# Euroopa Liidu C 351/2022

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 351 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 65. aastakäik14. september 2022 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 351

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

65. aastakäik14. september 2022

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 351/01 | Euro vahetuskurss — 13. september 2022 | 1 |

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2022/C 351/01

Euro vahetuskurss — 13. september 2022

1

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 351/02 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10869 – P2X EUROPE / NVG / P2X PORTUGAL JV) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 2 |
| 2022/C 351/03 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10872 – GEELY / RENAULT / RENAULT KOREA MOTORS) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 4 |
| 2022/C 351/04 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10696 – ARAMCO OVERSEAS COMPANY / BP EUROPA / LOTOS – AIR BP POLSKA) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 6 |
| 2022/C 351/05 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10866 – F2i / GVM / GENERATION AND SUPPLY BUSINESSES) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 8 |
| 2022/C 351/06 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10792 – PHILIP MORRIS INTERNATIONAL / SWEDISH MATCH) (
  1
  ) | 10 |
| 2022/C 351/07 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10619 – SNAM / ENI / JV) (
  1
  ) | 11 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2022/C 351/08 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni aasta delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 12 |
| 2022/C 351/09 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL)2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 20 |
| 2022/C 351/10 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 27 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2022/C 351/02

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10869 – P2X EUROPE / NVG / P2X PORTUGAL JV) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

2

2022/C 351/03

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10872 – GEELY / RENAULT / RENAULT KOREA MOTORS) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

4

2022/C 351/04

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10696 – ARAMCO OVERSEAS COMPANY / BP EUROPA / LOTOS – AIR BP POLSKA) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

6

2022/C 351/05

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10866 – F2i / GVM / GENERATION AND SUPPLY BUSINESSES) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

8

2022/C 351/06

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10792 – PHILIP MORRIS INTERNATIONAL / SWEDISH MATCH) (
  1
  )

1

10

2022/C 351/07

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.10619 – SNAM / ENI / JV) (
  1
  )

1

11

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2022/C 351/08

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni aasta delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

12

2022/C 351/09

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL)2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

20

2022/C 351/10

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

27

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 14.9.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 351/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 351/1

---

Euro vahetuskurss (1)

13. september 2022

(2022/C 351/01)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,0175 |
| JPY | Jaapani jeen | 144,50 |
| DKK | Taani kroon | 7,4366 |
| GBP | Inglise nael | 0,86793 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,6108 |
| CHF | Šveitsi frank | 0,9669 |
| ISK | Islandi kroon | 140,10 |
| NOK | Norra kroon | 9,9988 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 24,551 |
| HUF | Ungari forint | 396,83 |
| PLN | Poola zlott | 4,7050 |
| RON | Rumeenia leu | 4,9210 |
| TRY | Türgi liir | 18,5640 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,4736 |
| CAD | Kanada dollar | 1,3200 |
| HKD | Hongkongi dollar | 7,9855 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6555 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,4186 |
| KRW | Korea vonn | 1 397,30 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 17,3112 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,0467 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5255 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 15 099,17 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,5869 |
| PHP | Filipiini peeso | 57,665 |
| RUB | Vene rubla | |
| THB | Tai baat | 36,859 |
| BRL | Brasiilia reaal | 5,1764 |
| MXN | Mehhiko peeso | 20,1615 |
| INR | India ruupia | 80,5453 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,0175

JPY

Jaapani jeen

144,50

DKK

Taani kroon

7,4366

GBP

Inglise nael

0,86793

SEK

Rootsi kroon

10,6108

CHF

Šveitsi frank

0,9669

ISK

Islandi kroon

140,10

NOK

Norra kroon

9,9988

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

24,551

HUF

Ungari forint

396,83

PLN

Poola zlott

4,7050

RON

Rumeenia leu

4,9210

TRY

Türgi liir

18,5640

AUD

Austraalia dollar

1,4736

CAD

Kanada dollar

1,3200

HKD

Hongkongi dollar

7,9855

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6555

SGD

Singapuri dollar

1,4186

KRW

Korea vonn

1 397,30

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

17,3112

CNY

Hiina jüaan

7,0467

HRK

Horvaatia kuna

7,5255

IDR

Indoneesia ruupia

15 099,17

MYR

Malaisia ringit

4,5869

PHP

Filipiini peeso

57,665

RUB

Vene rubla

THB

Tai baat

36,859

BRL

Brasiilia reaal

5,1764

MXN

Mehhiko peeso

20,1615

INR

India ruupia

80,5453

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 14.9.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 351/2 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 351/2

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.10869 – P2X EUROPE / NVG / P2X PORTUGAL JV)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 351/02)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | P2X Europe GmbH & Co. KG („P2X Europe“, Saksamaa), mille üle on valitsev mõju ettevõtja Marquard & Bahls Group AG (Saksamaa) tütarettevõtjal Mabanaft GmbH & Co. KG (Saksamaa), ja H& R GmbH & Co. KGaA (Saksamaa), |
| --- | --- |

—

P2X Europe GmbH & Co. KG („P2X Europe“, Saksamaa), mille üle on valitsev mõju ettevõtja Marquard & Bahls Group AG (Saksamaa) tütarettevõtjal Mabanaft GmbH & Co. KG (Saksamaa), ja H& R GmbH & Co. KGaA (Saksamaa),

| — | The Navigator Company, S.A. („NVG“, Portugal), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Sodim, SGPS, S.A., Portugal („Sodim“), |
| --- | --- |

—

The Navigator Company, S.A. („NVG“, Portugal), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Sodim, SGPS, S.A., Portugal („Sodim“),

| — | P2X Portugal, Unipessoal Lda. („P2X Portugal“, Portugal). |
| --- | --- |

—

P2X Portugal, Unipessoal Lda. („P2X Portugal“, Portugal).

P2X Europe ja NVG omandavad ettevõtja P2X Portugal üle ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | P2X Europe töötab välja ja rakendab kommertsprojekte PtX-tehnoloogial põhinevate toodete tootmiseks. P2X Europe tegutseb ka hulgimüügis, ostes ja müües PtX-tehnoloogial põhinevaid tooteid. |
| --- | --- |

—

P2X Europe töötab välja ja rakendab kommertsprojekte PtX-tehnoloogial põhinevate toodete tootmiseks. P2X Europe tegutseb ka hulgimüügis, ostes ja müües PtX-tehnoloogial põhinevaid tooteid.

| — | NVG on Portugali äriühing, mis tegutseb puitmassi ja paberi valdkonnas. |
| --- | --- |

—

NVG on Portugali äriühing, mis tegutseb puitmassi ja paberi valdkonnas.

3.

Ettevõtja P2X Portugal majandustegevus hõlmab järgmist: i) töötab välja, ehitab, käitab, hooldab ja rahastab vertikaalselt integreeritud tööstuslikku projekti PtX-tehnoloogia abil vedeliktoodete tootmiseks; ii) müüb ja turustab PtX-tehnoloogia abil toodetud vedeliktooteid, näiteks sünteetilisi vahesaadusi (sh sünteetilist toorõli ja vaha), ja CO2-neutraalseid sünteetilisi derivaate, näiteks sünteetilist petrooleumi.

4.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

5.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.10869 – P2X EUROPE / NVG / P2X PORTUGAL JV

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

| 14.9.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 351/4 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 351/4

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.10872 – GEELY / RENAULT / RENAULT KOREA MOTORS)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 351/03)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | ettevõtja Zhejiang Geely Holding Group Co., Ltd. (Hiina RV) tütarettevõtja Geely Automobile Holdings Limited („Geely“, Kaimanisaared), |
| --- | --- |

—

ettevõtja Zhejiang Geely Holding Group Co., Ltd. (Hiina RV) tütarettevõtja Geely Automobile Holdings Limited („Geely“, Kaimanisaared),

| — | ettevõtja Renault S.A. (Prantsusmaa) tütarettevõtja Renault S.A.S. („Renault“, Prantsusmaa). |
| --- | --- |

—

ettevõtja Renault S.A. (Prantsusmaa) tütarettevõtja Renault S.A.S. („Renault“, Prantsusmaa).

Geely ja Renault omandavad ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses ühiskontrolli Lõuna-Koreas asutatud ja tegutseva ettevõtja Renault Korea Motors Co., Ltd. („sihtettevõtja“) üle, mis kuulub praegu ettevõtjate Renault ja Samsung tütarettevõtjale. Sihtettevõtja on praegu ettevõtja Renault ainukontrolli all.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

Geely toodab ja müüb sõiduautosid kogu maailmas,

Renault toodab ja müüb sõiduautosid ja väikesi tarbesõidukeid, tarnib autoosi ja osutab liikuvusteenuseid.

3.

sõiduautode tootmine ja müük Lõuna-Koreas ning sõiduautode eksport naaberriikide turgudele Aasias.

4.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

5.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.10872 – GEELY / RENAULT / RENAULT KOREA MOTORS

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

| 14.9.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 351/6 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 351/6

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.10696 – ARAMCO OVERSEAS COMPANY / BP EUROPA / LOTOS – AIR BP POLSKA)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 351/04)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Aramco Overseas Company B.V. („AOC“, Madalmaad), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Saudi Arabian Oil Company (Saudi Araabia), |
| --- | --- |

—

Aramco Overseas Company B.V. („AOC“, Madalmaad), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Saudi Arabian Oil Company (Saudi Araabia),

| — | BP Europa SE („BP Europa“, Saksamaa), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal BP p.l.c. (Ühendkuningriik), |
| --- | --- |

—

BP Europa SE („BP Europa“, Saksamaa), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal BP p.l.c. (Ühendkuningriik),

| — | Lotos – Air BP Polska sp. z o.o. („sihtettevõtja“, Poola). |
| --- | --- |

—

Lotos – Air BP Polska sp. z o.o. („sihtettevõtja“, Poola).

AOC ja BP omandavad sihtettevõtja üle ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | AOC pakub teistele Saudi Aramco grupi ettevõtjatele mitmesuguseid teenuseid – finantstugiteenuseid, tarneahela juhtimist, tehnilist tuge ja mitmesugused juhtimise tugiteenuseid, |
| --- | --- |

—

AOC pakub teistele Saudi Aramco grupi ettevõtjatele mitmesuguseid teenuseid – finantstugiteenuseid, tarneahela juhtimist, tehnilist tuge ja mitmesugused juhtimise tugiteenuseid,

| — | BP Europa teostab suurema osa ettevõtja BP tegevusest Poolas, tarnides sõidukikütust nii oma tanklate kui ka edasimüüjate kaudu ning müües määrdeaineid, sealhulgas Castroli kaubamärgi all. Praegu ei tarni ega müü BP Poolas lennukikütust, |
| --- | --- |

—

BP Europa teostab suurema osa ettevõtja BP tegevusest Poolas, tarnides sõidukikütust nii oma tanklate kui ka edasimüüjate kaudu ning müües määrdeaineid, sealhulgas Castroli kaubamärgi all. Praegu ei tarni ega müü BP Poolas lennukikütust,

| — | sihtettevõtja on ettevõtjate Grupa Lotos S.A. ja BP Europa ühiskontrolli all olev ühisettevõte, mis müüb JET-A1 tähistusega reaktiivkütust ja lennukibensiini ning tangib nende lennukikütustega õhusõidukeid Poola lennujaamades. |
| --- | --- |

—

sihtettevõtja on ettevõtjate Grupa Lotos S.A. ja BP Europa ühiskontrolli all olev ühisettevõte, mis müüb JET-A1 tähistusega reaktiivkütust ja lennukibensiini ning tangib nende lennukikütustega õhusõidukeid Poola lennujaamades.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.10696 – ARAMCO OVERSEAS COMPANY / BP EUROPA / LOTOS – AIR BP POLSKA

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

| 14.9.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 351/8 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 351/8

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.10866 – F2i / GVM / GENERATION AND SUPPLY BUSINESSES)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 351/05)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | F2i SGR S.P.A. (Itaalia), |
| --- | --- |

—

F2i SGR S.P.A. (Itaalia),

| — | Grupo Villar Mir, S.A.U. („GVM“, Hispaania), mille üle on valitsev mõju enamusosanik Juan Miguel Villar Mir’il (Hispaania), |
| --- | --- |

—

Grupo Villar Mir, S.A.U. („GVM“, Hispaania), mille üle on valitsev mõju enamusosanik Juan Miguel Villar Mir’il (Hispaania),

| — | teatavad äriühingu Villar Mir Energía, S.L.U. (Hispaania) tütarettevõtjad, mis kuuluvad ettevõtjale GVM (edaspidi koos „Generation Business“). |
| --- | --- |

—

teatavad äriühingu Villar Mir Energía, S.L.U. (Hispaania) tütarettevõtjad, mis kuuluvad ettevõtjale GVM (edaspidi koos „Generation Business“).

