# Službeni list C 423/2022

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 423 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 65.7. studenoga 2022. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 423

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 65.7. studenoga 2022.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| | PREPORUKE |
| | Europski odbor za sistemske rizike |
| 2022/C 423/01 | Upozorenje Europskog odbora za sistemske rizike od 22. rujna 2022. o slabostima u financijskom sustavu Unije (ESRB/2022/7) | 1 |

Sadržaj

Stranica

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

PREPORUKE

Europski odbor za sistemske rizike

2022/C 423/01

Upozorenje Europskog odbora za sistemske rizike od 22. rujna 2022. o slabostima u financijskom sustavu Unije (ESRB/2022/7)

1

---

| | II.   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2022/C 423/02 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10923 – PLASTIC OMNIUM / HBPO) (
  1
  ) | 7 |
| 2022/C 423/03 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10922 – INTERPARKING SERVIZI / GKSD / JV) (
  1
  ) | 8 |
| 2022/C 423/04 | Komunikacija Komisije – Izmjena privremenog okvira za mjere državne potpore u svrhu podrške gospodarstvu u aktualnoj pandemiji COVID-a 19 | 9 |

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2022/C 423/02

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10923 – PLASTIC OMNIUM / HBPO) (
  1
  )

1

7

2022/C 423/03

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10922 – INTERPARKING SERVIZI / GKSD / JV) (
  1
  )

1

8

2022/C 423/04

Komunikacija Komisije – Izmjena privremenog okvira za mjere državne potpore u svrhu podrške gospodarstvu u aktualnoj pandemiji COVID-a 19

9

---

| | IV.   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2022/C 423/05 | Tečajna lista eura — 4. studenoga 2022. | 10 |
| 2022/C 423/06 | Sažetak odluka Europske komisije o autorizacijama za stavljanje na tržište radi uporabe i/ili za uporabu tvari navedenih u Prilogu XIV. Uredbi (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća o registraciji, evaluaciji, autorizaciji i ograničavanju kemikalija (REACH)
  (objavljeno na temelju članka 64. stavka 9. Uredbe (EZ) br. 1907/2006
  )

   (
  1
  ) | 11 |

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2022/C 423/05

Tečajna lista eura — 4. studenoga 2022.

10

2022/C 423/06

Sažetak odluka Europske komisije o autorizacijama za stavljanje na tržište radi uporabe i/ili za uporabu tvari navedenih u Prilogu XIV. Uredbi (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća o registraciji, evaluaciji, autorizaciji i ograničavanju kemikalija (REACH)
  (objavljeno na temelju članka 64. stavka 9. Uredbe (EZ) br. 1907/2006
  )

   (
  1
  )

(objavljeno na temelju članka 64. stavka 9. Uredbe (EZ) br. 1907/2006

)

1

11

---

| | V.   Objave |
| --- | --- |
| | POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA |
| | Europska komisija |
| 2022/C 423/07 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10433 – VIVENDI / LAGARDERE) (
  1
  ) | 12 |

V.   Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

2022/C 423/07

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10433 – VIVENDI / LAGARDERE) (
  1
  )

1

12

---

| | Ispravci |
| --- | --- |
| | Ispravak Informativne obavijesti Komisije u skladu s člankom 17. stavkom 5. Uredbe (EZ) br. 1008/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim pravilima za obavljanje zračnog prijevoza u Zajednici – Javni natječaj za obavljanje redovitog zračnog prijevoza u skladu s obvezama javnih usluga ( SL C 283, 25.7.2022. ) | 14 |

Ispravci

Ispravak Informativne obavijesti Komisije u skladu s člankom 17. stavkom 5. Uredbe (EZ) br. 1008/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim pravilima za obavljanje zračnog prijevoza u Zajednici – Javni natječaj za obavljanje redovitog zračnog prijevoza u skladu s obvezama javnih usluga ( SL C 283, 25.7.2022. )

( SL C 283, 25.7.2022. )

14

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

PREPORUKE

Europski odbor za sistemske rizike

| 7.11.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 423/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 423/1

---

UPOZORENJE EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE

od 22. rujna 2022.

o slabostima u financijskom sustavu Unije

(ESRB/2022/7)

(2022/C 423/01)

OPĆI ODBOR EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru (1), a posebno njegov Prilog IX.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1092/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o makrobonitetnom nadzoru financijskog sustava Europske unije i osnivanju Europskog odbora za sistemske rizike (2), a posebno njezin članak 3. stavak 2 točku (c) te članke 16. i 18.,

uzimajući u obzir Odluku ESRB/2011/1 Europskog odbora za sistemske rizike od 20. siječnja 2011. o donošenju Poslovnika Europskog odbora za sistemske rizike (3), a osobito njezin članak 18.,

budući da:

| (1) | Financijski sustav Unije dosad se pokazao otpornim na rastuće geopolitičke napetosti i gospodarsku nesigurnost. Međutim, od početka 2022. porasla je vjerojatnost ostvarivanja scenarija rizika od izvanrednih događaja te je još veća zbog nedavnih geopolitičkih kretanja. Rizici za financijsku stabilnost mogu se pojaviti istodobno, pri čemu u međusobnoj interakciji povećavaju međusobni učinak. Porast geopolitičkih napetosti prouzročio je povećanje cijena energije, a time i financijske poteškoće za poduzeća i kućanstva koja se još uvijek oporavljaju od negativnih gospodarskih posljedica pandemije bolesti COVID-19. Osim toga, zbog inflacije koja je veća od očekivane postrožuju se financijski uvjeti. |
| --- | --- |

(1)

