwiller, Hattstatt, Hunawihr, Ingersheim, Katzenthal, Mittelwihr, Niedermorschwihr, Orschwihr, Pfaffenheim, Ribeauvillé, Riquewihr, Rodern, Rouffach, Saint-Hippolyte, Soultzmatt, Thann, Turckheim, Vieux-Thann, Voegtlinshoffen, Westhalten, Wettolsheim, Wintzenheim, Wuenheim og Zellenberg.

Kommune, der er delvist omfattet: Kaysersberg Vignoble, kun de delegerede kommuner Kientzheim og Sigolsheim.

| — | Departementet Bas-Rhin: Andlau, Barr, Bergbieten, Blienschwiller, Dahlenheim, Dambach-la-Ville, Eichhoffen, Kintzheim, Marlenheim, Mittelbergheim, Molsheim, Nothalten, Scharrachbergheim-Irmstett og Wolxheim. |
| --- | --- |

—

Departementet Bas-Rhin: Andlau, Barr, Bergbieten, Blienschwiller, Dahlenheim, Dambach-la-Ville, Eichhoffen, Kintzheim, Marlenheim, Mittelbergheim, Molsheim, Nothalten, Scharrachbergheim-Irmstett og Wolxheim.

Der er indgivet et kort over det afgrænsede geografiske område til det kommunekontor, hvis område er delvist omfattet.

Kortmaterialet, hvoraf det geografiske område fremgår, er tilgængeligt på INAO's websted

7.   Druesorter til vinfremstilling

Druesorter til vinfremstilling

| | Gewurztraminer Rs |
| --- | --- |

Gewurztraminer Rs

| | Muscat Ottonel B — Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat Ottonel B — Muscat, Moscato

| | Muscat à petits grains blancs B — Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat à petits grains blancs B — Muscat, Moscato

| | Muscat à petits grains roses Rs — Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat à petits grains roses Rs — Muscat, Moscato

| | Pinot gris G |
| --- | --- |

Pinot gris G

| | Riesling B |
| --- | --- |

Riesling B

8.   Tilknytning til det geografiske område

Tilknytning til det geografiske område

Den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Alsace grand cru Brand« nyder godt af de gunstige klimaforhold, der er kendetegnende for de alsaciske vindyrkningsarealer, og ligger på en de bedste lokaliteter. Vindyrkningsområdet, der ligger i det maleriske landskab i Alsace, gør det muligt at fremstille udtryksfulde vine med udpræget karakter og en unik personlighed.

Finheden af den granitiske jordbund og fønvinden gør vinene aromatiske, kraftige og intense. Kiselsyren forstærker dette udtryk med en behagelig syre og balance (»steinglitz«). Disse fyldige vine har undertiden pebernoter og bitterhed i strukturen.

De fremragende klimatiske forhold i sensommeren, der er gunstige for koncentrationen på vinstokken og udviklingen af ædel råddenskab, gør det muligt at fremstille vine fra overmodne druer.

Den lagring, der foreskrives i produktspecifikationen, sørger for, at vinenes kvalitet forbedres yderligere.

Ved at vedtage strenge produktionsregler, såsom opretholdelse af en stor bladoverflade og manuel høst, bevarer de alsaciske vinavlere vinenes udprægede karakter, der er anerkendt på grund af deres kompleksitet og lange holdbarhed.

Vinene ligger i denne regions øverste markedssegment. Der er tale om vine, der tillægges højere værdi end vinene med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Alsace«.

I Médard Barths værk om »Der Rebbau des Elsass und die Absatzgebieten seiner Weine« fra 1958 var der lovprisende ord om det i dag anerkendte område.

9.   Andre vigtige betingelser (emballering, mærkning og andre krav)

Andre vigtige betingelser (emballering, mærkning og andre krav)

Område i umiddelbar nærhed

Retsgrundlag:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Undtagelse vedrørende produktionen i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

Det område i umiddelbar nærhed, for hvilket der gælder en undtagelsesbestemmelse vedrørende vinfremstillingen, vinbehandlingen og lagringen af vin, omfatter følgende kommuners område på grundlag af den officielle geografiske kode fra 2021:

| — | Departementet Haut-Rhin Kommuner, der er fuldt ud omfattet: Bergholtz-Zell, Berrwiller, Buhl, Cernay, Colmar, Gundolsheim, Hartmanswiller, Herrlisheim, Houssen, Husseren-les-Châteaux, Jungholtz, Leimbach, Obermorschwihr, Osenbach, Ostheim, Rorschwihr, Soultz, Steinbach, Uffholtz, Walbach, Wattwiller, Wihr-au-Val og Zimmerbach. |
| --- | --- |

—

Departementet Haut-Rhin Kommuner, der er fuldt ud omfattet: Bergholtz-Zell, Berrwiller, Buhl, Cernay, Colmar, Gundolsheim, Hartmanswiller, Herrlisheim, Houssen, Husseren-les-Châteaux, Jungholtz, Leimbach, Obermorschwihr, Osenbach, Ostheim, Rorschwihr, Soultz, Steinbach, Uffholtz, Walbach, Wattwiller, Wihr-au-Val og Zimmerbach.

Kommune, der er delvist omfattet: Kaysersberg Vignoble, kun den delegerede kommune Kaysersberg.

| — | Departementet Bas-Rhin: Albé, Avolsheim, Balbronn, Bernardswiller, Bernardvillé, Bischoffsheim, Boersch, Bourgheim, Châtenois, Cleebourg, Dachstein, Dangolsheim, Dieffenthal, Dorlisheim, Epfig, Ergersheim, Ernolsheim- Bruche, Fessenheim-le-Bas, Flexbourg, Furdenheim, Gertwiller, Gimbrett-Berstett, Goxwiller, Heiligenstein, Itterswiller, Kienheim, Kirchheim, Kuttolsheim, Mittelhausen, Mutzig, Nordheim, Oberhoffen-les-Wissenbourg, Obernai, Odratzheim, Orschwiller, Osthoffen, Ottrott, Petersbach, Reichsfeld, Riedseltz, Rosenwiller, Rosheim, Rott, Saint-Nabor, Saint-Pierre, Scherwiller, Seebach, Soultz-les-Bains, Steinseltz, Stotzheim, Strasbourg, Traenheim, Villé, Wangen, Westhoffen, Wissembourg og Zellwiller. |
| --- | --- |

—

Departementet Bas-Rhin: Albé, Avolsheim, Balbronn, Bernardswiller, Bernardvillé, Bischoffsheim, Boersch, Bourgheim, Châtenois, Cleebourg, Dachstein, Dangolsheim, Dieffenthal, Dorlisheim, Epfig, Ergersheim, Ernolsheim- Bruche, Fessenheim-le-Bas, Flexbourg, Furdenheim, Gertwiller, Gimbrett-Berstett, Goxwiller, Heiligenstein, Itterswiller, Kienheim, Kirchheim, Kuttolsheim, Mittelhausen, Mutzig, Nordheim, Oberhoffen-les-Wissenbourg, Obernai, Odratzheim, Orschwiller, Osthoffen, Ottrott, Petersbach, Reichsfeld, Riedseltz, Rosenwiller, Rosheim, Rott, Saint-Nabor, Saint-Pierre, Scherwiller, Seebach, Soultz-les-Bains, Steinseltz, Stotzheim, Strasbourg, Traenheim, Villé, Wangen, Westhoffen, Wissembourg og Zellwiller.

Emballering i området

Retsgrundlag:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Emballering i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

Vinene tappes på flasker af typen »Vin du Rhin« i overensstemmelse med bestemmelserne i dekret nr. 55-673 af 20. maj 1955, bekendtgørelse af 13. maj 1959 og dekret af 19. marts 1963, hvorved enhver anden flasketype udelukkes.

Siden loven af 5. juli 1972 har det været obligatorisk at aftappe vinene i departementerne Bas-Rhin og Haut-Rhin på den høje slanke flaske, flûte (fløjte) af typen »Vin du Rhin«, der er beskrevet i dekretet fra 1955.

flûte

Angivelse af årgang

Retsgrundlag:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkningen

Beskrivelse af betingelsen:

Årgangen skal angives sammen med navnet på betegnelsen i høst- og lageranmeldelserne, ledsagedokumenter, reklamer, foldere, etiketter, fakturaer og eventuelle beholdere.

Almindeligt anvendt navn

Retsgrundlag:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkningen

Beskrivelse af betingelsen:

Navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse kan suppleres med et af de almindeligt anvendte navne, forudsat at vinene udelukkende stammer fra druesorter, som må angives under det pågældende navn.

Det er ikke tilladt at bruge to eller flere almindeligt anvendte navne på samme etiket.

Disse almindeligt anvendte navne er følgende:

| | Gewurztraminer |
| --- | --- |

Gewurztraminer

| | Muscat |
| --- | --- |

Muscat

| | Muscat Ottonel |
| --- | --- |

Muscat Ottonel

| | Pinot gris |
| --- | --- |

Pinot gris

| | Riesling. |
| --- | --- |

Riesling.

Traditionel benævnelse »vendanges tardives« (sen høst) og »sélection de grains nobles« (udvalgte ædle druer)

Retsgrundlag:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkningen

Beskrivelse af betingelsen:

De vine, der kan komme i betragtning til benævnelsen »vendanges tardives« eller »sélection de grains nobles«, skal udbydes:

| — | med angivelse af årgang og |
| --- | --- |

—

med angivelse af årgang og

| — | et af de almindeligt anvendte navne. |
| --- | --- |

—

et af de almindeligt anvendte navne.