F2i omandab ettevõtja Generation Business üle ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Lisaks omandavad F2i ja GVM ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses ühiskontrolli ettevõtja Energya VM Generación, S.L.U. (edaspidi „Supply Business JV“) üle, mis on praegu täielikult ettevõtjale GVM kuuluv tütarettevõtja.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | F2i on börsivälistesse ettevõtetesse investeeriv ettevõtja, millel on investeeringuid järgmistes sektorites: transport ja logistika, jaotusvõrgud, telekommunikatsioon, roheline energia, ringmajandus ning tervishoiu- ja sotsiaalrajatised, |
| --- | --- |

—

F2i on börsivälistesse ettevõtetesse investeeriv ettevõtja, millel on investeeringuid järgmistes sektorites: transport ja logistika, jaotusvõrgud, telekommunikatsioon, roheline energia, ringmajandus ning tervishoiu- ja sotsiaalrajatised,

| — | GVM on perekonna omandis olev tööstusgrupp, mis tegeleb elektrienergia tootmise ja tarnimise, gaasi tarnimise ning räni ja mangaani sisaldavate sulamite ja rauasulamite tootmisega, samuti kinnisvara arendamise ja müügiga, |
| --- | --- |

—

GVM on perekonna omandis olev tööstusgrupp, mis tegeleb elektrienergia tootmise ja tarnimise, gaasi tarnimise ning räni ja mangaani sisaldavate sulamite ja rauasulamite tootmisega, samuti kinnisvara arendamise ja müügiga,

| — | Generation Business tegeleb Hispaanias elektrienergia tootmisega peamiselt tuuleparkides. |
| --- | --- |

—

Generation Business tegeleb Hispaanias elektrienergia tootmisega peamiselt tuuleparkides.

3.

Ettevõtja Supply Business JV majandustegevus hõlmab järgmist: elektrienergia ja maagaasi tarnimine jaeklientidele.

4.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

5.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.10866 – F2i / GVM / GENERATION AND SUPPLY BUSINESSES

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

| 14.9.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 351/10 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 351/10

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.10792 – PHILIP MORRIS INTERNATIONAL / SWEDISH MATCH)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 351/06)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Philip Morris Holland Holdings B.V. („PMHH“, Madalmaad), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Philip Morris International Inc. („PMI“, Ameerika Ühendriigid), |
| --- | --- |

—

Philip Morris Holland Holdings B.V. („PMHH“, Madalmaad), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Philip Morris International Inc. („PMI“, Ameerika Ühendriigid),

| — | Swedish Match AB („Swedish Match“, Rootsi). |
| --- | --- |

—

Swedish Match AB („Swedish Match“, Rootsi).

PMI omandab ettevõtja Swedish Match üle ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Koondumine toimub 11. mail 2022 väljakuulutatud avaliku pakkumise kaudu.

2.

| — | PMI on rahvusvaheline tubakaettevõtja, kes toodab ja müüb sigarette ja muid põletatavaid tubakatooteid ning muid tubaka- ja nikotiinisisaldusega tooteid ja tarvikuid, |
| --- | --- |

—

PMI on rahvusvaheline tubakaettevõtja, kes toodab ja müüb sigarette ja muid põletatavaid tubakatooteid ning muid tubaka- ja nikotiinisisaldusega tooteid ja tarvikuid,

| — | Swedish Match toodab ja müüb mitmesuguseid suukaudseks kasutamiseks mõeldud tubakatooteid, nikotiinikotikesi, ilma nikotiini ja tubakata kotikesi ning sigareid, tuletikke, tulesüütajaid ja muid tulega seotud tooteid. Swedish Match tegeleb oma tütarettevõtja kaudu ka tubaka ja nikotiinisisaldusega toodete turustamisega Rootsis ja Norras. |
| --- | --- |

—

Swedish Match toodab ja müüb mitmesuguseid suukaudseks kasutamiseks mõeldud tubakatooteid, nikotiinikotikesi, ilma nikotiini ja tubakata kotikesi ning sigareid, tuletikke, tulesüütajaid ja muid tulega seotud tooteid. Swedish Match tegeleb oma tütarettevõtja kaudu ka tubaka ja nikotiinisisaldusega toodete turustamisega Rootsis ja Norras.

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.10792 – PHILIP MORRIS INTERNATIONAL / SWEDISH MATCH

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

---

| 14.9.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 351/11 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 351/11

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.10619 – SNAM / ENI / JV)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2022/C 351/07)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Snam S.p.A. „SNAM“ (Itaalia), |
| --- | --- |

—

Snam S.p.A. „SNAM“ (Itaalia),

| — | ENI S.p.A. „ENI“ (Itaalia), |
| --- | --- |

—

ENI S.p.A. „ENI“ (Itaalia),

| — | JV (Itaalia). |
| --- | --- |

—

JV (Itaalia).

SNAM ja ENI omandavad ettevõtja JV üle ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses.

Koondumine toimub ühisettevõtjana käsitatava uue ettevõtja aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | SNAM on SNAM Groupi valdusettevõtja, kellele kuulub Itaalia peamine gaasiülekandesüsteemi haldaja ning kes omab mitut osalust mitmetes ELi riikides gaasi ülekandmise ja hoiustamise turgudel tegutsevates ettevõtetes; |
| --- | --- |

—

SNAM on SNAM Groupi valdusettevõtja, kellele kuulub Itaalia peamine gaasiülekandesüsteemi haldaja ning kes omab mitut osalust mitmetes ELi riikides gaasi ülekandmise ja hoiustamise turgudel tegutsevates ettevõtetes;

| — | ENI kuulub ENI kontserni, mis on pikka aega olnud üleilmselt tegev kogu nafta ja gaasi väärtusahela ulatuses. |
| --- | --- |

—

ENI kuulub ENI kontserni, mis on pikka aega olnud üleilmselt tegev kogu nafta ja gaasi väärtusahela ulatuses.

3.

JV tegevusala on Alžeeria-Itaalia vahelise gaasiimporditorustiku (Transmediterraneani torujuhe) Tuneesias asuvate ja merealuste lõikude käitamine ja neile abiteenuste osutamine.

4.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

5.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.10619 – SNAM / ENI / JV

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 14.9.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 351/12 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 351/12

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni aasta delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2022/C 351/08)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni aasta delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5

TEADE KOONDDOKUMENDI STANDARDMUUDATUSE KOHTA

„Saint-Guilhem-le-Désert“

PGI-FR-A1143-AM01

Teate kuupäev: 6.7.2022

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Veinide organoleptiline kirjeldus

Kaitstud geograafilise tähise „Saint-Guilhem-le-Désert“ spetsifikaadi I peatüki punktis 3.3 on täiendatud veinide organoleptilist kirjeldust. Täpsustused tehakse ka koonddokumendi punktis „Veini(de) kirjeldus“.

2.   Viinamarjasordid

Kaitstud geograafilise tähise „Saint-Guilhem-le-Désert“ tootespetsifikaadi I peatüki punktis 5 (Viinamarjasordid) tehakse järgmised muudatused:

– lisatakse järgmised sordid: „Agiorgitiko N“, „Airen B“, „Artaban N“, „Assyrtiko B“, „Calabrese N“, „Carignan gris G“, „Carricante B“, „Felen B“, „Fiano B“, „Floreal B“, „Glera B“, „Montepulciano N“, „Moschofilero Rs“, „Œillade N“, „Primitivo N“, „Roditis Rs“, „Rousseli Rs“, „Saperavi N“, „Touriga nacional N“, „Verdejo B“, „Verdelho B“, „Vidoc N“, „Voltis B“, „Xinomavro N“;

– jäetakse välja järgmised sordid, mida tootmispiirkonnas ei kasvatata:

„Auxerrois B“, „Clairette rose Rs“, „Muscat à petits grains roses Rs“, „Rosé du Var Rs“.

Spetsifikaadis esitatud sordid on seenhaiguste suhtes vastupidavamad ning kliimamuutustega paremini kohanenud. Nende sortide puhul on tagatud kaitstud geograafilise tähisega veinide omaduste säilimine. Samuti on kaitse ja haldamise organile esitatud taotlus lisada loetellu viis konkreetset sorti (pärand- ja uuendsordid), mida tootmispiirkonnas juba kasvatatakse ja mis aitavad kaasa kaitstud geograafilise tähisega veinide omaduste säilimisele, võimaldades samas viinamarjaistandustel paremini kohanduda.

Need sordid on lisatud koonddokumendi jaotisesse „Veiniviinamarjasordid“.

KOONDDOKUMENT

1.   Nimetus(ed)

Saint-Guilhem-le-Désert

2.   Geograafilise tähise tüüp

KGT – kaitstud geograafiline tähis

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

| 16. | Üleküpsenud viinamarjadest valmistatud vein |
| --- | --- |

16.

4.   Veini(de) kirjeldus

1.   Vaiksed veinid

LÜHIKIRJELDUS

Kaitstud geograafilist tähist „Saint-Guilhem-le-Désert“ kasutatakse vaiksete punaste, roosade ja valgete veinide puhul, mis on valmistatud üleküpsenud viinamarjadest.

Vaiksete veinide puhul on mahuprotsentides esitatud üldalkoholisisaldus, üldhappesus, lenduvate hapete sisaldus ja üldvääveldioksiid sätestatud liidu õigusaktides.

Toodetavad veinid on alati aromaatsed, aroomi intensiivsus ja laad varieeruvad olenevalt kasutatavatest viinamarjasortidest ja tehnoloogiatest. Punaste veinide valmistamisel kasutatakse ekstraheerimist, et saavutada pehme struktuur küpsete ja mahedate tanniinidega. Veinid on intensiivse rubiinpunase värvusega ning neil on punaste ja mustade puuviljade, musta pipra ja lagritsa aroom. Veinid on hea happesusega, kauakestva järelmaitsega ja siidja tanniinisusega. Selle piirkonna veinide puhul lubatud pikk laagerdumisaeg võimaldab saada õlg- kuni kuldkollase värvusega valgeid veine, mille valgete lillede ja eksootiliste puuviljade aroomil on suhkrustatud puuviljade nüanss. Veinid on täidlased ja värsked. Roosadel veinidel on lõheroosa varjundiga kirsipunane värvus, mis varieerub kahvatust intensiivseni. Veinidel on mustsõstra, aprikoosi ja leedriõite aroom, millel on amüülalkoholine nüanss. Veinide maitsele on iseloomulik märkimisväärne värskus ja puuviljalisus.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 9 |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

9

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

2.   LÜHIKIRJELDUS

Üleküpsenud viinamarjadest valmistatud veinide mahuprotsentides väljendatud tegelik alkoholisisaldus, üldalkoholisisaldus, naturaalne alkoholisisaldus ja vääveldioksiidi üldsisaldus on sätestatud liidu õigusaktides.