Financijski sustav Unije dosad se pokazao otpornim na rastuće geopolitičke napetosti i gospodarsku nesigurnost. Međutim, od početka 2022. porasla je vjerojatnost ostvarivanja scenarija rizika od izvanrednih događaja te je još veća zbog nedavnih geopolitičkih kretanja. Rizici za financijsku stabilnost mogu se pojaviti istodobno, pri čemu u međusobnoj interakciji povećavaju međusobni učinak. Porast geopolitičkih napetosti prouzročio je povećanje cijena energije, a time i financijske poteškoće za poduzeća i kućanstva koja se još uvijek oporavljaju od negativnih gospodarskih posljedica pandemije bolesti COVID-19. Osim toga, zbog inflacije koja je veća od očekivane postrožuju se financijski uvjeti.

| (2) | Ta kretanja negativno utječu na makroekonomske izglede Unije. Prognoze rasta bruto domaćeg proizvoda (BDP) za 2023. korigirane su naniže te je porasla vjerojatnost pojave recesije tijekom zime 2022./2023. Negativni rizici razlikuju se među državama članicama, posebno zbog različitog stupnja njihove ovisnosti o uvozu energije iz Rusije i različitog intenziteta proizvodnih lanaca u pogledu potrošnje energije. Općenito, vjerojatnost ostvarivanja scenarija rizika od izvanrednih događaja ovisi o daljnjoj eskalaciji geopolitičkih napetosti, opsegu i trajanju pada gospodarske aktivnosti i postojanosti visoke inflacije. |
| --- | --- |

(2)

Ta kretanja negativno utječu na makroekonomske izglede Unije. Prognoze rasta bruto domaćeg proizvoda (BDP) za 2023. korigirane su naniže te je porasla vjerojatnost pojave recesije tijekom zime 2022./2023. Negativni rizici razlikuju se među državama članicama, posebno zbog različitog stupnja njihove ovisnosti o uvozu energije iz Rusije i različitog intenziteta proizvodnih lanaca u pogledu potrošnje energije. Općenito, vjerojatnost ostvarivanja scenarija rizika od izvanrednih događaja ovisi o daljnjoj eskalaciji geopolitičkih napetosti, opsegu i trajanju pada gospodarske aktivnosti i postojanosti visoke inflacije.

| (3) | Europski odbor za sistemske rizike (ESRB) izrazio je zabrinutost zbog povećane nesigurnosti i porasta vjerojatnosti ostvarivanja scenarija rizika od izvanrednih događaja ranije ove godine (4). Zbog daljnjeg porasta rizika za financijsku stabilnost u ovom je trenutku opravdano izdavanje općeg upozorenja u skladu s mandatom ESRB-a. Utvrđena su tri ozbiljna sistemska rizika za financijsku stabilnost. |
| --- | --- |

(3)

Europski odbor za sistemske rizike (ESRB) izrazio je zabrinutost zbog povećane nesigurnosti i porasta vjerojatnosti ostvarivanja scenarija rizika od izvanrednih događaja ranije ove godine (4). Zbog daljnjeg porasta rizika za financijsku stabilnost u ovom je trenutku opravdano izdavanje općeg upozorenja u skladu s mandatom ESRB-a. Utvrđena su tri ozbiljna sistemska rizika za financijsku stabilnost.

| (4) | Kao prvo, pogoršanje makroekonomskih izgleda u kombinaciji sa strožim uvjetima financiranja podrazumijeva ponovno povećanje stresa u bilanci za nefinancijska društva i kućanstva, posebno u sektorima i državama članicama koji su najviše pogođeni sve bržim rastom cijena energije. Ta kretanja negativno utječu na sposobnost otplate duga nefinancijskih poduzeća i kućanstava. |
| --- | --- |

(4)

Kao prvo, pogoršanje makroekonomskih izgleda u kombinaciji sa strožim uvjetima financiranja podrazumijeva ponovno povećanje stresa u bilanci za nefinancijska društva i kućanstva, posebno u sektorima i državama članicama koji su najviše pogođeni sve bržim rastom cijena energije. Ta kretanja negativno utječu na sposobnost otplate duga nefinancijskih poduzeća i kućanstava.

| (5) | Kao drugo, rizici za financijsku stabilnost koji proizlaze iz naglog pada cijena imovine i dalje su ozbiljni, što može izazvati velike tržišne gubitke koji, pak, mogu povećati volatilnost tržišta i stvoriti pritiske na likvidnost. Osim toga, povećanje razine i volatilnosti cijena energije i robe dovelo je do velikih maržnih poziva za sudionike na tim tržištima, što je nekim sudionicima stvorilo pritisak na likvidnost. |
| --- | --- |

(5)

Kao drugo, rizici za financijsku stabilnost koji proizlaze iz naglog pada cijena imovine i dalje su ozbiljni, što može izazvati velike tržišne gubitke koji, pak, mogu povećati volatilnost tržišta i stvoriti pritiske na likvidnost. Osim toga, povećanje razine i volatilnosti cijena energije i robe dovelo je do velikih maržnih poziva za sudionike na tim tržištima, što je nekim sudionicima stvorilo pritisak na likvidnost.

| (6) | Treće, pogoršanje makroekonomskih izgleda negativno utječe na kvalitetu imovine i izglede za profitabilnost kreditnih institucija. Iako je europski bankarski sektor u cjelini dobro kapitaliziran, znatno pogoršanje makroekonomskih izgleda značilo bi ponovno povećanje kreditnog rizika u vrijeme kad neke kreditne institucije još uvijek rješavaju probleme s kvalitetom imovine povezane s pandemijom bolesti COVID-19. Na otpornost kreditnih institucija utječu i strukturni čimbenici, uključujući višak kapaciteta, tržišno natjecanje s novim pružateljima financijskih usluga te izloženost kiberrizicima i klimatskim rizicima. |
| --- | --- |