Angivelse af sukkerindhold

Retsgrundlag:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkningen

Beskrivelse af betingelsen:

Hvidvine, som er omfattet af en af de 51 kontrollerede oprindelsesbetegnelser (Appellation d'Origine Contrôlée — AOP) for »Alsace Grand Cru (sted)« (med undtagelse af benævnelserne »Vendanges Tardives« og »Sélection de Grains nobles«) i henhold til denne produktspecifikation, og som bringes på markedet under nævnte betegnelse, må kun udbydes til offentligheden, forsendes, udbydes til salg eller sælges, hvis det sukkerindhold, der er defineret i EU-lovgivningen, tydeligt angives i reklamer, foldere, etiketter, fakturaer og beholdere.

Link til produktspecifikationen

Link til produktspecifikationen

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-4cec3ff9-abd4-4253-a1db-245ddd809faa

---

(1)  EUT L 9 af 11.1.2019, s. 2.

1

---

| 30.9.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 374/41 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 374/41

---

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

(2022/C 374/09)

Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 17, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELELSE OM GODKENDELSE AF EN STANDARDÆNDRING

»Alsace grand cru Zinnkoepflé«

PDO-FR-A0635-AM02

Meddelelsesdato: 20.7.2022

BESKRIVELSE AF OG BEGRUNDELSE FOR DEN GODKENDTE ÆNDRING

1.   Supplerende benævnelse

I kapitel I, del II, punkt 1, i produktspecifikationen tilføjes følgende almindeligt anvendte navne: »Sylvaner« og »Pinot noir« og de dertil anvendte druesorter: »sylvaner B« og »pinot noir N«.

Det almindeligt anvendte navn Sylvaner tilføjes for at rette op på en udeladelse i den første udgave af produktspecifikationen. I den første udgave anføres det i kapitel I, del X, punkt 1, litra b), at de tilladte druesorter »må anvendes til vinfremstilling og markedsføres under deres respektive navn«, men det almindeligt anvendte navn var ikke opført på listen over mulige almindeligt anvendte navne. Ved en national afgørelse, der blev truffet inden stadfæstelsen af den første udgave af produktspecifikationen, blev druesorten sylvaner B føjet til de druesorter, der var tilladt til produktionen af vine med oprindelsesbetegnelsen »Alsace grand cru Zotzenberg«, under hensyntagen til den lokale praksis og disse vines omdømme.

Det almindeligt anvendte navn »Pinot noir« tilføjes i produktspecifikationen, da der var blevet indgivet en ansøgning om anerkendelse af stille rødvine på nationalt plan for visse af »Alsace grand cru«-oprindelsesbetegnelserne. Denne ansøgning om anerkendelse af en rødvin er baseret på en langvarig fremstilling af, omdømmet og kendetegnene ved vinene af druesorten pinot noir N, som dyrkes på afgrænsede parceller for oprindelsesbetegnelserne »Alsace grand cru«. Druesorten pinot noir N er den eneste druesort, der er tilladt for disse rødvine.

I kapitel I, del II, punkt 1, i produktspecifikationen tilføjes for de druesorter af muscats à petits grains, der svarer til det almindeligt anvendte navn »Muscat«, ordene »blancs« og »roses« til disse sortsnavne for at rette op på en udeladelse i den foregående udgave af produktspecifikationen.

Disse ændringer medfører ingen ændring af enhedsdokumentet.

2.   Produkttyper

I kapitel I, del III, i produktspecifikationen er teksten ændret for at angive, at de kontrollerede oprindelsesbetegnelser, der er omfattet af denne produktspecifikation, ikke længere udelukkende er forbeholdt stille hvidvine.

De kontrollerede oprindelsesbetegnelser »Alsace grand cru«, der er forbeholdt stille hvid- og rødvine, angives med navn (»Alsace grand cru Hengst«, »Alsace grand cru Kirchberg de Barr«).

Denne ændring berører ikke enhedsdokumentet.

3.   Geografisk område

I kapitel I, del IV, punkt 1, i produktspecifikationen tilføjes et afsnit for at henvise til de datoer, hvor INAO's kompetente nationale komité godkendte det geografiske område, og for at angive referencerammen, den officielle geografiske kode 2021, for det geografiske områdes afgrænsning, således som den er fastsat i produktspecifikationen. Denne angivelse gør det muligt juridisk at sikre afgrænsningen af området.

Efter indførelsen af henvisningen til den officielle geografiske kode 2021 skal listen over kommuner ajourføres. Således udgår kommunerne Kientzheim og Sigolsheim, da deres område nu hører under kommunen Kaysersberg Vignoble.

Der er tale om redaktionelle ændringer, som ikke ændrer afgrænsningen af det geografiske område.

Under punkt 1 tilføjes ligeledes følgende sætninger:

»Kortmaterialet, hvoraf det geografiske område fremgår, er tilgængeligt på INAO's websted.

For den kommune, der er delvist omfattet, er der indgivet kortmateriale til borgmesterkontoret, der viser afgrænsningen af det geografiske område.«

Disse ændringer medfører en ændring af enhedsdokumentets punkt 6.

4.   Afgrænset parcelområde

Afgrænset parcelområde

I kapitel I, del IV, punkt 2, i produktspecifikationen:

| — | For at rette op på en udeladelse tilføjes i første afsnit oplysningen »6. og 7. september 2006«, der er datoen for kompetente nationale udvalgs godkendelse af parcelområdet. |
| --- | --- |

—

For at rette op på en udeladelse tilføjes i første afsnit oplysningen »6. og 7. september 2006«, der er datoen for kompetente nationale udvalgs godkendelse af parcelområdet.

| — | I andet afsnit er ordlyden ændret for at tage hensyn til ændringerne i kommunernes navne i del IV, punkt 1. |
| --- | --- |

—

I andet afsnit er ordlyden ændret for at tage hensyn til ændringerne i kommunernes navne i del IV, punkt 1.

| — | Kolonnen »Kommuner« i tabellen ajourføres, så den svarer til navnene på de kommuner, der er nævnt i del IV, punkt 1. |
| --- | --- |

—

Kolonnen »Kommuner« i tabellen ajourføres, så den svarer til navnene på de kommuner, der er nævnt i del IV, punkt 1.

Disse ændringer berører ikke enhedsdokumentet.

5.   Område i umiddelbar nærhed

Område i umiddelbar nærhed

I kapitel I, del IV, punkt 3, i produktspecifikationen er et stykke ændret for at angive referencerammen, den officielle geografiske kode 2021, for det geografiske områdes afgrænsning, således som den er fastsat i produktspecifikationen. Denne angivelse gør det muligt juridisk at sikre afgrænsningen af området.

Efter indførelsen af henvisningen til den officielle geografiske kode 2021 skal listen over kommuner ajourføres. Derfor udgår kommunenavnet Kaysersberg, og kommunenavnet Kaysersberg Vignoble tilføjes med oplysning om, at denne kommune kun delvist vil blive bevaret i form af den delegerede kommune Kaysersberg.

Disse redaktionelle ændringer medfører ingen ændring af afgrænsningen af området i umiddelbar nærhed.

Disse ændringer medfører en ændring af enhedsdokumentets punkt 9.

6.   Vinstokbestand

Vinstokbestand

I kapitel I, del V, punkt 1, i produktspecifikationen tilføjes ordene »— for hvidvine: »og« — for rødvine: af druesorten pinot noir N«, da der var blevet indgivet en ansøgning om anerkendelse af stille røde vine på nationalt plan for visse af »Alsace grand cru«-oprindelsesbetegnelserne. Druesorten pinot noir N er den eneste druesort, der er tilladt for disse rødvine. Det er også den eneste druesort, der er tilladt for produktionen af rødvin under oprindelsesbetegnelsen »Alsace«.

I del V, punkt 1, litra a), b) og e), og i del V, punkt 2, litra b), tilføjes ordene »blancs« og »roses« til navnene for druesorterne af muscats à petits grains for at rette op på en udeladelse i den foregående udgave af produktspecifikationen.

Enhedsdokumentet berøres ikke af disse ændringer.

7.   Beplantningstæthed

Beplantningstæthed

I kapitel I, del VI, punkt 1, i produktspecifikationen tilføjes ordene: »Til produktionen af hvidvin« og »Til produktionen af rødvin« for at skelne mellem mindste beplantningstæthed efter vinenes farve. Beplantningstætheden for de betegnelser, der må anvendes til at producere rødvine, er angivet.

Enhedsdokumentet berøres ikke af disse supplerende angivelser.

I kapitel I, del VI, punkt 1, i produktspecifikationen er den faktiske dato for anvendelse af reglen om muligheden for at justere beplantningstætheden ved rydning blevet præciseret, og oplysningen »25. oktober 2011« erstatter teksten »fra og med datoen for godkendelsen af denne produktspecifikation«.

Denne ændring medfører en ændring af enhedsdokumentets punkt 5.

8.   Regler for beskæring

Regler for beskæring

I kapitel I, del VI, punkt 1, litra b), i produktspecifikationen udgår reglen om antallet af knopper pr. kvadratmeter jordareal for hvidvinene, som varierede alt efter druesorten, og erstattes af en ensartet regel om 18 knopper pr. plante.