Üleküpsenud viinamarjadest valmistatud veinid on merevaigukollased ja maitselt ümarad ning neil on vürtside, pähklite ja suhkrustatud puuviljade kompleksne aroom.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

5.1.   Konkreetsed veinivalmistustavad

1.   Konkreetne veinivalmistustava

Veinivalmistustavade puhul tuleb kinni pidada ühenduse tasandil ning maaseadustiku ja merekalapüügi seadustikus (code rural et de la pêche maritime) sätestatud kohustustest.

5.2.   Maksimaalne saagikus

1.   Punased ja roosad veinid

95 hektoliitrit hektari kohta

2.   Valged veinid

100 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarjade kasvatamine, nende töötlemine ja kaitstud geograafilise tähisega „Saint-Guilhem-le-Désert“ veini tootmine toimub järgmistes kommuunides:

Hérault’ departemang: Agonès, Aniane, Arboras, Argelliers, Assas, Brissac, Causse-de-la-Selle, Cazevieille, Cazilhac, Ceyras, Clapiers, Claret, Combaillaux, Ferrières-les-Verreries, Fontanès, Ganges, Gignac, Gorniès, Guzargues, Jacou, Jonquières, La Boissière, Lagamas, Laroque, Lauret, Le Bosc, Le Rouet, Le Triadou, Les Matelles, Mas-de-Londres, Montferrier-sur-Lez, Montoulieu, Montpellier (sektorid AI, AK, KO, KP, MP ja MZ), Montpeyroux, Moulès-et-Baucels, Murles, Notre-Dame-de-Londres, Pégairolles-de-Buèges, Prades-le-Lez, Puéchabon, Saint-André-de-Buèges, Saint-André-de-Sangonis, Saint-Bauzille-de-Montmel, Saint-Bauzille-de-Putois, Saint-Clément-de-Rivière, Sainte-Croix-de-Quintillargues, Saint-Félix-de-Lodez, Saint-Gély-du-Fesc, Saint-Guilhem-le-Désert, Saint-Guiraud, Saint-Jean-de-Buèges, Saint-Jean-de-Cuculles, Saint-Jean-de-Fos, Saint-Jean-de-la-Blaquière, Saint-Martin-de-Londres, Saint-Mathieu-de-Tréviers, Saint-Privat, Saint-Saturnin-de-Lucian, Saint-Vincent-de-Barbeyrargues, Sauteyrargues, Teyran, Usclas-du-Bosc, Vacquières, Vailhauquès, Valflaunès, Viols-le-Fort, Viols-en-Laval;

Gardi departemang: Brouzet-lès-Quissac, Corconne.

7.   Veiniviinamarjasordid

| | „Abouriou B“ (hele) |
| --- | --- |

„Abouriou B“ (hele)

| | „Agiorgitiko N“ (tume) |
| --- | --- |

„Agiorgitiko N“ (tume)

| | „Airen“ |
| --- | --- |

„Airen“

| | „Alicante Henri Bouschet N“ (tume) |
| --- | --- |

„Alicante Henri Bouschet N“ (tume)

| | „Aligoté B“ (hele) |
| --- | --- |

„Aligoté B“ (hele)

| | „Altesse B“ (hele) |
| --- | --- |

„Altesse B“ (hele)

| | „Arinarnoa N“ (tume) |
| --- | --- |

„Arinarnoa N“ (tume)

| | „Artaban N“ (tume) |
| --- | --- |

„Artaban N“ (tume)

| | „Assyrtiko B“ (hele) |
| --- | --- |

„Assyrtiko B“ (hele)

| | „Aubun N“ (tume) – „Murescola“ |
| --- | --- |

„Aubun N“ (tume) – „Murescola“

| | „Baroque B“ (hele) |
| --- | --- |

„Baroque B“ (hele)

| | „Bourboulenc B“ (hele) „Doucillon blanc“ |
| --- | --- |

„Bourboulenc B“ (hele) „Doucillon blanc“

| | „Cabernet franc N“(tume) |
| --- | --- |

„Cabernet franc N“(tume)

| | „Cabernet-Sauvignon N“ (tume) |
| --- | --- |

„Cabernet-Sauvignon N“ (tume)

| | „Calabrese N“ (tume) |
| --- | --- |

„Calabrese N“ (tume)

| | „Caladoc N“ (tume) |
| --- | --- |

„Caladoc N“ (tume)

| | „Carignac N“ (tume) |
| --- | --- |

„Carignac N“ (tume)

| | „Carignan blanc B“ (hele) |
| --- | --- |

„Carignan blanc B“ (hele)

| | „Carignan gris G“ (hall) |
| --- | --- |

„Carignan gris G“ (hall)

| | „Carmenère N“ (tume) |
| --- | --- |

„Carmenère N“ (tume)

| | „Carricante“ |
| --- | --- |

„Carricante“

| | „Chardonnay B“ (hele) |
| --- | --- |

„Chardonnay B“ (hele)

| | „Chasan B“ (hele) |
| --- | --- |

„Chasan B“ (hele)

| | „Chatus N“ (tume) |
| --- | --- |

„Chatus N“ (tume)

| | „Chenanson N“ (tume) |
| --- | --- |

„Chenanson N“ (tume)

| | „Chenin B“ (hele) |
| --- | --- |

„Chenin B“ (hele)

| | „Cinsaut N“ (tume) – „Cinsault“ |
| --- | --- |

„Cinsaut N“ (tume) – „Cinsault“

| | „Clairette B“ (hele) |
| --- | --- |

„Clairette B“ (hele)

| | „Colombard B“ (hele) |
| --- | --- |

„Colombard B“ (hele)

| | „Cot N“ (tume) – „Malbec“ |
| --- | --- |

„Cot N“ (tume) – „Malbec“

| | „Counoise N“ (tume) |
| --- | --- |

„Counoise N“ (tume)

| | „Duras N“ (tume) |
| --- | --- |

„Duras N“ (tume)

| | „Egiodola N“ (tume) |
| --- | --- |

„Egiodola N“ (tume)

| | „Felen“ |
| --- | --- |

„Felen“

| | „Fiano“ |
| --- | --- |

„Fiano“

| | „Floreal B“ (hele) |
| --- | --- |

„Floreal B“ (hele)

| | „Folle blanche B“ (hele) |
| --- | --- |

„Folle blanche B“ (hele)

| | „Furmint B“ (hele) |
| --- | --- |

„Furmint B“ (hele)

| | „Gamaret“ |
| --- | --- |

„Gamaret“

| | „Gamay N“ (tume) |
| --- | --- |

„Gamay N“ (tume)

| | „Gewurztraminer Rs“ (roosa) |
| --- | --- |

„Gewurztraminer Rs“ (roosa)

| | „Glera“ |
| --- | --- |

„Glera“

| | „Grenache N“ (tume) |
| --- | --- |

„Grenache N“ (tume)

| | „Grenache blanc B“ (hele) |
| --- | --- |

„Grenache blanc B“ (hele)

| | „Grenache gris G“ (hall) |
| --- | --- |

„Grenache gris G“ (hall)

| | „Grolleau N“ (tume) |
| --- | --- |

„Grolleau N“ (tume)

| | „Gros Manseng B“ (hele) |
| --- | --- |

„Gros Manseng B“ (hele)

| | „Jacquère B“ (hele) |
| --- | --- |

„Jacquère B“ (hele)

| | „Jurançon noir N“ (tume) – 'Dame noire' |
| --- | --- |

„Jurançon noir N“ (tume) – 'Dame noire'

| | „Lledoner pelut N“ (tume) |
| --- | --- |

„Lledoner pelut N“ (tume)

| | „Macabeu B“ (hele) – „Macabeo“ |
| --- | --- |

„Macabeu B“ (hele) – „Macabeo“

| | „Marsanne B“ (hele) |
| --- | --- |

„Marsanne B“ (hele)

| | „Marselan N“ (tume) |
| --- | --- |

„Marselan N“ (tume)

| | „Mauzac B“ (hele) |
| --- | --- |

„Mauzac B“ (hele)

| | „Melon B“ (hele) |
| --- | --- |

„Melon B“ (hele)

| | „Merlot N“ (tume) |
| --- | --- |

„Merlot N“ (tume)

| | „Meunier N“ (tume) |
| --- | --- |

„Meunier N“ (tume)

| | „Mondeuse N“ (tume) |
| --- | --- |

„Mondeuse N“ (tume)

| | „Montepulciano“ |
| --- | --- |

„Montepulciano“

| | „Morrastel N“ (tume) – „Minustellu“, „Graciano“ |
| --- | --- |

„Morrastel N“ (tume) – „Minustellu“, „Graciano“

| | „Moschofilero Rs“ (roosa) |
| --- | --- |

„Moschofilero Rs“ (roosa)

| | „Mourvèdre N“ (tume) – „Monastrell“ |
| --- | --- |

„Mourvèdre N“ (tume) – „Monastrell“

| | „Muscat d'Alexandrie B“ (hele) – „Muscat“, „Moscato“ |
| --- | --- |

„Muscat d'Alexandrie B“ (hele) – „Muscat“, „Moscato“

| | Muscat de Hambourg N’ (tume) – „Muscat“, „Moscato“ |
| --- | --- |

Muscat de Hambourg N’ (tume) – „Muscat“, „Moscato“

| | „Muscat à petits grains blancs B“ (hele) – „Muscat“, „Moscato“ |
| --- | --- |

„Muscat à petits grains blancs B“ (hele) – „Muscat“, „Moscato“

| | „Nielluccio N“ (tume) – „Nielluciu“ |
| --- | --- |

„Nielluccio N“ (tume) – „Nielluciu“

| | „Négrette N“ (tume) |
| --- | --- |

„Négrette N“ (tume)

| | „Oeillade noire“ |
| --- | --- |

„Oeillade noire“

| | „Petit Courbu B“ (hele) |
| --- | --- |

„Petit Courbu B“ (hele)

| | „Petit Manseng B“ (hele) |
| --- | --- |

„Petit Manseng B“ (hele)

| | „Petit Verdot N“ (tume) |
| --- | --- |

„Petit Verdot N“ (tume)

| | „Pineau d'Aunis N“ (tume) |
| --- | --- |

„Pineau d'Aunis N“ (tume)

| | „Pinot blanc B“ (hele) |
| --- | --- |

„Pinot blanc B“ (hele)

| | „Pinot gris G“ (hall) |
| --- | --- |

„Pinot gris G“ (hall)

| | „Pinot noir N“ (tume) |
| --- | --- |

„Pinot noir N“ (tume)

| | „Piquepoul blanc B' (hele) |
| --- | --- |

„Piquepoul blanc B' (hele)

| | „Piquepoul gris G“ (hall) |
| --- | --- |

„Piquepoul gris G“ (hall)

| | „Piquepoul noir N“ (tume) |
| --- | --- |

„Piquepoul noir N“ (tume)

| | „Portan N“ (tume) |
| --- | --- |

„Portan N“ (tume)

| | „Poulsard N“ (tume) – „Ploussard“ |
| --- | --- |

„Poulsard N“ (tume) – „Ploussard“

| | „Primitivo N“ (tume) – „Zinfandel“ |
| --- | --- |

„Primitivo N“ (tume) – „Zinfandel“

| | „Riesling B“ (hele) |
| --- | --- |

„Riesling B“ (hele)