(6)

Treće, pogoršanje makroekonomskih izgleda negativno utječe na kvalitetu imovine i izglede za profitabilnost kreditnih institucija. Iako je europski bankarski sektor u cjelini dobro kapitaliziran, znatno pogoršanje makroekonomskih izgleda značilo bi ponovno povećanje kreditnog rizika u vrijeme kad neke kreditne institucije još uvijek rješavaju probleme s kvalitetom imovine povezane s pandemijom bolesti COVID-19. Na otpornost kreditnih institucija utječu i strukturni čimbenici, uključujući višak kapaciteta, tržišno natjecanje s novim pružateljima financijskih usluga te izloženost kiberrizicima i klimatskim rizicima.

| (7) | Osim tih triju ozbiljnih sistemskih rizika za financijsku stabilnost, ESRB je utvrdio i sljedeće povećane sistemske rizike. |
| --- | --- |

(7)

Osim tih triju ozbiljnih sistemskih rizika za financijsku stabilnost, ESRB je utvrdio i sljedeće povećane sistemske rizike.

| (8) | Slabosti u sektoru stambenih nekretnina dodatno su porasle u mnogim državama članicama u prvoj polovini 2022. zbog naglog rasta cijena stambenih nekretnina i hipotekarnih kredita, što upućuje na daljnje povećanje cikličkih rizika. Međutim, može se očekivati da će porast kamatnih stopa na hipotekarne kredite i narušavanje sposobnosti otplate duga zbog pada realnog dohotka kućanstava stvarati pritisak na smanjenje cijena stambenih nekretnina i dovesti do ostvarivanja cikličkih rizika. |
| --- | --- |

(8)

Slabosti u sektoru stambenih nekretnina dodatno su porasle u mnogim državama članicama u prvoj polovini 2022. zbog naglog rasta cijena stambenih nekretnina i hipotekarnih kredita, što upućuje na daljnje povećanje cikličkih rizika. Međutim, može se očekivati da će porast kamatnih stopa na hipotekarne kredite i narušavanje sposobnosti otplate duga zbog pada realnog dohotka kućanstava stvarati pritisak na smanjenje cijena stambenih nekretnina i dovesti do ostvarivanja cikličkih rizika.

| (9) | Zbog pogoršanja makroekonomskih izgleda povećavaju se i izazovi za sektor komercijalnih nekretnina zbog sve većih troškova financiranja i građevinskih cijena, uskih grla u opskrbi građevinskim materijalima te strukturnih trendova kao što je smanjena potražnja za uredskim prostorom. S obzirom na to da su profitne marže u sektoru poslovnih nekretnina u Uniji već niske, zbog tih bi kretanja neki postojeći ili planirani projekti ulaganja u poslovne nekretnine mogli postati neprofitabilni, čime bi se povećali rizici od neispunjavanja obveza i povećala zabrinutost u pogledu neprihodonosnih kredita povezanih s poslovnim nekretninama, koji su već visoki a i dalje rastu. |
| --- | --- |

(9)

Zbog pogoršanja makroekonomskih izgleda povećavaju se i izazovi za sektor komercijalnih nekretnina zbog sve većih troškova financiranja i građevinskih cijena, uskih grla u opskrbi građevinskim materijalima te strukturnih trendova kao što je smanjena potražnja za uredskim prostorom. S obzirom na to da su profitne marže u sektoru poslovnih nekretnina u Uniji već niske, zbog tih bi kretanja neki postojeći ili planirani projekti ulaganja u poslovne nekretnine mogli postati neprofitabilni, čime bi se povećali rizici od neispunjavanja obveza i povećala zabrinutost u pogledu neprihodonosnih kredita povezanih s poslovnim nekretninama, koji su već visoki a i dalje rastu.

| (10) | Rat u Ukrajini povećao je vjerojatnost pojave kiberincidenata velikih razmjera koji mogu poremetiti ključnu gospodarsku i financijsku infrastrukturu i narušiti pružanje ključnih gospodarskih i financijskih usluga. |
| --- | --- |

(10)

Rat u Ukrajini povećao je vjerojatnost pojave kiberincidenata velikih razmjera koji mogu poremetiti ključnu gospodarsku i financijsku infrastrukturu i narušiti pružanje ključnih gospodarskih i financijskih usluga.

| (11) | Usporavanje gospodarskog rasta i pooštravanje financijskih uvjeta negativno utječu na srednjoročnu dinamiku državnog duga. Visoka javna zaduženost i dalje je jedna od glavnih makroekonomskih slabosti u nekoliko država članica. |
| --- | --- |

(11)

Usporavanje gospodarskog rasta i pooštravanje financijskih uvjeta negativno utječu na srednjoročnu dinamiku državnog duga. Visoka javna zaduženost i dalje je jedna od glavnih makroekonomskih slabosti u nekoliko država članica.

| (12) | Povećanje sistemskih rizika za financijsku stabilnost zahtijeva odlučan odgovor politike. Očuvanje ili jačanje otpornosti financijskog sektora Unije i dalje je ključno kako bi se osigurala njegova sposobnost pružanja potpore realnom gospodarstvu ako i kada se ostvare rizici za financijsku stabilnost. |
| --- | --- |

(12)

Povećanje sistemskih rizika za financijsku stabilnost zahtijeva odlučan odgovor politike. Očuvanje ili jačanje otpornosti financijskog sektora Unije i dalje je ključno kako bi se osigurala njegova sposobnost pružanja potpore realnom gospodarstvu ako i kada se ostvare rizici za financijsku stabilnost.