Med denne udvikling muliggøres en ensretning af ordlyden i produktspecifikationerne for de alsaciske oprindelsesbetegnelser og en forenkling af kontrolmetoderne.

Punkt 5 i enhedsdokumentet ændres.

Formuleringen »For hvidvine« er tilføjet i begyndelsen af sætningen, eftersom en ansøgning om anerkendelse for stille røde vine var blevet behandlet på nationalt plan for visse af oprindelsesbetegnelserne »Alsace grand cru«.

Der er tilføjet beskæringsbestemmelser for rødvine, hvorefter der højst må være 14 knopper pr. plante. Antallet er lavere end for produktionen af hvidvine. Denne regel gør det muligt at sikre overensstemmelse med udbyttet og produktionen af kvalitetsdruer.

De sidstnævnte ændringer berører ikke enhedsdokumentet.

9.   Regler for opbinding og løvvæggens højde

Regler for opbinding og løvvæggens højde

I kapitel I, del VI, punkt 1, i produktspecifikationen udgår den maksimale højde af buernes espaliertråde, og metoden til måling af højden af den beskårne løvvæg er blevet ændret.

Som følge af disse ændringer er det nu muligt at fastslå i vegetationsperioden, om den foreskrevne højde af løvvæggen overholdes, hvor det tidligere kun beroede på et krav om gennemsnit.

Denne ændring berører ikke enhedsdokumentet.

10.   Gennemsnitligt maksimalt udbytte pr. parcel

Gennemsnitligt maksimalt udbytte pr. parcel

I kapitel I, del VI, punkt 1, i produktspecifikationen er værdien af det gennemsnitlige maksimale udbytte pr. parcel blevet nedsat for hvidvinene fra 10 000 til 8 500 kilogram pr. hektar, hvilket er i overensstemmelse mindskelsen af udbyttet for disse vine.

Der er fastsat en værdi for rødvinene, som er lavere end den værdi, der er fastsat for hvidvinene, i overensstemmelse med udbytterne for disse vine.

Disse ændringer berører ikke enhedsdokumentet.

11.   Druernes modenhed og minimalt naturligt alkoholindhold udtrykt i volumen

Druernes modenhed og minimalt naturligt alkoholindhold udtrykt i volumen

I kapitel I, del VII, punkt 2, i produktspecifikationen er tabellen ændret for at tage hensyn til den ansøgning om anerkendelse for de stille rødvine, der var blevet indgivet på nationalt plan for visse af oprindelsesbetegnelserne »Alsace grand cru«.

For disse »Alsace grand cru«-betegnelser for rødvine er druernes minimale sukkerindhold ved indhøsten og deres minimale naturlige alkoholindhold udtrykt i volumen blevet fastsat.

Disse oplysninger medfører ingen ændring af enhedsdokumentet.

Hvad angår hvidvinene, er mindsteværdien for druernes sukkerindhold forhøjet med 2 eller 3 gram pr. liter most for at overholde den samme forskel på 1 % vol. med værdierne for hvert minimalt naturligt alkoholindhold udtrykt i volumen som i den foregående udgave af produktspecifikationen. Beskyttelses- og forvaltningsorganet havde med henblik på beregningen af omdannelsen af gram sukker til alkohol besluttet at lægge værdien 17 gram sukker pr. 1 % vol. for hvidvinene til grund, mens der i den første udgave af produktspecifikationen var anvendt værdien 16,83. Denne værdi på 17 gram var blevet anbefalet af INAO's kompetente nationale udvalg ved udarbejdelsen af den første udgave af produktspecifikationen.

Disse ændringer berører ikke enhedsdokumentet.

12.   Udbytte

Udbytte

I kapitel I, del VIII, punkt 1 og 2, i produktspecifikationen er udbytterne og de tilladte maksimale udbytter (rendements butoirs) blevet sænket, hvorved der muliggøres en bedre kvalitetskontrol, for hvidvinene og hvidvinene med benævnelsen »Vendanges tardives« (sen høst), i overensstemmelse med den hierakiske struktur af betegnelserne for regionen Alsace.

I enhedsdokumentets punkt 5 er de tilladte maksimale udbytter (rendement butoir) blevet ændret.

For visse vine uden benævnelse tilføjes »Hvidvin«, da der var blevet indgivet en ansøgning om anerkendelse af stille rødvine på nationalt plan for visse af »Alsace grand cru«-oprindelsesbetegnelserne.

Udbyttet og det tilladte maksimale udbytte (rendement butoir) for rødvinene er fastsat i overensstemmelse med den hierakiske struktur af betegnelserne i regionen Alsace og er for disse »grand cru«-betegnelser dermed lavere.

Sidstnævnte ændringer medfører ingen ændring af enhedsdokumentet.

13.   Malolaktisk gæring, indhold af gæringsdygtigt sukker for rødvinene

Malolaktisk gæring, indhold af gæringsdygtigt sukker for rødvinene

I kapitel I, del IX, punkt 1, i produktspecifikationen fastlægges det, at den malolaktiske gæring ved rødvinene skal være afsluttet.

For at sikre kontrollen med denne regel fastlægges det, at æblesyreindholdet ved emballeringen højst må være 0,4 g/l.

I del IX, punkt 1, litra d), er der for rødvinene fastsat et indhold af gæringsdygtigt sukker (glukose og fruktose) på 2 gram eller derunder efter gæring.

Enhedsdokumentet er ikke ændret.

14.   Forbud mod forhøjelse af det minimale naturlige alkoholindhold udtrykt i volumen for rødvinene

Forbud mod forhøjelse af det minimale naturlige alkoholindhold udtrykt i volumen for rødvinene

I kapitel I, del IX, punkt 1, i produktspecifikationen fastsættes det, at rødvinene ikke må beriges. Denne restriktion vedrørende vinbehandlingen er i overensstemmelse med afgrænsningen af parceller til drueproduktionen, mindste beplantningstæthed, beskæringsreglerne og de lave udbytteværdier.

Enhedsdokumentet er ikke ændret.

15.   Gærkælders kapacitet (hvor vinen står til gæring)

Gærkælders kapacitet (hvor vinen står til gæring)

I kapitel I, del IX, punkt 1, i produktspecifikationen er koefficienten for beregningen af gærkælderens kapacitet blevet nedsat.

Forholdet mellem den foregående høstmængde og gærkælderens kapacitet behøver ikke at være lige så stort.

Denne ændring berører ikke enhedsdokumentet.

16.   Dato for lagring og markedsføring af rødvinene til forbrugerne

Dato for lagring og markedsføring af rødvinene til forbrugerne

I kapitel I, del IX, punkt 2, i produktspecifikationen fastsættes der en minimumsperiode for rødvinene, der løber indtil den 1. oktober i året efter høståret. Vine, der er fremstillet af druer af druesorten pinot noir N fra disse områder har brug for en vis modningsperiode, for at deres kendetegn kan komme godt til udtryk.

I kapitel I, del IX, punkt 5, er det angivet, at rødvinene ved lagringsperiodens udløb først må afsættes til konsum fra den 1. oktober i året efter høståret.

Disse ændringer medfører ingen ændring af enhedsdokumentet.

17.   Kontrol af emballerede partier

Kontrol af emballerede partier

I kapitel I, del IX, punkt 3, i produktspecifikationen udgår reglen om opbevaring af flasker til kontrol med henblik på kontrol af emballerede partier.

Der er tale om en kontrolforanstaltning, som nu i stedet for indgår i kontrolplanen.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

18.   Lagring af emballerede vine

Lagring af emballerede vine

I kapitel I, del IX, punkt 4, i produktspecifikationen angives kendetegnene for det sted, hvor de emballerede vine oplagres.

Dette giver de erhvervsdrivende bedre mulighed for at forstå denne regel og letter deres kontrol.

Denne ændring berører ikke enhedsdokumentet.

19.   Menneskelige faktorer, der bidrager til tilknytningen til det geografiske område

Menneskelige faktorer, der bidrager til tilknytningen til det geografiske område

I kapitel I, del X, punkt 1, litra b), i produktspecifikationen er teksten ændret for at tage hensyn til anerkendelsen af de stille rødvine for oprindelsesbetegnelserne »Alsace grand cru Hengst« og »Alsace grand cru Kirchberg de Barr«:

| — | Følgende oplysninger tilføjes for den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Alsace grand cru Hengst«: anerkendelse for rødvine i 2022, kun druesorten pinot noir N er tilladt, beplantningstætheden er minimum 5 500 vinstokke pr. hektar til produktionen af rødvin, berigelse er ikke tilladt, og lagringstiden er mindst 10 måneder. |
| --- | --- |

—

Følgende oplysninger tilføjes for den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Alsace grand cru Hengst«: anerkendelse for rødvine i 2022, kun druesorten pinot noir N er tilladt, beplantningstætheden er minimum 5 500 vinstokke pr. hektar til produktionen af rødvin, berigelse er ikke tilladt, og lagringstiden er mindst 10 måneder.

| — | Følgende oplysninger tilføjes for den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Alsace grand cru Kircberg de Barr«: anerkendelse for rødvine i 2022, kun druesorten pinot noir N er tilladt, beplantningstætheden er minimum 5 000 vinstokke pr. hektar til produktionen af rødvin, berigelse er ikke tilladt, og lagringstiden er mindst 10 måneder. |
| --- | --- |

—

Følgende oplysninger tilføjes for den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Alsace grand cru Kircberg de Barr«: anerkendelse for rødvine i 2022, kun druesorten pinot noir N er tilladt, beplantningstætheden er minimum 5 000 vinstokke pr. hektar til produktionen af rødvin, berigelse er ikke tilladt, og lagringstiden er mindst 10 måneder.