| | „Rivairenc N“ (tume) – „Aspiran noir“ |
| --- | --- |

„Rivairenc N“ (tume) – „Aspiran noir“

| | „Roditis Rs“ (roosa) |
| --- | --- |

„Roditis Rs“ (roosa)

| | „Rosé du Var Rs“ (roosa) |
| --- | --- |

„Rosé du Var Rs“ (roosa)

| | „Roussanne B“ (hele) |
| --- | --- |

„Roussanne B“ (hele)

| | „Rousseli Rs“ (roosa) |
| --- | --- |

„Rousseli Rs“ (roosa)

| | „Saperavi N“ (tume) |
| --- | --- |

„Saperavi N“ (tume)

| | „Sauvignac“ |
| --- | --- |

„Sauvignac“

| | „Sauvignon B“ (hele) – „Sauvignon blanc“ |
| --- | --- |

„Sauvignon B“ (hele) – „Sauvignon blanc“

| | „Sauvignon gris G“ (hall) – „Fié gris“ |
| --- | --- |

„Sauvignon gris G“ (hall) – „Fié gris“

| | „Savagnin blanc B“ (hele) |
| --- | --- |

„Savagnin blanc B“ (hele)

| | „Sciaccarello N' (tume) |
| --- | --- |

„Sciaccarello N' (tume)

| | „Semillon B“ (hele) |
| --- | --- |

„Semillon B“ (hele)

| | „Servant B“ (hele) |
| --- | --- |

„Servant B“ (hele)

| | „Sylvaner B“ (hele) |
| --- | --- |

„Sylvaner B“ (hele)

| | „Syrah N“ (tume) – „Shiraz“ |
| --- | --- |

„Syrah N“ (tume) – „Shiraz“

| | „Tannat N“ (tume) |
| --- | --- |

„Tannat N“ (tume)

| | „Tempranillo N“ (tume) |
| --- | --- |

„Tempranillo N“ (tume)

| | „Terret blanc B“ (hele) |
| --- | --- |

„Terret blanc B“ (hele)

| | „Terret gris G“ (hall) |
| --- | --- |

„Terret gris G“ (hall)

| | „Terret noir N“ (tume) |
| --- | --- |

„Terret noir N“ (tume)

| | „Tibouren N“ (tume) |
| --- | --- |

„Tibouren N“ (tume)

| | „Touriga nacional N“ |
| --- | --- |

„Touriga nacional N“

| | „Trousseau N“ (tume) |
| --- | --- |

„Trousseau N“ (tume)

| | „Ugni blanc B“ (hele) |
| --- | --- |

„Ugni blanc B“ (hele)

| | „Verdejo B“ (hele) |
| --- | --- |

„Verdejo B“ (hele)

| | „Verdelho B“ (hele) |
| --- | --- |

„Verdelho B“ (hele)

| | „Vermentino B“ (hele) – „Rolle“ |
| --- | --- |

„Vermentino B“ (hele) – „Rolle“

| | „Vidoc N“ (tume) |
| --- | --- |

„Vidoc N“ (tume)

| | „Viognier B“ (hele) |
| --- | --- |

„Viognier B“ (hele)

| | „Voltis B“ (hele) |
| --- | --- |

„Voltis B“ (hele)

| | „Xinomavro N“ (tume) |
| --- | --- |

„Xinomavro N“ (tume)

8.   Seos(t)e kirjeldus

8.1.   Geograafilise piirkonna ja toote eripära

Geograafilise tähisega „Saint-Guilhem-le-Désert“ veinide künkliku maastikuga tootmispiirkond asub Hérault’ departemangu põhjaosas, Larzaci platoo ja Cévennesi mäeaheliku jalamil.

Ligikaudu 50 km pikkuse ribana kulgevas tootmispiirkonnas on peamiselt keskaegkonna lubjakivised ja merglised veeristikuga mullad, vaid Hérault“ ülemise ja keskmise oru nõlvadel asuvad kvaternaarsete muldadega terrassid.

Piirkonna istanduste kohal kõrgub kaks lubjakivist tippu – Mont Baudile läänes ja Pic Saint-Loup idas.

Kliima on piirkonnale iseloomulik ja mõjutab oluliselt viinamarjaistandusi. Kuna piirkond asub Vahemerest kaugel, jõuab merelt tulev niiskus sinna vaid vähesel määral. Sademed, mille hulk jääb vahemikku 800–900 mm, piiravad Vahemere kliima liigset avaldumist ning mäed, mis põhjustavad päevase ja öise temperatuuri suurt erinevust, kaitsevad viinamarjaistandusi põhjatuulte eest. Viinamarjaistandustes, mis asuvad peamiselt 100–150 meetri kõrgusel merepinnast, on seega leebe vahemereline kliima.

Avastatud leiud osutavad, et viinamarjakasvatusega on piirkonnas tegeletud juba Rooma ajast saati. Keskajal kasvatati viinamarju Aniane’i ja Saint-Guilhemi kloostrites, mis tõusid Karolingide impeeriumi kloostrite hulgas selgelt esile. Järgnevatel aegadel oli viinamarjakasvatustavade säilitamisel ja levitamisel oluline roll benediktiini munkadel, sest kloostri asukoha valimisel võeti arvesse, kas ümbruskond on sobilik viinamarjade kasvatamiseks.

Saint-Guilhem-le-Désert on suurepärane näide Rooma ajastu stiilist. Asulal on olnud tähtis koht riigi ajaloos, see oli peatuspaik teel Santiago de Compostelasse ja kuulub nüüd UNESCO maailmapärandisse, kuid ühtlasi on see ka tootmispiirkonna geograafiline keskpunkt, mis on andnud nime kaitstud geograafilisele tähisele.

Piirkond on suures osas kaetud looduslike iilekstamme- ja männimetsadega või Vahemere piirkonnale iseloomuliku taimestikuga (garrigue), see on võimaldanud inimestel arendada mitmesugust põllumajanduslikku tegevust – piirkonnas on kasvatatud teravilja ja oliivipuid ning tegeletud karjakasvatusega. Kaubavahetuse elavnemine andis 19. sajandi lõpus hoogu ka viinamarjakasvatusele.

5. aprilli 1982. aasta dekreediga tunnustati piirkondliku veinina (Vin de pays) vaid viies kommuunis toodetud veini, kuid võttes arvesse sarnaseid mulla- ja kliimatingimusi taotlesid ümbruskonna viinamarjakasvatajad, et tootmispiirkond hõlmaks 71 kommuuni ning lubataks toota 30 000 – 40 000 hektoliitrit punast, roosat ja valget veini.

Kaks väiksemat geograafilist üksust – Cité d’Aniane ja Val de Montferrand – lubavad tootjatel oma veine täpsemalt märgistada. Veini „Val de Montferrand“ valmistamiseks on lubatud kasutada vaid väheseid viinamarjasorte ja maksimaalne saagikus on 70 hl/ha, seega on veini kogus piiratud. Nimetust „Cité d’Aniane“ kandvaid veine valmistatakse üksnes Aniane’i omavalitsusüksuses koristatud viinamarjadest.

Juba ammustest aegadest on viinamarjakasvatajad viinamarjasorte vääristanud, et luua veine, mis kasutavad ära lubjakivise pinnase potentsiaali ja aeglast valmimist soodustavaid kliimatingimusi, ning lisaks Vahemere sortidele on kasutusse võetud ka muudest piirkondadest pärit sorte, nagu „Cabernet-Sauvignon“ ja „Merlot“ punaste veinide puhul ning „Chardonnay“, „Sauvignon“ ja „Viognier“ valgete veinide puhul.

Kõikidele veinidele on iseloomulik märkimisväärne värskus.

Nii pika kui ka lühikese laagerdumisajaga punastel veinidel on eriti peen tanniine aroom; roosad ja valged veinid on väga aromaatsed.

8.2.   Geograafilise piirkonna ja toote eripära põhjuslik seos

Võttes arvesse piirkonna kliimat, on viinamarjakasvatajad püüdnud viinamarjasorte oma piirkonnaga optimaalselt kohandada. Hiline kevad ja suur temperatuurikõikumine võimaldavad nii vahemerelistel kui ka hiljuti istutatud sortidel aeglaselt ja korrapäraselt küpseda, mis tagab punaste veinide suure polüfenoolisisalduse ning roosade ja valgete veinide jõulise maitse ja peene lõhnabuketi. Kõik veinid, olenemata sellest, kas need viiakse turule kiiresti pärast valmimist või lastakse neil pikalt laagerduda, on seega selgesti eristavad.

Väikestest maatükkidest koosnevad viinamarjaistandused asuvad peamiselt piirkonnale väga iseloomulikel lubjakiviküllastel nõlvadel. See piirab looduslikult taimede kasvu ja soodustab sügavat juurdumist, mis võimaldab viinapuudel pidada vastu suvisele põuale. Looduslikud alad istanduste vahel kuuluvad sageli looduskaitse alla. Viinapuud kujundavad sellele piirkonnale omase maastiku, mis on väga tuntud ja meeldib turistidele. Viinamarjakasvatajad võtavad seda arvesse ning veinitootmise edendamisel pööratakse tähelepanu tootmispiirkonna kaitsmisele ja veiniturismi arendamisele.

Selle tulemusena on saavutatud sünergia viinamarjakasvatajate ja Saint- Guilhem-le-Déserti külastajate vahel (ligikaudu 800 000 inimest aastas), mis aitab edendada majandustegevust Hérault“ departemangus ka merest kaugemal asuvates piirkondades.

Saint-Guilhem-le-Déserti nimi on seotud nii tuhandeaastase kloostri ajalooga kui ka veinidega, millel on kaitstud geograafiline tähis, ning kogub nüüd tuntust ka väljaspool Prantsusmaad.

9.   Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Õigusraamistik

Riigisisesed õigusaktid

Lisatingimuse liik

Märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Vaiksete veinide puhul võib kaitstud geograafilisele tähisele „Saint-Guilhem-le-Désert“ lisada järgmisi märkeid:

| — | ühe või mitme viinamarjasordi nimetus; |
| --- | --- |

—

ühe või mitme viinamarjasordi nimetus;

| — | märked „primeur“ (noor) või „nouveau“ (toorvein). |
| --- | --- |

—

märked „primeur“ (noor) või „nouveau“ (toorvein).

Väiksemate geograafiliste üksuste nimetusi „Cité d’Aniane“ ja „Val de Montferrand“ võib lisada kaitstud geograafilisele tähisele „Saint-Guilhem-le-Désert“ vastavalt tootespetsifikaadis sätestatud tingimustele.

Kui märge „Kaitstud geograafiline tähis“ on asendatud traditsioonilise märkega „Vin de pays“, paigutatakse märgisele Euroopa Liidu KGT logo.