| (13) | Unijina i nacionalna nadzorna tijela u bankarskom i nebankarskom financijskom sektoru pridonose otpornosti financijskog sektora Unije blisko međusobno surađujući u praćenju i otklanjanju ranjivosti financijskog sustava i institucija u njihovoj nadležnosti. Nadležna tijela trebala bi primijeniti cijeli niz mikrobonitetnih i makrobonitetnih alata kako bi obuzdala te rizike i ublažila njihov učinak ako se pojave. Ako makrobonitetni alati nisu dostupni, tijela će možda morati iskoristiti svoje nadzorne ovlasti kako bi ublažila rizike za financijsku stabilnost i osigurala pravilno funkcioniranje tržišta. Bliska koordinacija među nadležnim tijelima povećala bi učinkovitost i djelotvornost odgovora politika, posebno radi rješavanja međusektorskih i prekograničnih rizika, čime bi se izbjegli procikličnost, fragmentacija tržišta i negativni vanjski učinci za ostale države članice. |
| --- | --- |

(13)

Unijina i nacionalna nadzorna tijela u bankarskom i nebankarskom financijskom sektoru pridonose otpornosti financijskog sektora Unije blisko međusobno surađujući u praćenju i otklanjanju ranjivosti financijskog sustava i institucija u njihovoj nadležnosti. Nadležna tijela trebala bi primijeniti cijeli niz mikrobonitetnih i makrobonitetnih alata kako bi obuzdala te rizike i ublažila njihov učinak ako se pojave. Ako makrobonitetni alati nisu dostupni, tijela će možda morati iskoristiti svoje nadzorne ovlasti kako bi ublažila rizike za financijsku stabilnost i osigurala pravilno funkcioniranje tržišta. Bliska koordinacija među nadležnim tijelima povećala bi učinkovitost i djelotvornost odgovora politika, posebno radi rješavanja međusektorskih i prekograničnih rizika, čime bi se izbjegli procikličnost, fragmentacija tržišta i negativni vanjski učinci za ostale države članice.

| (14) | Kreditne institucije mogu djelovati kao prva linija obrane tako što osiguravaju da njihove prakse rezerviranja i planiranje kapitala pravilno uzimaju u obzir očekivane i neočekivane gubitke koji mogu biti rezultat pogoršanja okružja rizika. To uključuje proaktivnu i redovitu prilagodbu njihovih projekcija vlastitog kapitala u skladu s osnovnim i nepovoljnim scenarijima. Potonji bi trebali odražavati dovoljno konzervativne i ažurirane makroekonomske scenarije, uz pretpostavku ozbiljnog, ali vjerojatnog stresa tijekom duljih razdoblja. Kreditne institucije trebale bi osigurati i dobru vidljivost svojih kratkoročnih likvidnosnih rizika i konkretnih kriznih planova za rješavanje tih rizika. To je ključno i kako bi se prebrodili materijalizirani rizici za financijsku stabilnost i kako bi se očuvalo povjerenje tržišta u kreditne institucije. |
| --- | --- |

(14)

Kreditne institucije mogu djelovati kao prva linija obrane tako što osiguravaju da njihove prakse rezerviranja i planiranje kapitala pravilno uzimaju u obzir očekivane i neočekivane gubitke koji mogu biti rezultat pogoršanja okružja rizika. To uključuje proaktivnu i redovitu prilagodbu njihovih projekcija vlastitog kapitala u skladu s osnovnim i nepovoljnim scenarijima. Potonji bi trebali odražavati dovoljno konzervativne i ažurirane makroekonomske scenarije, uz pretpostavku ozbiljnog, ali vjerojatnog stresa tijekom duljih razdoblja. Kreditne institucije trebale bi osigurati i dobru vidljivost svojih kratkoročnih likvidnosnih rizika i konkretnih kriznih planova za rješavanje tih rizika. To je ključno i kako bi se prebrodili materijalizirani rizici za financijsku stabilnost i kako bi se očuvalo povjerenje tržišta u kreditne institucije.

| (15) | Nadopunjavanje razboritih praksi upravljanja rizicima kreditnih institucija, mikrobonitetnih i makrobonitetnih zaštitnih slojeva kapitala koji su u skladu s prevladavajućom razinom rizika pridonosi osiguranju otpornosti kreditnih institucija. Neka nacionalna tijela već su postrožila makrobonitetne politike, dok druga trenutačno istražuju bi li se mogle provesti makrobonitetne politike kako bi se otklonile slabosti. Očuvanjem ili daljnjim jačanjem makrobonitetnih zaštitnih slojeva pružila bi se potpora otpornosti kreditnih institucija i omogućilo bi se tijelima da oslobode te zaštitne slojeve ako i kada se rizici ostvare i počnu negativno utjecati na bilance kreditnih institucija. Time bi se pak ojačala sposobnost kreditnih institucija da apsorbiraju gubitke, uz istodoban nastavak pružanja ključnih usluga realnom gospodarstvu. Odluke o makrobonitetnoj politici trebale bi se donositi uzimajući u obzir posebne makrofinancijske izglede svake države članice i uvjete bankarskog sektora kako bi se ograničio rizik procikličnosti. |
| --- | --- |

(15)