I del X, punkt 1, litra b), udgår oplysningen om, at anerkendelsen af disse to oprindelsesbetegnelser gælder for hvide druesorter, og ordene »for hvidvin« tilføjes, når det er nødvendigt for at forstå teksten.

Enhedsdokumentet berøres ikke af disse ændringer.

Ordene »blancs« og »roses« er tilføjet i sortsnavnene muscats à petits grains for at rette op på en udeladelse i den foregående udgave af produktspecifikationen. Disse tilføjelser medfører ingen ændring af enhedsdokumentet.

20.   Beskrivelse af vinen/vinene

Beskrivelse af vinen/vinene

I kapitel I, del X, punkt 2, i produktspecifikationen er der tilføjet en beskrivelse af hvidvinene for bedre at kunne karakterisere dem.

For de to første vintyper, der beskrives: »Disse to vintyper har en høj farveintensitet, der kan nå op på gyldengul.«

For de to sidste vintyper, der beskrives: »Disse to vintyper har en høj farveintensitet, der kan nå op på ravgul.«

Enhedsdokumentets punkt 4 ændres.

Der er tilføjet en beskrivelse af rødvinenes vigtigste organoleptiske egenskaber for oprindelsesbetegnelserne »Alsace grand cru Hengst« og »Alsace grand cru Kirchberg de Barr«.

Disse beskrivelser medfører ingen ændring af enhedsdokumentet.

21.   Tilknytning til det geografiske område

Tilknytning til det geografiske område

I kapitel I, del X, punkt 3, i produktspecifikationen suppleres oplysningerne for oprindelsesbetegnelsen »Alsace grand cru Hengst« om sammenhængen mellem den geografiske oprindelse og vinenes kendetegn, som også kan gælde for de rødvine, der er omfattet af denne betegnelse, med oplysninger, der er specifikke for rødvinene.

Enhedsdokumentet er ikke ændret.

22.   Overgangsbestemmelser

Overgangsbestemmelser

I kapitel I, del XI, punkt 2, i produktspecifikationen er maksimumshøjden for den ståltråd, som grenene bøjes over, slettet, og det maksimale antal knopper pr. plante nedsat med henblik på overensstemmelse med ændringerne i kapitel I, del VI.

Denne ændring berører ikke enhedsdokumentet.

23.   Obligatorisk angivelse af sukkerindhold på mærkningen og andre formater, der indeholder oplysninger for hvidvine

Obligatorisk angivelse af sukkerindhold på mærkningen og andre formater, der indeholder oplysninger for hvidvine

I kapitel I, del XII, punkt 2, i produktspecifikationen er tekst erstattet af ny tekst for at gøre angivelsen af sukkerindholdet som defineret i forordning (EU) 2019/33, der i øjeblikket er fakultativ, obligatorisk.

Takket være denne oplysning er det lettere for forbrugeren at forstå, hvilken type vin der er tale om.

Denne nye bestemmelse gælder ikke for vinene med den traditionelle benævnelse »vendanges tardives« (sen høst) og »sélection de grains nobles« (udvalgte ædle druer).

Enhedsdokumentets punkt 9 udfyldes.

I del XII, punkt 2, ændres litra d) til litra e).

Denne ændring berører ikke enhedsdokumentet.

24.   Forhåndsanmeldelse af parcelanvendelsen

Forhåndsanmeldelse af parcelanvendelsen

I kapitel II, del I, punkt 1, i produktspecifikationen er der tilføjet en præcisering til reglerne om forhåndsanmeldelsen af anvendelsen af parcellen, som producenten indgiver til det organ, der er ansvarligt for at beskytte og forvalte oprindelsesbetegnelsen »Alsace grand cru«, hvis vedkommende ophører med at producere sin del af den produktion, der er omfattet af denne betegnelse.

Denne ændring berører ikke enhedsdokumentet.

ENHEDSDOKUMENT

1.   Produktets betegnelse

Produktets betegnelse

Alsace grand cru Zinnkoepflé

2.   Type geografisk betegnelse

Type geografisk betegnelse

BOB – beskyttet oprindelsesbetegnelse

3.   Kategorier af vinavlsprodukter

Kategorier af vinavlsprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

4.   Beskrivelse af vinen/vinene

Beskrivelse af vinen/vinene

KORT TEKSTBESKRIVELSE

Vinene er stille hvidvine.

Vinenes naturlige minimale alkoholindhold er 12,5 % vol. for gewurztraminer Rs og pinot gris G og 11 % vol. for de øvrige druesorter. Efter berigelsen må det totale alkoholindhold i vinene ikke være højere end 15 % vol. for vine af druesorterne gewurztraminer B og pinot gris G og 14 % vol. for vine af de øvrige druesorter.

De øvrige analytiske kendetegn svarer til dem, der er fastsat i EU-lovgivningen.

Hvidvinene er udpræget lagringsegnede og er kendetegnet ved stor friskhed, der beror på et dominerende vinsyreindhold, der er knyttet til en god druemodenhed. Navnet på betegnelsen kan suppleres med almindeligt anvendte navne, forudsat at vinene udelukkende stammer fra druesorter, der må nævnes under det pågældende navn. De har stor substans og kompleksitet og en kraftig aroma med forskellige nuancer. De har en lang eftersmag og bliver med tiden mere komplekse.

Der skelnes mellem: — tørre, mineralske vine — aromatiske, frugtige, kraftige og fyldige vine. Disse to vintyper har en høj farveintensitet, der kan nå op på gyldengul.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | (i meq/l) |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

(i meq/l)

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

2.   Betegnelsen suppleret med »Vendanges Tardives«

Betegnelsen suppleret med »Vendanges Tardives«

KORT TEKSTBESKRIVELSE

Vinenes minimale naturlige alkoholindhold er 16 % vol. for gewurztraminer Rs og pinot gris G og 14,5 % vol. for de øvrige druesorter.

De øvrige analytiske kendetegn svarer til dem, der er fastsat i EU-lovgivningen.

Vinene med benævnelsen »vendanges tardives« har ofte meget eksotiske aromaer af kandiseret frugt og en frisk afslutning. De er kendetegnet ved en bemærkelsesværdig koncentration og en høj aromatisk persistens, dvs. en meget lang eftersmag. Disse vine har en høj farveintensitet, der kan nå op på ravgul.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | (i meq/l) |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

(i meq/l)

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

3.   Betegnelsen suppleret med »Sélection de grains nobles«

Betegnelsen suppleret med »Sélection de grains nobles«

KORT TEKSTBESKRIVELSE

Vinenes minimale naturlige alkoholindhold er 18,2 % vol. for gewurztraminer Rs og pinot gris G og 16,4 % vol. for de øvrige druesorter.

De øvrige analytiske kendetegn svarer til dem, der er fastsat i EU-lovgivningen.

Vine med benævnelsen »sélection de grains nobles« (udvalgte ædle druer) er mere koncentrerede og kraftige vine, ofte med aromaer af frugtmos. De er kendetegnet ved en bemærkelsesværdig koncentration og en høj aromatisk persistens, dvs. en meget lang eftersmag. Disse vine har en høj farveintensitet, der kan nå op på ravgul.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | (i meq/l) |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

(i meq/l)

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

5.   Vinfremstillingsmetoder

Vinfremstillingsmetoder

5.1.   Væsentlige ønologiske fremgangsmåder

Væsentlige ønologiske fremgangsmåder

1.   Dyrkningsmetoder: Beplantningstæthed

Dyrkningsmetoder: Beplantningstæthed

Særlig ønologisk fremgangsmåde

Beplantningstætheden er på mindst 4 500 vinstokke pr. hektar.

Afstanden mellem rækkerne må ved disse vinstokke ikke være mere end 2 meter.

Afstanden mellem vinstokkene i en række er mindst 0,75 meter og højst 1,50 meter.

Fra den 25. oktober 2011 må rydning af rækker inden for en parcel ikke føre til en afstand mellem de største rækker på mere end 3 meter.

2.   Dyrkningsmetoder: Regler for beskæring

Dyrkningsmetoder: Regler for beskæring

Dyrkningspraksis

Vinstokkene beskæres i enkelt eller dobbelt Guyot med højst 18 knopper pr. plante.

3.   Høst

Høst

Dyrkningspraksis

Vinene fremstilles af druer, der høstes ved håndkraft.

4.   Forhøjelse af det minimale naturlige alkoholindhold udtrykt i volumen

Forhøjelse af det minimale naturlige alkoholindhold udtrykt i volumen

Særlig ønologisk fremgangsmåde

Forhøjelsen af det minimale gennemsnitlige naturlige alkoholindhold udtrykt i volumen må ikke være over:

| | 0,5 % vol. for vine af druesorterne Gewurztraminer B og pinot gris G |
| --- | --- |

0,5 % vol. for vine af druesorterne Gewurztraminer B og pinot gris G

| | 1,5 % vol. for vine af andre druesorter. |
| --- | --- |

1,5 % vol. for vine af andre druesorter.