Õigusraamistik

Riigisisesed õigusaktid

Lisatingimuse liik

Määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse KGTga „Saint-Guilhem-le-Désert“ veinide tarbeks viinamarjade töötlemise ning veini valmistamisega seotud erandit, hõlmab järgmisi naaberkommuune:

Hérault’ departemang: Aumelas, Brignac, Buzignargues, Canet, Castelnau-le-Lez, Castries, Celles, Clermont-l’Hérault, Fozières, Galargues, Grabels, Juvignac, La Vacquerie-et-Saint-Martin-de-Castries, Lacoste, Lansargues, Lattes, Le Crès, Le Puech, Lodeve, Mauguio, Montarnaud, Montaud, Mudaison, Popian, Pouzols, Saint-Aunès, Saint-Bauzille-de-la-Sylve, Saint-Etienne-de-Gourgas, Saint-Génies-des-Mougues, Saint-Jean-de-Védas, Saint-Maurice-Navacelles, Saint-Paul-et-Valmalle, Saint-Pierre-de-la-Fage, Soumont, Valergues, Vendargues;

Gardi departemang: Carnas, La Cadiere-et-Cambo, Liouc, Montdardier, Orthoux-Sérignac-Quilhan, Pompignan, Rogues, Saint-Hippolyte-du-Fort, Saint-julien-de-la-Nef, Saint-Laurent-le-Minier, Sardan, Sauve, Sumène.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-770aea9b-b2c6-4aa0-ae5b-7f1f81ec19c3

---

(1)  ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---

| 14.9.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 351/20 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 351/20

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL)2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2022/C 351/09)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

TEADE STANDARDMUUDATUSE KOHTA, MILLEGA MUUDETAKSE KOONDDOKUMENTI

„Montsant“

PDO-ES-A1550-AM05

Teate esitamise kuupäev 20.6.2022

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

Lenduvate hapete sisalduse piirnormi muutus

Kirjeldus

Üle ühe aasta vanuste valgete, roosade ja punaste veinide lenduvate hapete sisalduse piirnormi on muudetud. Nimetatud piirnorm ei olnud üle ühe aasta vanuste valgete ja roosade veinide jaoks ette nähtud. Punaste veinide puhul on seda muudetud järgmiselt: „võib lenduvate hapete sisaldus liitris suureneda 0,06 grammi võrra iga alkoholiühiku kohta, mis ületab 11 mahuprotsenti, ja iga laagerdumisaasta kohta, kuni 1,2 grammini liitri kohta“ asemel „alates ühest laagerdumisaastast võib lenduvate hapete maksimumsisaldus olla 1,2 g/l“.

Sellega on muudetud tootespetsifikaadi punkti 2.2 ja koonddokumendi punkti 4.

Tegemist on standardmuudatusega, kuna see ei liigitu ühekski KOMISJONI 17. OKTOOBRI 2018. AASTA DELEGEERITUD MÄÄRUSE (EL) 2019/33 artikli 14 lõikes 1 käsitletud muudatuseks.

Põhjendus

Päritolunimetusega „Montsant“ punaste, valgete ja roosade veinide laagerdamine on levinud tava. Seepärast on normaalne, et punaste, valgete ja roosade veinide lenduvate hapete sisaldus on alla aasta vanuste veinide puhul üle 0,80 g/l, nagu on sätestatud tootespetsifikaadis. Selle muudatusega viiakse lubatud lenduvate hapete sisaldus Euroopa Liidu kehtestatud piirnormini, milleks on punaste veinide puhul 1,2 g/l ning valgete ja roosade veinide puhul 1,08 g/l.

KOONDDOKUMENT

1.   Nimetus

Montsant

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

| 3. | Liköörvein |
| --- | --- |

3.

Liköörvein

4.   Veini(de) kirjeldus

1.   Valge vein

LÜHIKE TEKSTILINE KIRJELDUS

Selge värvusega, mis varieerub sidrunkollasest sügavate ja kuldsete varjunditega õlgkollaseni. Küpsete puuviljade, mee ja kuivatatud puuviljade (kuivatatud aprikooside) elegantne ja peen aroom. Siidja tekstuuriga, hõrgu ja täidlase maitsega. Väga pika järelmaitsega.

| * | Alates ühest laagerdumisaastast võib lenduvate hapete maksimumsisaldus olla 1,08 g/l (18 meq/l). |
| --- | --- |

*

| * | Maksimaalne vääveldioksiidisisaldus: 200 milligrammi liitri kohta, kui suhkrusisaldus jääb alla 5 grammi liitri kohta, ja 250 milligrammi liitri kohta, kui suhkrusisaldus on vähemalt 5 grammi liitri kohta |
| --- | --- |

*

| * | Piirnormid, mida ei ole täpsustatud, peavad olema kooskõlas kehtivate õigusaktidega. |
| --- | --- |

*

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): | 11,5 |
| Minimaalne üldhappesus: | 3,5 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta): | 13,33 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta): | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides):

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides):

11,5

Minimaalne üldhappesus:

3,5 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta):

13,33

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta):

2.   Roosa vein

LÜHIKE TEKSTILINE KIRJELDUS

Selge, kirka ja erksa värvusega. Lõhnas on tunda puuvilja- ja/või lillenüansse, küpset kirssi ja maasikat, aimata võib ka metsamarjanoote. Elegantse, hõrgu ja omanäolise maitsega.

| * | Alates ühest laagerdumisaastast võib lenduvate hapete maksimumsisaldus olla 1,08 g/l (18 meq/l). |
| --- | --- |

*

| * | Maksimaalne vääveldioksiidisisaldus: 200 milligrammi liitri kohta, kui suhkrusisaldus jääb alla 5 grammi liitri kohta, ja 250 milligrammi liitri kohta, kui suhkrusisaldus on vähemalt 5 grammi liitri kohta |
| --- | --- |

*

| * | Piirnormid, mida ei ole täpsustatud, peavad olema kooskõlas kehtivate õigusaktidega. |
| --- | --- |

*

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): | 12 |
| Minimaalne üldhappesus: | 3,5 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta): | 13,33 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta): | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides):

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides):

12

Minimaalne üldhappesus:

3,5 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta):

13,33

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta):

3.   Punane vein

LÜHIKE TEKSTILINE KIRJELDUS

Olenevalt laagerdumisajast on neid eri värvuse ja varjunditega. Värvus varieerub (kirsikarva) punastest toonidest (tellisepunaste, merevaigukarva) oranžikate toonideni. Lõhn sõltub viinamarjasordist, selles on tunda väga küpseid marju, isegi rosinaid, samuti võib aimata palsami- ja vürtsinüansse. Maitselt täidlased ja ümarad, pikema sametise järelmaitsega, milles on tunda küpseid parkaineid.

| * | Alates ühest laagerdumisaastast võib lenduvate hapete maksimumsisaldus olla 1,2 g/l (20 meq/l). |
| --- | --- |

*

| * | Maksimaalne vääveldioksiidisisaldus: 150 milligrammi liitri kohta, kui suhkrusisaldus jääb alla 5 grammi liitri kohta, ja 200 milligrammi liitri kohta, kui suhkrusisaldus on vähemalt 5 grammi liitri kohta |
| --- | --- |

*

| * | Piirnormid, mida ei ole täpsustatud, peavad olema kooskõlas kehtivate õigusaktidega. |
| --- | --- |

*

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): | 12,5 |
| Minimaalne üldhappesus: | 3,5 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta): | 13,33 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta): | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides):

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides):

12,5

Minimaalne üldhappesus:

3,5 grammi liitri kohta viinhappes väljendatuna

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta):

13,33

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta):

4.   Liköörvein

LÜHIKE TEKSTILINE KIRJELDUS

Rancio-vein saadakse puuvaadis oksüdatsiooni teel laagerdamisel ja/või niinimetatud sol-y-serena-kiirmeetodil, mille puhul lastakse veinil oksüdatsiooni kiirendamiseks laagerduda vahelduvas päevasoojuses ja ööniiskuses. Puhta ja kirka värvusega. Nüansirohke lõhn, milles on tunda vürtsi- ja röstimisnoote ning kuivatatud puuvilju. Kuiv. Väga täidlane.

Hele ja tume mistel Värvus varieerub sügavast meekarva toonist oranžika toonini. Magusa meelõhnaga, milles on tunda tsitrusenoote. Püsivas valdavalt magusas järelmaitses on tunda puuviljasust.

Liköörvein Garnacha kangendatud veinialkoholiga. Kergelt varieeruva oranži värvigammaga. Nüansirohke lõhnaga, milles on tunda tsitrusenoote. Tegelik alkoholisisaldus vähemalt 15,5 mahuprotsenti.

Vimblank valmistatud sordi „Pansal“ üleküpsenud viinamarjadest.

Naturaalne magus vein valmistatakse suure suhkrusisaldusega (üle 272 grammi liitri kohta) osaliselt kääritatud virdest. Puhta värvusega, mis varieerub eri toonides. Nüansirohke ja tasakaalustatud maitsega.

| * | Maksimaalne vääveldioksiidisisaldus: 150 milligrammi liitri kohta, kui suhkrusisaldus jääb alla 5 grammi liitri kohta, ja 200 milligrammi liitri kohta, kui suhkrusisaldus on vähemalt 5 grammi liitri kohta |
| --- | --- |

*

| * | Piirnormid, mida ei ole täpsustatud, peavad olema kooskõlas kehtivate õigusaktidega. |
| --- | --- |

*

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): | 15 |
| Minimaalne üldhappesus: | milliekvivalentides liitri kohta |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta): | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta): | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides):

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides):

15

Minimaalne üldhappesus:

milliekvivalentides liitri kohta

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta):

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta):

5.   Veinivalmistustavad

5.1.   Veinivalmistuse eritavad

1.   Viljelustavad

Kui päritolunimetust haldav asutus leiab, et niisutamine võib kahjustada kvaliteeti või tuua kaasa eeskirjade rikkumise, võib ta konkreetsel maatükil selle keelata.

Viinamarjasaaki tuleb koristada väga hoolikalt ning kaitstud päritolunimetusega veinide valmistamiseks kasutatakse ainult neid viinamarju, mis on piisavalt küpsed, et saada veine, mille naturaalne alkoholisisaldus on vähemalt 10 mahuprotsenti, ja liköörveine, mille naturaalne alkoholisisaldus on vähemalt 12 mahuprotsenti.

2.   Veinivalmistamisele kohaldatavad piirangud

Virde või veini ekstraheerimiseks ja marjakestadest eraldamiseks avaldatakse sobivat survet nii, et iga 100 kilogrammi koristatud viinamarjade kohta saadakse kuni 74 liitrit veini.

5.2.   Maksimaalne saagikus

| 1. | Valged viinamarjasordid
  12 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

1.

Valged viinamarjasordid

12 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

| 2. | 88,8 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

2.

88,8 hektoliitrit hektari kohta

| 3. | Punased viinamarjasordid
  10 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

3.

Punased viinamarjasordid

10 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

| 4. | 74 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

4.

74 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Kaitstud päritolunimetusega veinide „Montsant“ tootmise piirkond koosneb viinamarjaistandustest, mis asuvad allpool loetletud omavalitsusüksustes või geograafilistes piirkondades selliste omadustega maatükkidel, mis tagavad kaitstud päritolunimetusega veinidele eriomaste omadustega veinide tootmise.

Järgmiste omavalitsusüksuste kogu territoorium:

La Bisbal de Falset;

Cabacés;

Capçanes;

Cornudella de Montsant;

La Figuera;

Els Guiamets;

Marçà;

Margalef;

El Masroig;

Pradell de la Teixeta;

La Torre de Fontaubella;

Ulldemolins.

Ning osaliselt järgmised omavalitsusüksused:

Falset:

katastriüksused number 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 23, 26, 27, 28, 29, 30 ja 31;

katastriüksuse 2 maatükid 1–37, 41–70, 72–91, maatüki 93 lõunaosa (1,631 ha), maatükid 94, 95, osa maatükist 102 (2,5052 ha), maatükid 125, 127, 132–135, 137–145, 148–151 ja 153;

katastriüksuse 3 maatüki 47 lõunaosa (2,1549 ha), maatükid 48 ja 49, maatüki 50 lõunaosa (1,419 ha), maatüki 52 lõunaosa (1,7365 ha), maatüki 53 lõunaosa (1,2894 ha) ja maatükk 64;

katastriüksuse 19 maatüki 28 lõunaosa (1,0809 ha), maatüki 29 lõunaosa (12,2046 ha), maatükid 30–36, 38–46 ja 48–58;

katastriüksuse 20 maatükid 1–17, 23–26, maatüki 27 lõunaosa (2,45 ha), maatüki 28 lõunaosa (1,4096 ha), maatükid 29, 30, 32, 33, 59–64, maatüki 65 lõunaosa (0,5789 ha), maatükid 66, 68, 72, 73, 74, 79 ja 80;

katastriüksuse 22 maatükid 1–24 ja 41;

katastriüksuse 24 maatükid 1–8, 10, 31–35, 37, 49–52, 54, 55, 57–60.