Nadopunjavanje razboritih praksi upravljanja rizicima kreditnih institucija, mikrobonitetnih i makrobonitetnih zaštitnih slojeva kapitala koji su u skladu s prevladavajućom razinom rizika pridonosi osiguranju otpornosti kreditnih institucija. Neka nacionalna tijela već su postrožila makrobonitetne politike, dok druga trenutačno istražuju bi li se mogle provesti makrobonitetne politike kako bi se otklonile slabosti. Očuvanjem ili daljnjim jačanjem makrobonitetnih zaštitnih slojeva pružila bi se potpora otpornosti kreditnih institucija i omogućilo bi se tijelima da oslobode te zaštitne slojeve ako i kada se rizici ostvare i počnu negativno utjecati na bilance kreditnih institucija. Time bi se pak ojačala sposobnost kreditnih institucija da apsorbiraju gubitke, uz istodoban nastavak pružanja ključnih usluga realnom gospodarstvu. Odluke o makrobonitetnoj politici trebale bi se donositi uzimajući u obzir posebne makrofinancijske izglede svake države članice i uvjete bankarskog sektora kako bi se ograničio rizik procikličnosti.

| (16) | Potrebno je rješavati i rizike za financijsku stabilnost izvan bankarskog sektora. Za to je potrebno otkloniti slabosti i povećati otpornost nebankovnih financijskih institucija i tržišnog financiranja. Rješavanje problema pritisaka na likvidnost i financiranje nefinancijskih društava koja sudjeluju na tržištima energetskih izvedenica od ključne je važnosti. Međutim, bonitetne zahtjeve za središnje poravnanje ne bi trebalo ublažiti. Osim toga, posebnu pozornost trebalo bi posvetiti strukturnim likvidnosnim neusklađenostima u određenim vrstama investicijskih fondova. Upravitelje fondova trebalo bi poticati i na upotrebu alata za upravljanje likvidnošću ovisno o potrebi. Nadalje, kad je riječ o osiguranju, preopterećene bilance kućanstava povećavaju rizik od isteka ugovora o osiguranju, čime se potencijalno povećava razlika u zaštiti, ali i praćenje likvidnosti čini relevantnim. |
| --- | --- |

(16)

Potrebno je rješavati i rizike za financijsku stabilnost izvan bankarskog sektora. Za to je potrebno otkloniti slabosti i povećati otpornost nebankovnih financijskih institucija i tržišnog financiranja. Rješavanje problema pritisaka na likvidnost i financiranje nefinancijskih društava koja sudjeluju na tržištima energetskih izvedenica od ključne je važnosti. Međutim, bonitetne zahtjeve za središnje poravnanje ne bi trebalo ublažiti. Osim toga, posebnu pozornost trebalo bi posvetiti strukturnim likvidnosnim neusklađenostima u određenim vrstama investicijskih fondova. Upravitelje fondova trebalo bi poticati i na upotrebu alata za upravljanje likvidnošću ovisno o potrebi. Nadalje, kad je riječ o osiguranju, preopterećene bilance kućanstava povećavaju rizik od isteka ugovora o osiguranju, čime se potencijalno povećava razlika u zaštiti, ali i praćenje likvidnosti čini relevantnim.

| (17) | Osiguravajući da njihove prakse upravljanja rizicima na odgovarajući način odražavaju pogoršanje u okružju rizika te vodeći računa o smjernicama i očekivanjima nadzornih tijela, same nebankovne financijske institucije mogu dodatno ojačati svoju otpornost i pomoći u sprečavanju ostvarivanja scenarija rizika od izvanrednih događaja. Na primjer, za investicijske fondove to znači pomno praćenje i rješavanje mogućih prekomjernih likvidnosnih neusklađenosti ili financijske poluge; za središnje druge ugovorne strane, članove sustava poravnanja i njihove klijente to znači praćenje izloženosti izvedenicama i rješavanje koncentracijskog rizika i procikličnosti u praksama prikupljanja iznosa nadoknade duž lanca središnjih drugih ugovornih strana, članova sustava poravnanja i njihovih klijenata; dok za osiguravatelje to znači posvećivanje posebne pozornosti tržišnim i likvidnosnim rizicima, koji bi se mogli ostvariti u scenariju povećane volatilnosti tržišta i velike nesigurnosti. |
| --- | --- |

(17)

Osiguravajući da njihove prakse upravljanja rizicima na odgovarajući način odražavaju pogoršanje u okružju rizika te vodeći računa o smjernicama i očekivanjima nadzornih tijela, same nebankovne financijske institucije mogu dodatno ojačati svoju otpornost i pomoći u sprečavanju ostvarivanja scenarija rizika od izvanrednih događaja. Na primjer, za investicijske fondove to znači pomno praćenje i rješavanje mogućih prekomjernih likvidnosnih neusklađenosti ili financijske poluge; za središnje druge ugovorne strane, članove sustava poravnanja i njihove klijente to znači praćenje izloženosti izvedenicama i rješavanje koncentracijskog rizika i procikličnosti u praksama prikupljanja iznosa nadoknade duž lanca središnjih drugih ugovornih strana, članova sustava poravnanja i njihovih klijenata; dok za osiguravatelje to znači posvećivanje posebne pozornosti tržišnim i likvidnosnim rizicima, koji bi se mogli ostvariti u scenariju povećane volatilnosti tržišta i velike nesigurnosti.

| (18) | ESRB je u više navrata istaknuo (5) da nedostatak alata otežava sposobnost nadležnih tijela da se suoče s rizicima za financijsku stabilnost izvan bankarskog sektora. Istaknuo je potrebu da se nadležnim tijelima osiguraju takvi alati, primjerice u kontekstu preispitivanja bonitetnih pravila kojima se uređuju investicijski fondovi i osiguravatelji. Zbog trenutačnog okružja povećanog rizika to je potrebno učiniti što hitnije, |
| --- | --- |

(18)

ESRB je u više navrata istaknuo (5) da nedostatak alata otežava sposobnost nadležnih tijela da se suoče s rizicima za financijsku stabilnost izvan bankarskog sektora. Istaknuo je potrebu da se nadležnim tijelima osiguraju takvi alati, primjerice u kontekstu preispitivanja bonitetnih pravila kojima se uređuju investicijski fondovi i osiguravatelji. Zbog trenutačnog okružja povećanog rizika to je potrebno učiniti što hitnije,

DONIO JE OVO UPOZORENJE;

ODJELJAK 1.