De vine, der kan komme i betragtning til benævnelsen »vendanges tardives« eller »sélection de grains nobles«, må ikke beriges.

5.   Vinfremstilling

Vinfremstilling

Restriktion vedrørende vinfremstillingen

Anvendelsen af træspåner er forbudt.

6.   Lagring af vinene

Lagring af vinene

Særlig ønologisk fremgangsmåde

Lagringen af vinene varer indtil minimum den 1. juni i året efter høståret.

Lagringen af de vine, der kan komme i betragtning til benævnelsen »vendanges tardives« eller »sélection de grains nobles«, varer som minimum indtil den 1. juni i andet år efter høståret.

5.2.   Maksimale udbytter

Maksimale udbytter

1.   Betegnelsen (ikke) suppleret med »vendanges tardives«

Betegnelsen (ikke) suppleret med »vendanges tardives«

60 hektoliter pr. hektar

2.   Betegnelsen suppleret med »sélection de grains nobles«

Betegnelsen suppleret med »sélection de grains nobles«

48 hektoliter pr. hektar

6.   Afgrænset geografisk område

Afgrænset geografisk område

Druehøsten, vinfremstillingen og vinbehandlingen og lagringen af vinene finder sted på følgende kommuners område på grundlag af den officielle geografiske kode fra 2021:

| — | Departementet Haut-Rhin Kommuner, der er fuldt ud omfattet: Ammerschwihr, Beblenheim, Bennwihr, Bergheim, Bergholtz, Eguisheim, Gueberschwihr, Guebwiller, Hattstatt, Hunawihr, Ingersheim, Katzenthal, Mittelwihr, Niedermorschwihr, Orschwihr, Pfaffenheim, Ribeauvillé, Riquewihr, Rodern, Rouffach, Saint-Hippolyte, Soultzmatt, Thann, Turckheim, Vieux-Thann, Voegtlinshoffen, Westhalten, Wettolsheim, Wintzenheim, Wuenheim og Zellenberg. |
| --- | --- |

—

Departementet Haut-Rhin Kommuner, der er fuldt ud omfattet: Ammerschwihr, Beblenheim, Bennwihr, Bergheim, Bergholtz, Eguisheim, Gueberschwihr, Guebwiller, Hattstatt, Hunawihr, Ingersheim, Katzenthal, Mittelwihr, Niedermorschwihr, Orschwihr, Pfaffenheim, Ribeauvillé, Riquewihr, Rodern, Rouffach, Saint-Hippolyte, Soultzmatt, Thann, Turckheim, Vieux-Thann, Voegtlinshoffen, Westhalten, Wettolsheim, Wintzenheim, Wuenheim og Zellenberg.

Kommune, der er delvist omfattet: Kaysersberg Vignoble, kun de delegerede kommuner Kientzheim og Sigolsheim.

| — | Departementet Bas-Rhin: Andlau, Barr, Bergbieten, Blienschwiller, Dahlenheim, Dambach-la-Ville, Eichhoffen, Kintzheim, Marlenheim, Mittelbergheim, Molsheim, Nothalten, Scharrachbergheim-Irmstett og Wolxheim. |
| --- | --- |

—

Departementet Bas-Rhin: Andlau, Barr, Bergbieten, Blienschwiller, Dahlenheim, Dambach-la-Ville, Eichhoffen, Kintzheim, Marlenheim, Mittelbergheim, Molsheim, Nothalten, Scharrachbergheim-Irmstett og Wolxheim.

Der er indgivet et kort over det afgrænsede geografiske område til det kommunekontor, hvis område er delvist omfattet.

Kortmaterialet, hvoraf det geografiske område fremgår, er tilgængeligt på INAO's websted

7.   Druesorter til vinfremstilling

Druesorter til vinfremstilling

| | Gewurztraminer Rs |
| --- | --- |

Gewurztraminer Rs

| | Muscat Ottonel B — Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat Ottonel B — Muscat, Moscato

| | Muscat à petits grains blancs B — Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat à petits grains blancs B — Muscat, Moscato

| | Muscat à petits grains roses Rs — Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat à petits grains roses Rs — Muscat, Moscato

| | Pinot gris G |
| --- | --- |

Pinot gris G

| | Riesling B |
| --- | --- |

Riesling B

8.   Tilknytning til det geografiske områdE

Tilknytning til det geografiske områdE

Den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Alsace grand cru Zinnkoepflé« nyder godt af de gunstige klimaforhold, der er kendetegnende for de alsaciske vindyrkningsarealer, og ligger på en de bedste lokaliteter. Vindyrkningsområdet, der ligger i det maleriske landskab i Alsace, gør det muligt at fremstille udtryksfulde vine med udpræget karakter og en unik personlighed.

Den muslingekalkholdige undergrund, de stejle skråninger og den ringe nedbørsmængde giver fyldige vine med krydrede, let røgede og saltagtige noter. Det er kraftige vine med en generøs smag, der understøttes af en behagelig underliggende syrlighed. Hvad angår lagringspotentialet, lader de sig uden videre lagre i mere end ti år.

De fremragende klimatiske forhold i sensommeren, der er gunstige for koncentrationen på vinstokken og udviklingen af ædel råddenskab, gør det muligt at fremstille vine fra overmodne druer.

Den lagring, der foreskrives i produktspecifikationen, sørger for, at vinenes kvalitet forbedres yderligere.

Ved at vedtage strenge produktionsregler, såsom opretholdelse af en stor bladoverflade og manuel høst, bevarer de alsaciske vinavlere vinenes udprægede karakter, der er anerkendt på grund af deres kompleksitet og lange holdbarhed.

Vinene ligger i denne regions øverste markedssegment. Der er tale om vine, der tillægges højere værdi end vinene med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Alsace«.

9.   Andre vigtige betingelser (emballering, mærkning og andre krav)

Andre vigtige betingelser (emballering, mærkning og andre krav)

Område i umiddelbar nærhed

Retsgrundlag

National lovgivning

Type supplerende betingelse

Undtagelse vedrørende produktionen i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen

Det område i umiddelbar nærhed, for hvilket der gælder en undtagelsesbestemmelse vedrørende vinfremstillingen, vinbehandlingen og lagringen af vin, omfatter følgende kommuners område på grundlag af den officielle geografiske kode fra 2021:

| — | Departementet Haut-Rhin Kommuner, der er fuldt ud omfattet: Bergholtz-Zell, Berrwiller, Buhl, Cernay, Colmar, Gundolsheim, Hartmanswiller, Herrlisheim, Houssen, Husseren-les-Châteaux, Jungholtz, Leimbach, Obermorschwihr, Osenbach, Ostheim, Rorschwihr, Soultz, Steinbach, Uffholtz, Walbach, Wattwiller, Wihr-au-Val og Zimmerbach. |
| --- | --- |

—

Departementet Haut-Rhin Kommuner, der er fuldt ud omfattet: Bergholtz-Zell, Berrwiller, Buhl, Cernay, Colmar, Gundolsheim, Hartmanswiller, Herrlisheim, Houssen, Husseren-les-Châteaux, Jungholtz, Leimbach, Obermorschwihr, Osenbach, Ostheim, Rorschwihr, Soultz, Steinbach, Uffholtz, Walbach, Wattwiller, Wihr-au-Val og Zimmerbach.

Kommune, der er delvist omfattet: Kaysersberg Vignoble, kun den delegerede kommune Kaysersberg.

| — | Departementet Bas-Rhin: Albé, Avolsheim, Balbronn, Bernardswiller, Bernardvillé, Bischoffsheim, Boersch, Bourgheim, Châtenois, Cleebourg, Dachstein, Dangolsheim, Dieffenthal, Dorlisheim, Epfig, Ergersheim, Ernolsheim- Bruche, Fessenheim-le-Bas, Flexbourg, Furdenheim, Gertwiller, Gimbrett-Berstett, Goxwiller, Heiligenstein, Itterswiller, Kienheim, Kirchheim, Kuttolsheim, Mittelhausen, Mutzig, Nordheim, Oberhoffen-les-Wissenbourg, Obernai, Odratzheim, Orschwiller, Osthoffen, Ottrott, Petersbach, Reichsfeld, Riedseltz, Rosenwiller, Rosheim, Rott, Saint-Nabor, Saint-Pierre, Scherwiller, Seebach, Soultz-les-Bains, Steinseltz, Stotzheim, Strasbourg, Traenheim, Villé, Wangen, Westhoffen, Wissembourg og Zellwiller. |
| --- | --- |

—

Departementet Bas-Rhin: Albé, Avolsheim, Balbronn, Bernardswiller, Bernardvillé, Bischoffsheim, Boersch, Bourgheim, Châtenois, Cleebourg, Dachstein, Dangolsheim, Dieffenthal, Dorlisheim, Epfig, Ergersheim, Ernolsheim- Bruche, Fessenheim-le-Bas, Flexbourg, Furdenheim, Gertwiller, Gimbrett-Berstett, Goxwiller, Heiligenstein, Itterswiller, Kienheim, Kirchheim, Kuttolsheim, Mittelhausen, Mutzig, Nordheim, Oberhoffen-les-Wissenbourg, Obernai, Odratzheim, Orschwiller, Osthoffen, Ottrott, Petersbach, Reichsfeld, Riedseltz, Rosenwiller, Rosheim, Rott, Saint-Nabor, Saint-Pierre, Scherwiller, Seebach, Soultz-les-Bains, Steinseltz, Stotzheim, Strasbourg, Traenheim, Villé, Wangen, Westhoffen, Wissembourg og Zellwiller.