El Molar:

katastriüksused 1, 2, 3, 11–16;

katastriüksuse 4 maatükid 1–7, maatüki 8 lääneosa (0,5515 ha), maatükid 15–17, 34, 35, 41, 43, 47, 48, 56, 58, 61, 64, 66, 67 ja 69–71;

katastriüksuse 8 maatükid 3–18, 20–28, 199, 200 ja 202;

katastriüksuse 9 maatükid 1, 27–32, 35–37, 47–55;

katastriüksuse 10 maatükid 1–7, 9–12, 29–34, 45–47, 66–71 ja 73.

Garcia:

katastriüksuse 3 maatükk 66;

katastriüksuse 6 maatükid 101, 105, 111–113;

katastriüksused 7, 8, 9, 10, 11;

katastriüksuse 12 maatükid 1–13, 17–38, 45, 133 ja 134;

katastriüksuse 13 maatükid 70–102, 104, 111, 220–226, 228–234, 314 ja 315;

katastriüksuse 15 maatükk 3;

katastriüksuse 22 maatükk 65;

katastriüksuse 23 maatükid 26–43, 60–68, 70, 72–78, 80, 81, 83, 84, 86, 87 ja 88.

Mora la Nova:

katastriüksuse 4 maatükid 69, 70, 113 ja 120;

katastriüksus 5;

katastriüksuse 6 maatükid 3–15, 20–27, 30–54, 56, 57, 58, 59 ja 61–73;

katastriüksuse 7 maatükid 8, 9, 10, 14, 16, 24, 30–46, 48, 49, 50, 56 ja 59–66; katastriüksuse 8 maatükid 76–89, 91–97, 99, 100, 101, 102, 105 ja 106;

katastriüksuse 9 maatükid 38–48, 50, 51, 52, 53, 55, 56, 57, 58, 73 ja 74;

katastriüksuse 10 maatükk 8;

katastriüksuse 13 maatükk 99.

Tivissa:

katastriüksused 2, 4, 6–12 ja 21–23;

katastriüksuse 17 maatükid 238–251, 253 ja 254;

katastriüksuse 24 maatükk 29;

7.   Veiniviinamarjasordid

CABERNET SAUVIGNON

GARNACHA BLANCA

GARNACHA TINTA

MAZUELA – CARIÑENA

MAZUELA – SAMSÓ

8.   Seos(t)e kirjeldus

8.1.   Valge vein

Valgeid veine valmistatakse peaaegu eranditult piirkonna kahest traditsioonilisest sordist: „Garnacha Blanca“ ja „Macabeo“. Kui sordist „Macabeo“ saab peenemaid veine, siis sort „Garnacha Blanca“ annab täidlust ja struktuuri ning seega sobib see sort suurepäraselt laagerdatud veinide valmistamiseks või tammevaatides kääritamiseks, hoolimata loomuomasest kalduvusest oksüdeeruda. Ülejäänud valged viinamarjasordid („Chardonnay“, „Pansal“, „Moscatel de Grano Menudo“, „Parellada“ ja „Picapoll Blanco“) lisavad lõppsegule nüansse.

8.2.   Punane ja roosa vein

Nii sorti „Mazuela“ („Samsó“) kui ka „Garnacha Tinta“ leidub kogu kaitstud päritolunimetusega hõlmatud piirkonnas. Neist sortidest saab valmistada veine, mis sobivad suurepäraselt laagerdamiseks, eriti kui viinapuude saagikust kontrollitakse ja viinamarjavirdest valmistatakse veini nõuete järgi. Sort „Ull de Llebre“ on kõige levinum lõunaosas, kus on soojem. Muud punased viinamarjasordid („Cabernet Sauvignon“, „Garnacha Peluda“, „Merlot“, „Monastrell“, „Picapoll Tinto“, „Syrah“), mida leidub vähe, on kaitstud päritolunimetusega hõlmatud eri viinamarjaistandustes hästi kohanenud ning neist saab valmistada kvaliteetseid, aromaatseid ja täidlasi tooteid, mis annavad eri segudele ainulaadsuse.

8.3.   Liköörveinid

Kogu Tarragona provintsi põhjaosas on liköörveinide tootmise traditsioon sügavalt juurdunud ja kaitstud päritolunimetus „Montsant“ ei ole erand. Varem, kui veinimõisad kuulusid ühele perele, oli tavaline, et ikka valmistati üks vaat rancio-veini ja teine magusat veini. Traditsiooniliste liköörveinide tootmine on nüüd palju süstematiseeritum, ehkki see ei tähenda, et nende kogutoodang oleks suurenenud.

9.   Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Õigusraamistik:

siseriiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

villimine määratletud geograafilises piirkonnas

Tingimuse kirjeldus:

Veine tuleb villida registreeritud villimiskodades. Sellega soovitakse tagada nende päritolu ja kvaliteet ning hoida ära veini lahtiselt transportimine väljapoole tootmispiirkonda. Kui veine ei transpordita teatavatel tingimustel, mis määratakse kindlaks iga konkreetse juhtumi asjaolusid arvestava individuaalse hindamise teel, võidakse veinide suhtes kohaldada sobimatuid keskkonnatingimusi, mis võivad mõjutada nende organoleptilisi omadusi.

Õigusraamistik:

siseriiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

täiendavad märgistusnõuded

Tingimuse kirjeldus:

Nimetus „Montsant“ tuleb märkida kuni 3–6 mm suuruses kirjas ja väljend „Denominación de Origen“ (päritolunimetus) poole väiksemalt.

Link tootespetsifikaadile

https://incavi.gencat.cat/.content/005-normativa/plecs-condicions-do-catalanes/Arxius-plecs/Pliego-de-Condiciones-DOP-Montsant-ctrl-canvis.pdf

---

(1)  ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---

| 14.9.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 351/27 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 351/27

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2022/C 351/10)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

TEADE KOONDDOKUMENDI STANDARDMUUDATUSE KOHTA

„Coteaux de Béziers“

PGI-FR-A1146-AM03

Teate kuupäev: 7.7.2022

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Vahetus läheduses asuv piirkond

Tootespetsifikaadi I peatüki punkti 4 (milles käsitletakse geograafilisi piirkondi, kus erinevaid toiminguid tuleb teha) alapunktis 2 on esitatud vahetus läheduses asuv piirkond, mis ilma ühegi muudatuseta vastab ametlikule geograafilisele koodile, millega tunnustatakse ja kehtestatakse kommuunide loetelu departemangude kaupa riiklikul tasandil. See redaktsiooniline muudatus võimaldab viidata vahetus läheduses asuvale piirkonnale riikliku statistika- ja majandusuuringute instituudi (INSEE) avaldatud ametliku geograafilise koodi 2021. aastal kehtinud redaktsiooni järgi ja tagada piirkonna õigusliku määratlemise.

Koonddokumenti on täiendatud selle viitega punktis „Lisasätted – Vahetus läheduses asuv piirkond“.

2.   Viinamarjasordid

Kaitstud geograafilise tähisega „Coteaux de Béziers“ tootespetsifikaadi I peatüki punktis 4 (Viinamarjasordid) tehakse järgmised muudatused:

| — | lisatakse järgmised sordid:

  „Assyrtiko B“, „Bronner B“, „Cabernet blanc B“, „Carricante B“, „Fiano B“, „Floreal B“, „Johanniter B“, „Muscaris B“, „Saphira B“, „Sauvignac B“, „Solaris B“, „Soreli B“, „Souvigner gris B“, „Verdejo B“, „Voltis B“, „Agiorgitiko N“, „Artaban N“, „Cabernet cortis N“, „Calabrese N“, „Monarch N“, „Montepulciano N“, „Moschofilero Rs“, „Pinotin N“, „Primitivo N“, „Prior N“, „Roditis Rs“, „Saperavi N“, „Touriga nacional N“, „Vidoc N“, „Xinomavro N“.

  Spetsifikaadis esitatud sordid on seenhaiguste suhtes vastupidavamad ning kliimamuutustega paremini kohanenud. Nende sortide puhul on tagatud kaitstud geograafilise tähisega veinide omaduste säilimine; |
| --- | --- |

—

lisatakse järgmised sordid:

„Assyrtiko B“, „Bronner B“, „Cabernet blanc B“, „Carricante B“, „Fiano B“, „Floreal B“, „Johanniter B“, „Muscaris B“, „Saphira B“, „Sauvignac B“, „Solaris B“, „Soreli B“, „Souvigner gris B“, „Verdejo B“, „Voltis B“, „Agiorgitiko N“, „Artaban N“, „Cabernet cortis N“, „Calabrese N“, „Monarch N“, „Montepulciano N“, „Moschofilero Rs“, „Pinotin N“, „Primitivo N“, „Prior N“, „Roditis Rs“, „Saperavi N“, „Touriga nacional N“, „Vidoc N“, „Xinomavro N“.

Spetsifikaadis esitatud sordid on seenhaiguste suhtes vastupidavamad ning kliimamuutustega paremini kohanenud. Nende sortide puhul on tagatud kaitstud geograafilise tähisega veinide omaduste säilimine;

| — | jäetakse välja järgmised sordid, mida kaitstud geograafilise tähisega viinamarjaistandustes ei kasvatata:

  „Aranel N“, „Clairette rose Rs“, „Jurançon noir N“, „Manseng noir N“, „Maréchal Foch N“, „Muscat à petits grains rouges Rg“, „Muscat à petits grains roses Rs“, „Savagnin rose Rs“, „Altesse B“, „Arriloba B“, „Aubin B“, „Aubin vert B“, „Auxerrois B“, „Jurançon blanc B“, „Melon B“, „Merlot blanc B“, „Mondeuse blanche B“, „Müller-Thurgau B“, „Muscadelle B“, „Muscat cendré B“, „Pinot blanc B“.

  Need muudatused viinamarjasortide loetelus on lisatud koonddokumendi jaotisesse „Veiniviinamarjasordid“. |
| --- | --- |

—

jäetakse välja järgmised sordid, mida kaitstud geograafilise tähisega viinamarjaistandustes ei kasvatata:

„Aranel N“, „Clairette rose Rs“, „Jurançon noir N“, „Manseng noir N“, „Maréchal Foch N“, „Muscat à petits grains rouges Rg“, „Muscat à petits grains roses Rs“, „Savagnin rose Rs“, „Altesse B“, „Arriloba B“, „Aubin B“, „Aubin vert B“, „Auxerrois B“, „Jurançon blanc B“, „Melon B“, „Merlot blanc B“, „Mondeuse blanche B“, „Müller-Thurgau B“, „Muscadelle B“, „Muscat cendré B“, „Pinot blanc B“.

Need muudatused viinamarjasortide loetelus on lisatud koonddokumendi jaotisesse „Veiniviinamarjasordid“.

3.   Järelevalve eest vastutav asutus

Järelevalve eest vastutav asutus

Kaitstud geograafilise tähise „Coteaux de Béziers“ spetsifikaadi 3. peatükis on muudetud kontrolliasutust puudutava punkti sõnastust.

See muudatus ei mõjuta koonddokumenti.