Upozorenje

Financijski sustav Unije dosad se pokazao otpornim unatoč rastućim geopolitičkim i gospodarskim nesigurnostima. Međutim, Europski odbor za sistemske rizike (ESRB) utvrdio je niz ozbiljnih rizika za financijsku stabilnost. Ti se rizici mogu pojaviti istodobno, pri čemu u međusobnoj interakciji povećavaju međusobni učinak. Od početka 2022. porasla je vjerojatnost ostvarivanja scenarija rizika od izvanrednih događaja te je još veća zbog nedavnih geopolitičkih kretanja koja utječu na cijene i ponudu energije, što znači ponovno povećanje stresa u bilanci za poduzeća i kućanstva. Nadalje, zbog inflacije koja je veća od očekivane postrožuju se financijski uvjeti, što može povećati stres u financijskom sektoru.

Znatno pogoršanje gospodarske aktivnosti moglo bi dovesti do ponovnog povećanja kreditnog rizika u vrijeme kada neke kreditne institucije još uvijek rješavaju probleme s kvalitetom imovine povezane s pandemijom bolesti COVID-19, a koji su dosad bili ograničeni zbog opsežnih mjera javne potpore. Osim toga, rizici za financijsku stabilnost koji proizlaze iz naglog pada cijena imovine i dalje su ozbiljni. Povećanje kamatnih stopa na hipotekarne kredite i smanjenje sposobnosti otplate duga zbog pada realnog dohotka kućanstava mogli bi stvoriti pritisak na smanjenje cijena stambenih nekretnina. To bi pak moglo potaknuti ostvarivanje akumuliranih cikličkih rizika na tržištima nekretnina. Osim toga, povećala se vjerojatnost utjecaja kiberincidenata velikih razmjera na financijski sustav.

S obzirom na povećanje sistemskih rizika za financijsku stabilnost, ESRB smatra da je potrebno da se institucije privatnog sektora, sudionici na tržištu i nadležna tijela nastave pripremati za ostvarivanje scenarija rizika od izvanrednih događaja. Očuvanje ili jačanje otpornosti financijskog sektora Unije i dalje je ključno kako bi financijski sustav i dalje mogao pružati potporu realnom gospodarstvu ako i kada se ostvare rizici za financijsku stabilnost. Bliska koordinacija među nadležnim tijelima i razborite prakse upravljanja rizicima u svim financijskim sektorima i sudionicima na tržištu i dalje su ključni za učinkovito otklanjanje slabosti, uz izbjegavanje fragmentacije tržišta i negativnih vanjskih učinaka za ostale države članice.

Kreditne institucije mogu djelovati kao prva linija obrane tako što osiguravaju da njihove prakse rezerviranja i planiranje kapitala pravilno uzimaju u obzir očekivane i neočekivane gubitke koji mogu biti rezultat pogoršanja okružja rizika. To uključuje proaktivnu i redovitu prilagodbu njihovih projekcija vlastitog kapitala u skladu s osnovnim i nepovoljnim scenarijima. Potonji bi trebali odražavati dovoljno konzervativne i ažurirane makroekonomske scenarije, uz pretpostavku ozbiljnog, ali vjerojatnog stresa tijekom duljih razdoblja. Nadalje, predviđanjem kratkoročnih likvidnosnih rizika i pripremom za njih, kreditne institucije osiguravaju svoju neposrednu otpornost ako se bilo koji od prethodno navedenih rizika ostvari.

Nadopunjavanje razboritih praksi upravljanja rizicima kreditnih institucija, mikrobonitetnih i makrobonitetnih zaštitnih slojeva kapitala koji su u skladu s prevladavajućom razinom rizika pridonosi osiguranju otpornosti bankarskog sektora. Očuvanjem ili daljnjim jačanjem makrobonitetnih zaštitnih slojeva pružila bi se potpora otpornosti kreditnih institucija i omogućilo bi se tijelima da oslobode te zaštitne slojeve ako i kada se rizici ostvare i počnu negativno utjecati na bilance kreditnih institucija. Istodobno, odluke o makrobonitetnoj politici trebale bi se donositi uzimajući u obzir posebne makrofinancijske izglede države članice i uvjete bankarskog sektora kako bi se ograničio rizik procikličnosti.

Potrebno je rješavati i rizike za financijsku stabilnost izvan bankarskog sektora. Za to je potrebno otkloniti slabosti i povećati otpornost nebankovnih financijskih institucija i tržišnog financiranja. Ako makrobonitetni alati nisu dostupni, tijela će možda morati iskoristiti svoje nadzorne ovlasti kako bi ublažila posljedice ostvarivanja rizika za financijsku stabilnost i osigurala pravilno funkcioniranje tržišta. Nadležna tijela trebala bi i nastaviti pomno pratiti rizike i, prema potrebi, jačati nadzorni dijalog s nebankovnim nadziranim financijskim institucijama. Osiguravajući da njihove prakse upravljanja rizicima na odgovarajući način odražavaju povećane rizike te vodeći računa o smjernicama i očekivanjima nadzornih tijela, nebankovne financijske institucije mogu dodatno ojačati svoju otpornost.