Emballering i området

Retsgrundlag

National lovgivning

Type supplerende betingelse

Emballering i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen

Vinene tappes på flasker af typen »Vin du Rhin« i overensstemmelse med bestemmelserne i dekret nr. 55-673 af 20. maj 1955, bekendtgørelse af 13. maj 1959 og dekret af 19. marts 1963, hvorved enhver anden flasketype udelukkes.

Siden loven af 5. juli 1972 har det været obligatorisk at aftappe vinene i departementerne Bas-Rhin og Haut-Rhin på den høje slanke flaske, flûte (fløjte) af typen »Vin du Rhin«, der er beskrevet i dekretet fra 1955.

flûte

Angivelse af årgang

Retsgrundlag

National lovgivning

Type supplerende betingelse

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkningen

Beskrivelse af betingelsen

Årgangen skal angives sammen med navnet på betegnelsen i høst- og lageranmeldelserne, ledsagedokumenter, reklamer, foldere, etiketter, fakturaer og eventuelle beholdere.

Almindeligt anvendt navn

Retsgrundlag

National lovgivning

Type supplerende betingelse

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkningen

Beskrivelse af betingelsen

Navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse kan suppleres med et af de almindeligt anvendte navne, forudsat at vinene udelukkende stammer fra druesorter, som må angives under det pågældende navn.

Det er ikke tilladt at bruge to eller flere almindeligt anvendte navne på samme etiket.

Disse almindeligt anvendte navne er følgende:

| | Gewurztraminer |
| --- | --- |

Gewurztraminer

| | Muscat |
| --- | --- |

Muscat

| | Muscat Ottonel |
| --- | --- |

Muscat Ottonel

| | Pinot gris |
| --- | --- |

Pinot gris

| | Riesling. |
| --- | --- |

Riesling.

Traditionel benævnelse »vendanges tardives« (sen høst) og »sélection de grains nobles« (udvalgte ædle druer)

Retsgrundlag

National lovgivning

Type supplerende betingelse

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkningen

Beskrivelse af betingelsen

De vine, der kan komme i betragtning til benævnelsen »vendanges tardives« eller »sélection de grains nobles«, skal udbydes:

| — | med angivelse af årgang og |
| --- | --- |

—

med angivelse af årgang og

| — | et af de almindeligt anvendte navne. |
| --- | --- |

—

et af de almindeligt anvendte navne.

Angivelse af sukkerindhold

Retsgrundlag

National lovgivning

Type supplerende betingelse

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkningen

Beskrivelse af betingelsen

Hvidvine, som er omfattet af en af de 51 kontrollerede oprindelsesbetegnelser (Appellation d'Origine Contrôlée — AOP) for »Alsace Grand Cru (sted)« (med undtagelse af benævnelserne »Vendanges Tardives« og »Sélection de Grains nobles«) i henhold til denne produktspecifikation, og som bringes på markedet under nævnte betegnelse, må kun udbydes til offentligheden, forsendes, udbydes til salg eller sælges, hvis det sukkerindhold, der er defineret i EU-lovgivningen, tydeligt angives i reklamer, foldere, etiketter, fakturaer og beholdere.

Link til produktspecifikationen

Link til produktspecifikationen

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-4cec3ff9-abd4-4253-a1db-245ddd809faa

---

(1)  EUT L 9 af 11.1.2019, s. 2.

1

---

| 30.9.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 374/52 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 374/52

---

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

(2022/C 374/10)

Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 17, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELELSE AF EN STANDARDÆNDRING TIL ÆNDRING AF ENHEDSDOKUMENTET

»Bandol«

PDO-FR-A0485-AM01

Meddelelsesdato: 7.7.2022

BESKRIVELSE AF OG BEGRUNDELSE FOR DEN GODKENDTE ÆNDRING

1.   Geografisk område

I kapitel I i produktspecifikationen for betegnelsen »Bandol« foretages en ændring af punkt 1 »Det geografiske område« i afsnit IV om de områder, hvori de forskellige etaper udføres, idet punktet er blevet suppleret med henvisningen til den officielle geografiske kodeks fra 2020, som anerkender og opregner kommunerne i de enkelte departementer på nationalt plan. Denne redaktionelle ændring gør det muligt at fastlægge det geografiske område med henvisning til den version af den officielle geografiske kodeks, der var gældende i 2020, og som er offentliggjort af INSEE, og at skabe retssikkerhed for afgrænsningen af det geografiske område.

| »1° | - Det geografiske område
  Alle etaper af produktionen (druehøsten, vinfremstillingen og forarbejdningen og lagringen af vinene) finder sted i det geografiske område i følgende kommuner i departementet Var i henhold til den officielle geografiske kodeks fra 2020: Bandol, Le Beausset, La Cadière-d’Azur, Le Castellet, Evenos, Ollioules, Sanary-sur-Mer og Saint-Cyr-sur-Mer.« |
| --- | --- |

»1°

- Det geografiske område

Alle etaper af produktionen (druehøsten, vinfremstillingen og forarbejdningen og lagringen af vinene) finder sted i det geografiske område i følgende kommuner i departementet Var i henhold til den officielle geografiske kodeks fra 2020: Bandol, Le Beausset, La Cadière-d’Azur, Le Castellet, Evenos, Ollioules, Sanary-sur-Mer og Saint-Cyr-sur-Mer.«

Denne ændring foretages i punktet »Afgrænset geografisk område« i enhedsdokumentet".

2.   Afgrænset parcelområde

I kapitel I i produktspecifikationen for betegnelsen »Bandol« foretages en ændring af punkt 2 »Det afgrænsede parcelområde« i afsnit IV om de områder, hvori de forskellige etaper udføres, idet punktet er blevet suppleret med datoerne for den nationale myndigheds godkendelse af de parceller, der er egnede til dyrkning af druerne til betegnelsen.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

3.   Dyrkningsmetode — Kunstvanding

I kapitel I i produktspecifikationen for betegnelsen »Bandol« foretages en ændring i afsnit VI om dyrkningen af vinmarkerne, idet der tilføjes et punkt 3 om tilladelse til kunstvanding.

Anvendelse af kunstvanding tilføjes i punktet »Vinfremstillingsmetoder« i enhedsdokumentet.

4.   Dato for cirkulation af vin mellem godkendte oplagshavere

I kapitel I i produktspecifikationen for betegnelsen »Bandol« foretages en ændring i afsnit IX om fremstilling, forarbejdning, lagring, emballering og opbevaring. Ændringen består i, at litra b) i punkt 5 udgår, idet datoerne for den periode, hvor vinene ikke må cirkulere mellem forhandlere, inden de bringes i omsætning, dermed slettes for at gøre det muligt at lade vinene cirkulere mellem alle erhvervsdrivende og således fjerne enhver risiko for illoyal konkurrence.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

5.   Overgangsbestemmelser

I kapitel I i produktspecifikationen for betegnelsen »Bandol« foretages en ændring i afsnit XI om overgangsbestemmelser, idet punkt 1 og 3 udgår, da de indeholdt forældede overgangsbestemmelser.

Punkt 1 fastsatte den andel af vinstokbestanden, som druesorten mourvèdre udgjorde indtil høståret 2014 og sorterne clairette og sauvignon indtil høståret 2011. Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

Punkt 3 fastsatte ikrafttrædelsesdatoen for forbuddet mod drueperser med pumpe til den 1. januar 2013. Sletningen af denne dato berører ikke enhedsdokumentet, idet forbuddet fremgår af produktspecifikationens afsnit IX og af enhedsdokumentets punkt »Særlige ønologiske fremgangsmåder«.

6.   Vigtigste kontrolpunkter

Tabellen i produktspecifikationens kapitel III ajourføres med de punkter i produktspecifikationen, der skal kontrolleres.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

ENHEDSDOKUMENT

1.   Produktets betegnelse

Bandol

2.   Type geografisk betegnelse

BOB — beskyttet oprindelsesbetegnelse

3.   Kategorier af vinavlsprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

4.   Beskrivelse af vinen/vinene

1.   Analytisk beskrivelse af produktet

KORT TEKSTBESKRIVELSE

Vinene med betegnelsen »Bandol« er stille rød-, rosé- og hvidvine.

Hvidvinene og rosévinene har et naturligt alkoholindhold på mindst 11,5 % vol.

Rødvinene har et naturligt alkoholindhold på mindst 12 % vol.

Rødvinene har på aftapningstidspunktet et æblesyreindhold på højst 0,4 g/l.

Efter gæringen har vinen følgende maksimale indhold af gæringsdygtigt sukker (glukose + fruktose):

| — | hvid- og rosévine – 3 g/l |
| --- | --- |

—

hvid- og rosévine – 3 g/l

| — | rødvine med et naturligt alkoholindhold på ikke over 14 % vol – 3 g/l |
| --- | --- |

—

rødvine med et naturligt alkoholindhold på ikke over 14 % vol – 3 g/l

| — | rødvine med et naturligt alkoholindhold på over 14 % vol – 4 g/l. |
| --- | --- |

—

rødvine med et naturligt alkoholindhold på over 14 % vol – 4 g/l.