KOONDDOKUMENT

1.   Nimetus(ed)

Nimetus(ed)

Coteaux de Béziers

2.   Geograafilise tähise tüüp:

Geograafilise tähise tüüp:

KGT – kaitstud geograafiline tähis

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

4.   Veini(de) kirjeldus

Veini(de) kirjeldus

1.   Punane vein „Coteaux de Béziers“ (KGT)

Punane vein „Coteaux de Béziers“ (KGT)

LÜHIKIRJELDUS

Kaitstud geograafilist tähist „Coteaux de Béziers“ kasutatakse ainult rahulike veinide puhul.

Punaseid veine valmistatakse peamiselt viinamarjasortidest „Grenache“, „Syrah“, „Merlot“ või „Cabernet-Sauvignon“, mida kasutatakse kas ainukese viinamarjasordina või kaht viinamarjasorti segades. Need on sügava rubiinpunase kuni tagasihoidliku granaatpunase värvuse ja violetse helgiga veinid. Lõhnas on tunda punaste ja mustade marjade esmast aroomi, seejärel pisut õrnu mündi- ja lagritsanoote ning vürtsikat aktsenti. Vein on siidine ja sellel on enamasti punaste marjade aroom, järelmaitses on tugevad tanniinid ja puuviljaline täidlus tasakaalus.

Muude analüütiliste kriteeriumide poolest peale minimaalse tegeliku alkoholisisalduse mahuprotsentides vastavad veinid ELi eeskirjadega kehtestatud piirmääradele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 9 |
| Minimaalne üldhappesus | milliekvivalentides liitri kohta |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

9

Minimaalne üldhappesus

milliekvivalentides liitri kohta

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

2.   Roosa vein „Coteaux de Béziers“ (KGT)

Roosa vein „Coteaux de Béziers“ (KGT)

LÜHIKIRJELDUS

Kaitstud geograafilist tähist „Coteaux de Béziers“ kasutatakse ainult rahulike veinide puhul.

Roosasid veine valmistatakse peamiselt viinamarjasortidest „Cinsault“, „Grenache“ ja „Syrah“, mida kasutatakse kas omavahel segatuna või ainukese viinamarjasordina. Nende veinide värvus ulatub kahvaturoosast lõheroosani. Lõhnas on tunda punaseid marju ning see on peen ja amüülalkoholine. Hõrk ja sametine maitse on alati meeldivalt täidlane, janukustutav ja isutekitav.

Muude analüütiliste kriteeriumide poolest peale minimaalse tegeliku alkoholisisalduse mahuprotsentides vastavad veinid ELi eeskirjadega kehtestatud piirmääradele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 9 |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

9

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

3.   Valge vein „Coteaux de Béziers“ (KGT)

Valge vein „Coteaux de Béziers“ (KGT)

LÜHIKIRJELDUS

Kaitstud geograafilist tähist „Coteaux de Béziers“ kasutatakse ainult rahulike veinide puhul.

Valgeid veine valmistatakse ühest viinamarjasordist või sortide segust ning peamised sordid on „Chardonnay“, „Sauvignon“, „Viognier“ ja „Vermentino“ ning valgetest sortidest „Marsanne“ või „Grenache“. Veinidel on kristalne kuldkollane värvus, millel on rohekas varjund. Veinidele on iseloomulik tugev eksootiliste ja tsitrusviljade aroom. Need on elavaloomulised, tasakaalustatud ja värske maitsega veinid.

Muude analüütiliste kriteeriumide poolest peale minimaalse tegeliku alkoholisisalduse mahuprotsentides vastavad veinid ELi eeskirjadega kehtestatud piirmääradele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 9 |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

9

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

Veinivalmistustavad

5.1.   Konkreetsed veinivalmistustavad

Konkreetsed veinivalmistustavad

1.   Konkreetne veinivalmistustava

Veinivalmistustavade puhul tuleb kinni pidada ühenduse tasandil ning maaseadustiku ja merekalapüügi seadustikus (code rural et de la pêche maritime) sätestatud kohustustest.

5.2.   Maksimaalne saagikus

Maksimaalne saagikus

| 1. | Valge vein „Coteaux de Béziers“ (KGT)
  110 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

1.

Valge vein „Coteaux de Béziers“ (KGT)

110 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarjade kasvatamine, nende töötlemine ja kaitstud geograafilise tähisega „Coteaux de Béziers“ veini tootmine toimub järgmistes Hérault’ departemangu kommuunides:

Bassan, Béziers (välja arvatud sektorid AI, AH, AK, AL, AM, AV, AW, AX, AY, AZ, BC, BD (Lirou vasak kallas), BM, BN, BT, BV), Boujan-sur-Libron, Cers, Corneilhan, Lieuran-lès-Béziers, Lignan-sur-Orb, Pailhès, Portiragnes, Sauvian, Sérignan, Servian (sektor C1), Thézan-lès-Béziers (Orb vasak kallas), Valras, Vendres (kogu kommuun, v.a sektor BR), Vias, Villeneuve-lès-Béziers.

7.   Veiniviinamarjasordid

Veiniviinamarjasordid

„Agiorgitiko N“ (tume)

„Alicante Henri Bouschet N“ (tume)

„Alvarinho“ – „Albariño“

„Aramon N“ (tume)

„Aramon blanc B“ (hele)

„Aramon gris G“ (hall)

„Arinarnoa N“ (tume)

„Artaban N“ (tume)

„Arvine B“ (hele) – „Petite Arvine“

„Assyrtiko B“ (hele)

„Aubun N“ (tume) – „Murescola“

„Bourboulenc B“ (hele) „Doucillon blanc“

„Bronner B“ (hele)

„Cabernet blanc B“ (hele)

„Cabernet cortis N“ (tume)

„Cabernet franc N“(tume)

„Cabernet-Sauvignon N“ (tume)

„Calabrese N“ (tume)

„Caladoc N“ (tume)

„Carignac N“ (tume)

„Carignan blanc B“ (hele)

„Carmenère N“ (tume)

„Carricante“

„Chardonnay B“ (hele)

„Chasan B“ (hele)

„Chenanson N“ (tume)

„Chenin B“ (hele)

„Cinsaut N“ (tume) – „Cinsault“

„Clairette B“ (hele)

„Colombard B“ (hele)

„Cot N“ (tume) – „Malbec“

„Egiodola N“ (tume)

„Fer N“ (tume) – „Fer Servadou“, „Braucol“, „Mansois“, „Pinenc“

„Fiano“

„Floreal B“ (hele)

„Gamay N“ (tume)

„Ganson N“ (tume)

„Gewurztraminer Rs“ (roosa)

„Grenache N“ (tume)

„Grenache blanc B“ (hele)

„Grenache gris G“ (hall)

„Gros Manseng B“ (hele)

„Johanniter B“ (hele)

„Lledoner pelut N“ (tume)

„Macabeu B“ (hele) – „Macabeo“

„Marsanne B“ (hele)

„Marselan N“ (tume)

„Mauzac B“ (hele)

„Mauzac rose Rs“ (roosa)

„Merlot N“ (tume)

„Meunier N“ (tume)

„Monarch N“ (tume)

„Mondeuse N“ (tume)

„Montepulciano“

„Morrastel N“ (tume) – „Minustellu“, „Graciano“

„Moschofilero Rs“ (roosa)

„Mourvèdre N“ (tume) – „Monastrell“

„Muscardin N“ (tume)

„Muscaris B“ (hele)

„Muscat d'Alexandrie B“ (hele) – „Muscat“, „Moscato“

Muscat de Hambourg N’ (tume) – „Muscat“, „Moscato“

„Muscat à petits grains blancs B“ (hele) – „Muscat“, „Moscato“

„Nielluccio N“ (tume) – „Nielluciu“

„Négrette N“ (tume)

„Parellada B“

„Petit Manseng B“ (hele)

„Petit Verdot N“ (tume)

„Picardan B“ (hele) – „Araignan“

„Pinot gris G“ (hall)

„Pinot noir N“ (tume)

„Pinotin N“ (tume)

„Piquepoul blanc B' (hele)

„Piquepoul gris G“ (hall)

„Piquepoul noir N“ (tume)

„Plant droit N“ (tume) – „Espanenc“

„Portan N“ (tume)

„Primitivo N“ (tume) – „Zinfandel“

„Prior N“ (tume)

„Riesling B“ (hele)

„Rivairenc N“ (tume) – „Aspiran noir“

„Roditis Rs“ (roosa)

„Roussanne B“ (hele)

„Saperavi N“ (tume)

„Saphira B“ (hele)

„Sauvignac“

„Sauvignon B“ (hele) – „Sauvignon blanc“

„Sauvignon gris G“ (hall) – „Fié gris“

„Sciaccarello N' (tume)

„Semillon B“ (hele)

„Solaris B“ (hele)

„Soreli B“ (hele)

„Souvignier gris Rs“ (roosa)

„Sylvaner B“ (hele)

„Syrah N“ (tume) – „Shiraz“

„Tannat N“ (tume)

„Tempranillo N“ (tume)

„Terret blanc B“ (hele)

„Terret gris G“ (hall)

„Terret noir N“ (tume)

„Touriga nacional N“

„Ugni blanc B“ (hele)

„Verdejo B“ (hele)

„Verdelho B“ (hele)

„Vermentino B“ (hele) – „Rolle“

„Vidoc N“ (tume)

„Viognier B“ (hele)

„Voltis B“ (hele)

„Xinomavro N“ (tume)

8.   Seos(t)e kirjeldus

Seos(t)e kirjeldus

8.1.   Geograafilise piirkonna eripärad

Geograafilise piirkonna eripärad

Kaitstud geograafilise tähisega „Coteaux de Béziers“ toote geograafiline tootmispiirkond hõlmab Hérault“ departemangu 17 kommuuni, sealhulgas Béziers“ linna, mis on tootmispiirkonna geograafiline keskus. Enamik viinamarjaistandusi asub Cévennes'i jalamilt Vahemereni kulgeva kahe rannikujõe vahel: Libron, mis on kujundanud küngastiku, mida katavad männitukad, ja Orb, mille üle kõrgub Béziers’ katedraal, mida on kujutatud kaitstud geograafilise tähise logol.

Piirkonna põhjaosa pinnas, mis koosneb merglist ja kolluviaalsetest setetest, tekkis tertsiaarajastul (Miotseeni ajastiku Hérault’ jõgikond). Piirkonna lõunaosas domineerivad kvaternaarajastu jõesetted, eelkõige Villafranchiani aja terrassid. Tänu liivakivile, mis moodustab märkimisväärse, 40 meetri paksuse kihistu, katavad liivased mullad piirkonnas suuri alasid. Mullastikutingimuste mitmekesisus tagab, et siin suudavad kohaneda paljud viinamarjasordid.

Kaitstud geograafilise tähisega „Coteaux de Béziers“ toote tootmispiirkonnas on vahemereline kliima, mis soodustab viinapuude kasvatamist tänu soojadele ja kuivadele suvedele, mahedatele talvedele ning sügisesele ja kevadisele vihmaperioodile. Temperatuur on kogu viinamarjade kasvuperioodi vältel piisav, et tagada viinamarjade korralik valmimine. Merelähedasel alal on temperatuur väga kuumal ajal tänu meretuulele mõõdukam. Sademete hulk võib kogu piirkonna ulatuses varieeruda vahemikus 400–800 mm, mistõttu peab viinamarjasortide valikul olema eriti tähelepanelik ja arvestama sortide põuakindlust.

Geograafiline piirkond on jõgedevaheline ala, mille mullad lasevad hästi vett läbi ja sobivad viinamarjaistandusteks. Ala on avatud Vahemerele ning seal valitseb mahe ja mõõdukas kliima. Kaitstud geograafilise tähisega „Coteaux de Béziers“ hõlmatud piirkonna majanduslik ja põllumajanduslik areng põhineb maismaad ja jõgesid pidi kulgevate kaubateede kasutamisel.