Izvan financijskog sektora, potrebno je rješavati i problem pritiska na likvidnost nefinancijskih društava koja sudjeluju na tržištima energetskih izvedenica. Međutim, to ne bi trebalo činiti na štetu ublažavanja bonitetnih zahtjeva za središnje klirinške sustave.

ODJELJAK 2.

Definicije

Za potrebe ove Preporuke primjenjuju se sljedeće definicije:

| (a) | „nadležna tijela” znači:






  — | ESB za zadaće koje su mu dodijeljene u skladu s člankom 4. stavkom 1., člankom 4. stavkom 2. i člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EU) br. 1024/2013 (6); |
| --- | --- | --- |

(a)

„nadležna tijela” znači:

—

ESB za zadaće koje su mu dodijeljene u skladu s člankom 4. stavkom 1., člankom 4. stavkom 2. i člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EU) br. 1024/2013 (6);

| — | europska nadzorna tijela; |
| --- | --- |

—

europska nadzorna tijela;

| — | nacionalna nadzorna tijela; |
| --- | --- |

—

nacionalna nadzorna tijela;

| — | imenovana tijela u skladu s glavom VII. poglavljem 4. Direktive 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća (7) ili člankom 458. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (8); |
| --- | --- |

—

imenovana tijela u skladu s glavom VII. poglavljem 4. Direktive 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća (7) ili člankom 458. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (8);

| (b) | „europska nadzorna tijela” znači europsko nadzorno tijelo (Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo, EBA) koje je osnovano Uredbom (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (9), zajedno s europskim nadzornim tijelom (Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje, EIOPA) koje je osnovano Uredbom (EU) br. 1094/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (10) i europskim nadzornim tijelom (Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala, ESMA) koje je osnovano Uredbom (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (11); |
| --- | --- |

(b)

„europska nadzorna tijela” znači europsko nadzorno tijelo (Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo, EBA) koje je osnovano Uredbom (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (9), zajedno s europskim nadzornim tijelom (Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje, EIOPA) koje je osnovano Uredbom (EU) br. 1094/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (10) i europskim nadzornim tijelom (Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala, ESMA) koje je osnovano Uredbom (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (11);

| (c) | „nacionalno nadležno tijelo” znači nadležno ili nacionalno tijelo u državi članici kako je određeno u članku 4. stavku 1. točki 40. Uredbe (EU) br. 575/2013 i članku 3. stavku 1. točki 36. Direktive 2013/36/EU; u članku 13. točki 10. Direktive 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (12), u članku 67. stavku 1. Direktive 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća (13) i u članku 22. stavku 1. Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (14). |
| --- | --- |

(c)

„nacionalno nadležno tijelo” znači nadležno ili nacionalno tijelo u državi članici kako je određeno u članku 4. stavku 1. točki 40. Uredbe (EU) br. 575/2013 i članku 3. stavku 1. točki 36. Direktive 2013/36/EU; u članku 13. točki 10. Direktive 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (12), u članku 67. stavku 1. Direktive 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća (13) i u članku 22. stavku 1. Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (14).

Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 22. rujna 2022.

Voditelj Tajništva ESRB-a,

u ime Općeg odbora ESRB-a,

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  SL L 1, 3.1.1994., str. 3.

1

(2)  SL L 331, 15.12.2010., str. 1.

2

(3)  SL C 58, 24.2.2011., str. 4.

3

(4)  Priopćenje za javnost od 31. ožujka 2022. nakon 45. redovnog sastanka Općeg odbora ESRB-a održanog 24. ožujka 2022. i priopćenje za javnost od 30. lipnja 2022. nakon 46. redovitog sastanka Općeg odbora ESRB-a održanog 23. lipnja 2022., dostupna na internetskim stranicama ESRB-a www.esrb.europa.eu

4

(5)  Preporuka ESRB/2017/6 Europskog odbora za sistemske rizike od 7. prosinca 2017. o likvidnosnim rizicima i rizicima financijske poluge u investicijskim fondovima (SL C 151, 30.4.2018., str. 1.). Macroprudential policy beyond banking: strateški dokument ESRB-a od 19. srpnja 2016.; Odgovor ESRB-a na savjetodavni dokument Europskog nadzornog tijela za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje (EIOPA) o preispitivanju direktive Solventnost II od 17. siječnja 2020.; i Odgovor na savjetovanje Europske komisije o preispitivanju direktive Solventnost II od 16. listopada 2020., dostupni na internetskim stranicama ESRB-a www.esrb.europa.eu

5

(6)  Uredba Vijeća (EU) br. 1024/2013 od 15. listopada 2013. o dodjeli određenih zadaća Europskoj središnjoj banci u vezi s politikama bonitetnog nadzora kreditnih institucija (SL L 287, 29.10.2013., str. 63.).

6

(7)  Direktiva 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o pristupanju djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru nad kreditnim institucijama, izmjeni Direktive 2002/87/EZ te stavljanju izvan snage direktiva 2006/48/EZ i 2006/49/EZ (SL L 176, 27.6.2013., str. 338.).

7

(8)  Uredba (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 176, 27.6.2013., str. 1.).

8

(9)  Uredba (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za bankarstvo), kojom se izmjenjuje Odluka br. 716/2009/EZ i stavlja izvan snage Odluka Komisije 2009/78/EZ (SL L 331, 15.12.2010., str. 12.).

9

(10)  Uredba (EU) br. 1094/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju Europskog nadzornog tijela (Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje), o izmjeni Odluke br. 716/2009/EZ i o stavljanju izvan snage Odluke Komisije 2009/79/EZ (SL L 331, 15.12.2010., str. 48.).