Vinene opfylder de analysekriterier, der er fastlagt i EU-lovgivningen.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

2.   Organoleptisk beskrivelse af produktet

KORT TEKSTBESKRIVELSE

Rødvinene er gemmevine, der fremstilles af det begrænsede udbytte af druer fra mindst 7 år gamle vinstokke, og som begynder at udvikle sig, mens de ligger 18 måneder på store træfade. Druesorten mourvèdre N, som skal udgøre mindst 50 % af sammenstikningen, giver rødvinene deres egenskaber. Det er kraftige, velstrukturerede tanninvine, der kan lagres længe.

Rosévinene udgør en stadigt stigende andel. De fremstilles ved direkte presning, let udblødning eller afblødning og har en hybenrosa farve. Druesorten mourvèdre N, som skal udgøre mindst 20 % (og ofte udgør 30-40 %), giver disse vine en specifik tanninstruktur, der er mere fremtrædende end i de øvrige provencalske rosévine og forhaler vinenes udvikling, men gør dem til gengæld egnede til længere lagring.

Hvidvinene fremstilles primært af druesorten clairette B (mindst 50 %) og har en lys strågul farve og blomsteraromaer. Denne produktion er mindre udbredt end produktionen af rød- og rosévinene, men hvidvinene bidrager alligevel til den kontrollerede oprindelsesbetegnelses image og balance.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

5.   Vinfremstillingsmetoder

5.1.   Særlige ønologiske fremgangsmåder

1.

Dyrkningspraksis

| — | Beplantningstætheden er mindst 5 000 vinstokke pr. ha. Afstanden mellem rækkerne må ikke overstige 2,50 m. |
| --- | --- |

—

Beplantningstætheden er mindst 5 000 vinstokke pr. ha. Afstanden mellem rækkerne må ikke overstige 2,50 m.

| — | Arealet for hver enkelt vinstok må ikke overstige 2 kvm. Dette areal beregnes ved at gange afstanden mellem rækkerne med afstanden mellem stokkene. |
| --- | --- |

—

Arealet for hver enkelt vinstok må ikke overstige 2 kvm. Dette areal beregnes ved at gange afstanden mellem rækkerne med afstanden mellem stokkene.

| — | Afstanden mellem vinstokke, der står på terrasser, må dog være op til 2,50 m fra toppen af skråningen til den forreste række på terrassen ovenover og fra foden af skråningen eller muren til den forreste række på terrassen nedenunder. |
| --- | --- |

—

Afstanden mellem vinstokke, der står på terrasser, må dog være op til 2,50 m fra toppen af skråningen til den forreste række på terrassen ovenover og fra foden af skråningen eller muren til den forreste række på terrassen nedenunder.

| — | Vinstokkene beskæres ved kort sporebeskæring (bægerform eller efter Royat-metoden) med højst 8 skud pr. vinstok. Hver gren har højst 2 skud. |
| --- | --- |

—

Vinstokkene beskæres ved kort sporebeskæring (bægerform eller efter Royat-metoden) med højst 8 skud pr. vinstok. Hver gren har højst 2 skud.

| — | Vinplanter, der er over 30 år gamle, må beskæres med højst 12 skud pr. vinstok. |
| --- | --- |

—

Vinplanter, der er over 30 år gamle, må beskæres med højst 12 skud pr. vinstok.

| — | Beskæringen skal ske inden den 1. maj. |
| --- | --- |

—

Beskæringen skal ske inden den 1. maj.

| — | Vinene fremstilles af druer, der høstes ved håndkraft. Drueklaserne transporteres i hel tilstand til fremstillingsstedet. |
| --- | --- |

—

Vinene fremstilles af druer, der høstes ved håndkraft. Drueklaserne transporteres i hel tilstand til fremstillingsstedet.

| — | Kunstvanding: Kunstvanding i vinstokkenes vækstperiode kan kun tillades undtagelsesvis, jf. bestemmelserne i artikel D. 645-5 i den franske lov om landbrug og havfiskeri (Code rural et de la pêche maritime), i tilfælde af vedvarende tørke, når denne forhindrer en god fysiologisk udvikling af vinstokkene og en god modning af druen. |
| --- | --- |

—

Kunstvanding: Kunstvanding i vinstokkenes vækstperiode kan kun tillades undtagelsesvis, jf. bestemmelserne i artikel D. 645-5 i den franske lov om landbrug og havfiskeri (Code rural et de la pêche maritime), i tilfælde af vedvarende tørke, når denne forhindrer en god fysiologisk udvikling af vinstokkene og en god modning af druen.

2.

Særlig ønologisk fremgangsmåde

| — | Enhver varmebehandling af vinhøsten på over 40 °C er forbudt. |
| --- | --- |

—

Enhver varmebehandling af vinhøsten på over 40 °C er forbudt.

| — | Anvendelse af træflis er forbudt. |
| --- | --- |

—

Anvendelse af træflis er forbudt.

| — | Til fremstilling af rosévin er det tilladt at anvende kul til ønologisk brug i most og ung vin, der efter presning stadig er i gæringsfasen, dog i højst 10 % af den mængde rosévin, der fremstilles af den pågældende vinproducent for den pågældende høst, og med en maksimal dosis på 60 g pr. hektoliter. |
| --- | --- |

—

Til fremstilling af rosévin er det tilladt at anvende kul til ønologisk brug i most og ung vin, der efter presning stadig er i gæringsfasen, dog i højst 10 % af den mængde rosévin, der fremstilles af den pågældende vinproducent for den pågældende høst, og med en maksimal dosis på 60 g pr. hektoliter.

| — | Enhver berigelse er forbudt. |
| --- | --- |

—

Enhver berigelse er forbudt.

| — | Anvendelse af kontinuerlige gæringstanke, kontinuerlige vinpresser, centrifugalskrabere, afdrypningstanke med snegl på under 750 mm i diameter og drueperser med stempelpumpe er forbudt.
  Ud over ovennævnte bestemmelser skal de ønologiske fremgangsmåder, som anvendes ved fremstillingen af disse vine, opfylde bestemmelserne i EU-lovgivningen og den franske landbrugs- og fiskerilov. |
| --- | --- |

—

Anvendelse af kontinuerlige gæringstanke, kontinuerlige vinpresser, centrifugalskrabere, afdrypningstanke med snegl på under 750 mm i diameter og drueperser med stempelpumpe er forbudt.

Ud over ovennævnte bestemmelser skal de ønologiske fremgangsmåder, som anvendes ved fremstillingen af disse vine, opfylde bestemmelserne i EU-lovgivningen og den franske landbrugs- og fiskerilov.

5.2.   Maksimale udbytter

| 1. | 40 hektoliter pr. hektar. |
| --- | --- |

1.

40 hektoliter pr. hektar.

6.   Afgrænset geografisk område

Alle etaper af produktionen (druehøsten, vinfremstillingen og forarbejdningen og lagringen af vinene) finder sted i det geografiske område i følgende kommuner i departementet Var i henhold til den officielle geografiske kodeks fra 2020: Bandol, Le Beausset, La Cadière-d’Azur, Le Castellet, Evenos, Ollioules, Sanary-sur-Mer og Saint-Cyr-sur-Mer.

7.   Druesorter

Bourboulenc B — Doucillon blanc

Carignan N

Cinsaut N — Cinsault

Clairette B

Grenache N

Marsanne B

Mourvèdre N — Monastrell

Sauvignon B — Sauvignon blanc

Sémillon B

Syrah N — Shiraz

Ugni blanc B

Vermentino B — Rolle

8.   Tilknytning til det geografiske område

8.1.   Beskrivelse af de naturgivne faktorer, der bidrager til tilknytningen

Det afgrænsede geografiske område omfatter otte kommuner i departementet Var. Det ligger midt i et vidtstrakt amfiteater, der er lukket mod nord og åbent mod Middelhavet via Bandolbugten og består af en række relieffer, som er dannet ved erosion og tektoniske bevægelser, der har skubbet karbonatholdige klippeaflejringer op til overfladen, hvor de har skabt et landskab af skråninger.

Denne topografi giver et særligt middelhavsklima, der er beskyttet mod Mistralen, den kolde nordenvind, der er fremherskende i Provence, og skaber skråninger og bjergfødder, der nyder godt af et gennemsnitligt antal solskinstimer på 3 000 t og en årlig nedbørsmængde på 650 mm. Til disse allerede gunstige klimaforhold føjer sig den modererende virkning af åbningen mod Middelhavet, som tempererer den barske sommerhede og opretholder en let fugtighed om natten, hvilket således skaber optimale betingelser for druernes modning, navnlig for sorten mourvèdre N, hvilket muliggør fremstilling af både røde gemmevine, der kan lagres på træfade, og de karakteristiske rosévine, men også for sorten clairette B, hvilket muliggør fremstilling af fine og velstrukturerede hvidvine.

De mest karakteristiske jorde har et tyndt, hvidligt jordlag, er fattige på organisk materiale, til tider rige på kiselpartikler, altid meget stenede og veldrænede og yder således en optimal vandcirkulation.