8.2.   Toote eripära

Toote eripära

Juba ammustest aegadest on kreeklased, roomlased, gallialased ja katarid piirkonnas viinamarju kasvatanud ja istandusi suurendanud. Sajandite jooksul omandatud viinamarjakasvatusoskused võimaldasid toota mitmesuguseid punaseid, roosasid ja valgeid veine, aga ka magusaid veine nagu „Catharoise de Béziers“ (mida valmistatakse sordist „Picardan“, mis on sordi „Cinsault“ vana nimetus) ja sordi „Terret Bourret“ viinamarjadest aetud viina. Rahulike veinide tootmine sai Biterrois’ piirkonnas hoo sisse pärast viinapuutäi põhjustatud kriisi, mis laastas seda piirkonda vaid osaliselt. XIX sajandi teisel poolel saavutas Béziers’ vein oma tuntuse haripunkti. Mitmesaja hektari suuruste mõisate loomine suurmaaomanike poolt, töötajate sissevool ja raudteeühendus lõid tingimused, et Béziers’ võis end nimetada maailma veinipealinnaks.

Pärast 1950. aastat hakkas veinitarbimine vähenema. Siis tegid Languedoci viinamarjakasvatajad märkimisväärseid jõupingutusi, et vähendada viinamarjaistanduste saagikust ja vastata paremini tarbijate maitsele.

Piirkonnaveinide tootmist alustati 1970. aastatel, neid tunnustati 1982. aasta dekreediga ja nende tootmine arenes kiiresti. Praegu toodab kaitstud geograafilise tähisega „Coteaux de Béziers“ veini viis ühistut ja 15 eraisikut. Iga tootja isikliku valiku alusel turustatakse kaitstud geograafilise tähise „Coteaux de Béziers“ all erinevas vahekorras kaht liiki veine:

| — | veinid, mis on toodetud piirkonna traditsiooniliste sortide „Grenache“, „Carignan“, „Cinsault“ ja „Mourvèdre“ segamisel teistest viinamarjakasvatuspiirkondadest pärit tuntud viinamarjasortidega; |
| --- | --- |

—

veinid, mis on toodetud piirkonna traditsiooniliste sortide „Grenache“, „Carignan“, „Cinsault“ ja „Mourvèdre“ segamisel teistest viinamarjakasvatuspiirkondadest pärit tuntud viinamarjasortidega;

| — | nn sordiveinid, mida valmistatakse ühest viinamarjasordist, mis on valitud peamiselt sortide „Merlot“, „Cabernet-Sauvignon“, „Syrah“, „Chardonnay“ ja „Sauvignon“ hulgast. |
| --- | --- |

—

nn sordiveinid, mida valmistatakse ühest viinamarjasordist, mis on valitud peamiselt sortide „Merlot“, „Cabernet-Sauvignon“, „Syrah“, „Chardonnay“ ja „Sauvignon“ hulgast.

Tänu sortide oskuslikule segamisele avaldub Béziers’ piirkonnas valmistatud veinides viinamarjakasvatuseks ning punaste, valgete ja roosade veinide tootmiseks sobivate muldade eripära. Béziers’ ümbruse viinamarjakasvatajad on aegade jooksul tõestanud, et suudavad toota kvaliteetset veini ning rahuldada paindlikult tarbijate ja turustajate vajadusi ja nõudlust. Paindlikkusest on Beziers’ ümbruses saanud osa viinamarjakasvatustraditsioonist.

Punaseid veine iseloomustab esmane aroom, milles domineerivad puuviljalised noodid. Tanniinid on mahedad ja peened, konsistents võib olla kerge või tihkem, kuid sellega kaasneb alati täidlus, eriti järelmaitses. See täidlus on mahe ja ei ole liiga kootav.

Roosad veinid on kahvaturoosa kuni tagasihoidliku lõheroosa värvusega. Puuviljaline lõhn, meeldivalt ümar maitse ja janukustutav mõju muudavad need veinid tarbija jaoks atraktiivseks.

Ka valgete veinide esmases aroomis domineerivad puuviljalised noodid. Tasakaal tagatakse piisava happesusega, mis on kohandatud veini tummisusega, et maitse oleks värske.

8.3.   Geograafilise piirkonna ja toote eripära põhjuslik seos

Geograafilise piirkonna ja toote eripära põhjuslik seos

Mitme aastakümne jooksul on veine „Coteaux de Béziers“ tootvad viinamarjakasvatajad, nii ühistud kui ka sõltumatud viinamarjakasvatajad, kogunud uut hoogu.

Soe ja kuiv vahemereline kliima ning Vahemerele avatud asukoht kahe rannikujõe vahel, mis mõjutavad kliima- ja mullastikutingimusi, tagavad, et vett hästi läbi laskev pinnas sobib mitmesuguste puuviljalise aroomiga viinamarjasortide kasvatamiseks.

Libroni jõgi on kujundanud küngastiku, mida katavad männitukad (Languedoci murdes „Soubergues“). Neil küngastel kasvatatakse pigem punase veini valmistamiseks sobilikke sorte, millest võib saada ka tagasihoidlikke roosasid veine. Seevastu Orb, mille kohal kõrgub KGT logol kujutatud Béziers’ katedraal, on sajandite jooksul kujundanud viljakama pinnase, mis sobib viinamarjasortidele, millest valmistatakse valgeid veine ja mõnda kerget punast veini.

Kliima- ja mullastikutingimuste mitmekesisus võimaldab täielikult ära kasutada viinamarjasortide potentsiaali ning soodustab täidlase ja tummise aroomiga veinide tootmist.

Kaitstud geograafilise tähisega veinide tootmisele on iseloomulik roosa veini suur osakaal, seda toodetakse peaaegu sama palju kui punast veini. Turuväljavaated õhutavad arendama nende meeldivate roosade veinide tootmist.

Biterrois’ piirkonna kommuunides tegeletakse peamiselt viinamarjakasvatusega ning turism ja pidustused (rannad, pärand, Féria de Béziers jne) on hindamatuks abiks niisuguste veinide esiletõstmisel, mis – nagu kaitstud geograafilise tähisega „Coteaux de Béziers“ veinid – on toodetud sooviga, et tuntaks ära nende tootmispiirkond. Suure osa toodangu korrapärane müük välismaistele klientidele (Benelux, Saksamaa, Ühendkuningriik) näitab kaitstud geograafilise tähise „Coteaux de Béziers“ mainet. Viinamarjakasvatajad osalevad ka kohalike pidustuste korraldamises. Pidustused aitavad kujundada ja säilitada mainet ning luua tugeva seose veini ja Biterrois’ piirkonna vahel.

Biterrois’ piirkonna muuseum, mis loodi 1834. aastal, tutvustab Béziers’ ajalugu ja rahvastiku arengut ning annab tunnistust, et Biterrois' piirkond on viinamarjakasvatusega tihedalt seotud. Suur osa ekspositsioonist on pühendatud viinapuudele ja veinile ning piirkonnas elanud tünder- ja pottseppade (amforad võimaldasid vedada veini Rooma ja provintsidesse) elu-olu tutvustamisele.

Seos turismi ja viinamarjakasvatuse vahel on veinide „Coteaux de Béziers“ maine nurgakivi.

Viinamarjakasvatus kujundab Biterrois’ piirkonna arengut, nii oli see minevikus ja on ka tänapäeval.

9.   Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik

Riigisisesed õigusaktid

Lisatingimuse liik

Määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus

Vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse kaitstud geograafilise tähisega veini „Coteaux de Béziers“ valmistamiseks kasutatavate viinamarjade pressimise ning veini valmistamise erandit, hõlmab Hérault’ departemangu järgmiste kommuunide territooriumi 2021. aasta ametlike geograafiliste koodide alusel:

Abeilhan, Adissan, Agde, Agel, Aigne, Aigues-Vives, Les Aires, Alignan-du-Vent, Assignan, Aumes, Autignac, Azillanet, Babeau-Bouldoux, Beaufort, Bédarieux, Berlou, Bessan, Béziers (sektorid AI, AH, AK, AL, AM, AV, AW, AX, AY, AZ, BC, BM, BN, BT, BV ja see osa sektorist BD, mis asub Lirou jõe vasakul kaldal), Boisset, Cabrerolles, Cabrières, Cambon-et-Salvergues, Camplong, Capestang, Cassagnoles, Castanet-le-Haut, Castelnau-de-Guers, La Caunette, Causses-et-Veyran, Caussiniojouls, Caux, Cazedarnes, Cazouls-d'Hérault, Cazouls-lès-Béziers, Cébazan, Cessenon-sur-Orb, Cesseras, Colombières-sur-Orb, Colombiers, Combes, Coulobres, Courniou, Creissan, Cruzy, Espondeilhan, Faugères, Félines-Minervois, Ferrals-les-Montagnes, Ferrières-Poussarou, Florensac, Fontès, Fos, Fouzilhon, Fraisse-sur-Agout, Gabian, Graissessac, Hérépian, Lamalou-les-Bains, Laurens, Lespignan, Lézignan-la-Cèbe, Lieuran-Cabrières, La Livinière, Magalas, Maraussan, Margon, Marseillan, Maureilhan, Minerve, Mons, Montady, Montagnac, Montblanc, Montels, Montesquieu, Montouliers, Murviel-lès-Béziers, Neffiès, Nézignan-l'Évêque, Nissan-lez-Enserune, Nizas, Olargues, Olonzac, Oupia, Pardailhan, Péret, Pézenas, Pézènes-les-Mines, Pierrerue, Pinet, Poilhes, Pomérols, Le Poujol-sur-Orb, Pouzolles, Le Pradal, Prades-sur-Vernazobre, Prémian, Puimisson, Puissalicon, Puisserguier, Quarante, Rieussec, Riols, Roquebrun, Roquessels, Rosis, Roujan, Saint-Chinian, Saint-Étienne-d'Albagnan, Saint-Étienne-Estréchoux, Saint-Geniès-de-Varensal, Saint-Geniès-de-Fontedit, Saint-Gervais-sur-Mare, Saint-Jean-de-Minervois, Saint-Julien, Saint-Martin-de-l'Arçon, Saint-Nazaire-de-Ladarez, Saint-Pons-de-Thomières, Saint-Pons-de-Mauchiens, Saint-Thibéry, Saint-Vincent-d'Olargues, La Salvetat-sur-Agout, Servian (välja arvatud sektor CI), Siran, Le Soulié, Taussac-la-Billière, Thézan-lès-Béziers (sektorite AR ja AS need osad, mis asuvad Orbi jõe paremal kaldal), Tourbes, La Tour-sur-Orb, Usclas-d'Hérault, Vailhan, Valros, Vélieux, Vendres (sektor BR), Verreries-de-Moussans, Vieussan, Villemagne-l'Argentière, Villespassans.

Märgistus

Õigusraamistik

Riigisisesed õigusaktid

Lisatingimuse liik

Märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Kaitstud geograafilist tähist „Coteaux de Béziers“ võib täiendada ühe või mitme viinamarjasordi nimetusega.

Kaitstud geograafilist tähist „Coteaux de Béziers“ võib täiendada väljenditega „primeur“ või „nouveau“.

Kui märge „Kaitstud geograafiline tähis“ on asendatud traditsioonilise märkega „Vin de pays“, paigutatakse märgisele Euroopa Liidu KGT logo.

Link tootespetsifikaadile

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-5c95eaef-900f-4ec5-b542-c3e7389e557b

---

(1)  ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.

1

---