Landskabet, der især er formet af dyrkningen af vin og oliven, er resultatet af den vedholdenhed, som generationer af landmænd har udfoldet gennem århundrederne i deres arbejde med at optimere udnyttelsen af skråningerne og bjergfødderne, samtidig med at de har bevaret et beskyttende plantedække i terrænet. For at holde på jorden og rense markerne for sten har de bygget utallige tørstensmure og således skabt dette karakteristiske landskab af håndbyggede trappelignende terrassemure (restanques).

8.2.   Beskrivelse af de menneskelige faktorer, der bidrager til tilknytningen

I det 4. århundrede før vor tid gik fokæerne i land på de beskyttede bredder af det, der skulle blive deres koloni ved navn »Terroeis«, og medbragte amforaer med vin og dermed deres vinavlscivilisation. Under romerne blev »Terroeis« til »Torrentum« (mellem kommunerne Saint-Cyr og Bandol). Mange af nutidens vingårde bærer stadig præg af de ældgamle romerske villaer med masser af arkæologiske rester (ovne til at brænde amforaer i, vinpresser osv.), der vidner om organiseret vinavl.

Siden dengang er det i kraft af mange vidneudsagn og skriftlige kilder lige fra anordninger om cirkulation af druer og vin (1363) til undtagelser fra beplantningsrestriktioner, der blev indrømmet på grund af terrænet og de fremstillede vines kvalitet (1731), over arkitektur og betegnelser på lokaliteter (Le Vigneret, la Mourvèdriére osv.) blevet godtgjort, at vindyrkningen var kommet for at blive, og at vinene havde et godt omdømme.

Navnlig kan der citeres fra Tolozans værk fra 1827, »Œnologie de la Basse Provence«, der forbinder landskab og vindyrkning: »Bandolvinenes område rækker fra foden af Cugesbjergene og omtrent 12 km ret mod syd, indtil det standses af Bandolbugten. Denne dal er dannet af to rækker bakker, der forgrener sig mod vest og omkranser den vidtstrakte Saint Cyr-slette, som skråner svagt ned til Lecquesbugtens strand. Skråningerne og endda bakkerne er tilplantet med vinstokke.« Forfatteren tilføjer om den ensartede sektor: »Den druesort, der er fremherskende overalt, og som er essensen af Bandolvinene, er mourvèdre, en meget mørk blå drue.«

Disse vine anses historisk for gemmevine, der bliver bedre med alderen, navnlig på lange sørejser. Cirkulationen af vinene foregik nemlig ad søvejen via den beskyttede Bandolbugt midt i det geografiske område om bord på både, der ankrede op ud for kysten og lå på reden, mens de lastede vintønder, der var brændemærkede med bogstavet »B«.

I geografiværket om Provence og Comté Venaissin i fyrstendømmet Orange under grevskabet Nice, der udkom i 1787 (bind I, side 280), hedder det:

»Bandols jordbund er meget tør og stenet. Den primære afgrøde er rødvin af bedste kvalitet og meget efterspurgt til de oversøiske kunder. Bandol havn er den sikreste og bekvemmeligste i provinsen.«

Som udskibningshavn og afsætningskanal for Bandolvinene var byen Bandol bødkernes by. Et byrådsreferat fra 1818 viser, at over 6 000 hektoliter vin blev udskibet fra Bandol havn med kurs mod Italien, Nordeuropa og Amerika. Mod slutningen af det andet kejserdømme blev der fremstillet intet mindre end 80 000 tønder årligt i Bandol til opbevaring og transport af omkring 160 000 hektoliter vin!

Ud over vinproducenterne selv var der således beviseligt et helt samfund, der levede af og med vinproduktionen.

Dette vindistrikt undgik ikke vinbladluskrisen, men dets historie, omdømme og ferme befolkning sikrede en hurtig genopretning og opretholdelsen af de gamle skikke med tilplantning af terrasser, en tilpasset dyrkningsmetode og beplantningstæthed samt videreførelsen af de sædvanlige druesorter med den fremherskende mourvèdre N, der navnlig suppleres af sorterne grenache N og cinsaut N til fremstillingen af rød- og rosévine og sorterne clairette B, bourboulenc B og ugni blanc B til fremstillingen af hvidvine.

Dette samfund formåede således at bevare historien, bekræfte sin viden og forstærke Bandolvinenes omdømme og kvalitet, hvorved de opnåede den kontrollerede oprindelsesbetegnelse allerede den 11. november 1941.

Bandoldistriktet omfattede i 2009 i alt 1 580 hektar med en årlig gennemsnitlig produktion på 50 000 hektoliter fordelt på tre kooperativer og 54 ejendomme. Rødvinene er gemmevine, der fremstilles af det begrænsede udbytte (højst 40 hektoliter pr. hektar) af druer fra mindst 7 år gamle vinstokke, og som begynder at udvikle sig, mens de ligger 18 måneder på store træfade. Druesorten mourvèdre N, som skal udgøre mindst 50 % af sammenstikningen, giver rødvinene deres egenskaber. Det er kraftige, velstrukturerede tanninvine, der kan lagres længe.

8.3.   Årsagssammenhæng

Årsagssammenhæng

Kombinationen af middelhavsklima med påvirkning fra havet, en topografi i cirkelform med åbning mod havet og beskyttelse mod påvirkning fra nord (vind og temperatur) og en meget stenet ler- og kalkholdig jordbund giver dette geografiske område et jordbunds- og klimakompleks, der sikrer hele vindistriktet »Bandol« optimale betingelser og druesorten mourvèdre N, der er en sent moden blå drue, en velegnet økologisk niche, der gør det muligt for den at opnå ideel modenhed og dermed blive garant for originale og velafbalancerede vine.

Allerede i 1787 blev dette særlige bånd mellem det naturlige miljø og de fremstillede vines egenskaber og kvalitet fremhævet.

»Det særligt milde og beskyttede klima i Bandol og nærmeste omegn, en ler- og kalkholdig jordbund med et højt indhold af kalciumkarbonat, den intense solbestråling af skråningerne, som nærheden til havet beskytter mod streng frost om vinteren takket være den fugtige lufts indhold af salt og jod under disse særligt privilegerede himmelstrøg, er de faktorer, der bidrager til at gøre vinene fra dette terroir til de berømte produkter, som de nyprovencalske digtere beskrev som sol på flaske.«

(La Géographie de la Provence et du Comtat Venaissin, M. Achard, 1787, citeret af J.M. Marchandiau i »Gens et Vins du Bandol«, 1991.)

La Géographie de la Provence et du Comtat Venaissin

Gens et Vins du Bandol

Det afgrænsede parcelområde omfatter ifølge skik og brug »de typiske magre jorde, der for længst har givet Bandolvinene deres omdømme« og udelukker »de frugtbare, sedimentrige jorde i dalene og de alt for frugtbare aflejringer ved foden af skråningerne samt pinjelunde og skovbevoksede områder«.

Denne afgrænsning muliggør en optimal forvaltning af planten og kontrol med dens vækstkraft og produktionspotentiale, som afspejles i begrænsede udbytter som følge af kort beskæring og en beplantningstæthed, der er tilpasset til dyrkningen på terrasserne mellem de håndbyggede trappelignende terrassemure (restanques).

restanques

Ved at fastholde traditionen med at høste druerne ved håndkraft er producenterne af »Bandol«-vinene med til at bevare særpræget og kendetegnene ved disse vindyrkningsterrasser.

Takket være den velforvaltede produktion, de optimale modningsbetingelser og de historiske krav til vinens evne til at tåle transport har »Bandol«-rødvinene en struktur, der gør, at de kan lagres længe på træfade og således er velegnede som gemmevine.

De optimale betingelser i dette vindyrkningens vidtstrakte amfiteater har muliggjort udviklingen af en knowhow i et samfund af producenter og forbrugere, som det har været naturligt at anvende til produktion og indtagelse også af rosé- og hvidvine, der er mindre præget af historien end rødvinene, men alligevel er ved at opnå et flot omdømme.

Metoden til produktion af rødvine på druesorten mourvèdre N fra mindst 8 år gamle vinstokke gør det nemlig muligt at benytte denne sort til rosévinene, som derved får en god del af deres identitet.

Denne nøje tilrettelagte tekniske vej til fremstillingen af rødvine følges naturligvis også til de hvide druesorter, hvilket giver de hvide »Bandol«-vine en struktur og en balance, som også giver dem den evne til at ældes, der er karakteristisk i Provence.

I 2010 var Bandols omdømme ubestrideligt gældende for hele produktionen, idet rosé- og hvidvinene var kommet på niveau med rødvinene. Da denne kontrollerede oprindelsesbetegnelse for en stor dels vedkommende sælges uden for de nationale grænser til eksport, udnyttes produktionen godt.

9.   Andre vigtige betingelser (emballering, mærkning, andre krav)

Andre vigtige betingelser (emballering, mærkning, andre krav)

Retlig ramme

National lovgivning

Type supplerende betingelse

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkningen

Beskrivelse af betingelsen

På etiketten for vine med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse er det tilladt at angive navnet på en mindre geografisk enhed, under forudsætning af at det drejer sig om en matrikelregistreret lokalitet, og at navnet fremgår af høstanmeldelsen.

Navnet på den matrikelregistrerede lokalitet skal være angivet umiddelbart efter navnet på bedriften eller varemærket.

Link til produktspecifikationen

Link til produktspecifikationen

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-b6ff2938-f986-4dc0-bc3f-de1aefad4c1a.

---

(1)  EUT L 9 af 11.1.2019, s. 2.

1

---