10

(11)  Uredba br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala), o izmjeni Odluke br. 716/2009/EZ, i o stavljanju izvan snage Odluke Komisije 2009/77/EZ (SL L 331, 15.12.2010., str. 84.).

11

(12)  Direktiva 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2009. o osnivanju i obavljanju djelatnosti osiguranja i reosiguranja (Solventnost II) (SL L 335, 17.12.2009., str. 1.).

12

(13)  Direktiva 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o tržištima financijskih instrumenata te o izmjeni Direktive 2002/92/EZ i Direktive 2011/61/EU (SL L 173, 12.6.2014., str. 349.).

13

(14)  Uredba (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o OTC izvedenicama, središnjoj drugoj ugovornoj strani i trgovinskom repozitoriju (SL L 201, 27.7.2012., str. 1.).

14

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 7.11.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 423/7 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 423/7

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.10923 – PLASTIC OMNIUM / HBPO)

(Tekst značajan za EGP)

(2022/C 423/02)

Dana 17. listopada 2022. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32022M10923. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup pravnim dokumentima Europske unije. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32022M10923. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup pravnim dokumentima Europske unije.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

| 7.11.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 423/8 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 423/8

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.10922 – INTERPARKING SERVIZI / GKSD / JV)

(Tekst značajan za EGP)

(2022/C 423/03)

Dana 26. listopada 2022. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32022M10922. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup pravnim dokumentima Europske unije. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32022M10922. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup pravnim dokumentima Europske unije.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

| 7.11.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 423/9 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 423/9

---

KOMUNIKACIJA KOMISIJE

Izmjena privremenog okvira za mjere državne potpore u svrhu podrške gospodarstvu u aktualnoj pandemiji COVID-a 19

(2022/C 423/04)

1.   PANDEMIJA COVID-a 19 I NJEZINE POSLJEDICE ZA GOSPODARSTVO

| 1. | Komisija je 19. ožujka 2020. donijela Privremeni okvir za mjere državne potpore u svrhu podrške gospodarstvu u aktualnoj pandemiji COVID-a 19 (1) („privremeni okvir povezan s pandemijom COVID-a 19”), koji je nekoliko puta izmijenjen (2) radi prilagodbe promjenjivim potrebama tijekom krize. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Komisija je u studenome 2021. u privremeni okvir povezan s pandemijom COVID-a 19 uvrstila novi odjeljak 3.13. kako bi državama članicama omogućila da pruže potporu ulaganjima radi lakšeg razvoja ekonomskih djelatnosti potrebnih za ponovni održivi dugoročni rast i prevladavanje negativnih gospodarskih posljedica pandemije. |
| --- | --- |

2.

| 3. | U svibnju 2022. Komisija je najavila da će se privremeni okvir povezan s pandemijom COVID-a 19 postupno ukinuti. Za većinu predviđenih instrumenata privremeni okvir povezan s pandemijom COVID-a 19 nije produljen na razdoblje nakon 30. lipnja 2022. Kako bi se izbjegle negativne posljedice naglog ukidanja mjera (tzv. „učinak litice”) i omogućilo dovoljno vremena za uvođenje i provedbu, posebno instrumenata za oporavak iz odjeljaka 3.13. i 3.14., ti odjeljci privremenog okvira povezanog s pandemijom COVID-a 19 imaju kasniji datum isteka. Odjeljkom 3.13. državama članicama daje se mogućnost pružanja posebne potpore ulaganjima do 31. prosinca 2022., a odjeljkom 3.14. mogućnost pružanja potpore za solventnost do 31. prosinca 2023. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Komisija je svjesna nedostatka radne snage i stalne prisutnosti poremećaja u lancima opskrbe nakon pandemije bolesti COVID-19. Komisija primjećuje i da je gospodarski oporavak od krize uzrokovane bolešću COVID-19 dodatno usporen zbog posljedica koje je za gospodarstva država članica uzrokovao ničim izazvani napad Rusije na Ukrajinu (3). Zbog tih činjenica Komisija smatra da je opravdano predvidjeti više vremena za ostvarenje ciljeva mjere kojom se omogućuje potpora ulaganjima za održiv oporavak. |
| --- | --- |

4.

2.   PRODULJENJE POTPORE ULAGANJIMA ZA ODRŽIV OPORAVAK

| 5. | Točka 91. mijenja se kako slijedi:
  „Potpora iz ovog odjeljka može se dodati regionalnim potporama za ulaganja koje se moraju prijaviti i može se zbrajati s drugim vrstama potpore pod uvjetima iz točke 20. ovog privremenog okvira. Potpora dodijeljena na temelju privremenog okvira za mjere državne potpore u kriznim situacijama (*1) ne može se zbrajati s potporom iz ovog odjeljka za iste prihvatljive troškove. Ukupni iznos potpore ni u kojem slučaju ne smije premašiti 100 % prihvatljivih troškova. Zbog toga je isključeno zbrajanje s drugim instrumentima potpore koji omogućuju pokrivanje manjka financijskih sredstava.

  (*1)  SL C 131I, 24.3.2022., str. 1.”" |
| --- | --- |

5.

„Potpora iz ovog odjeljka može se dodati regionalnim potporama za ulaganja koje se moraju prijaviti i može se zbrajati s drugim vrstama potpore pod uvjetima iz točke 20. ovog privremenog okvira. Potpora dodijeljena na temelju privremenog okvira za mjere državne potpore u kriznim situacijama (*1) ne može se zbrajati s potporom iz ovog odjeljka za iste prihvatljive troškove. Ukupni iznos potpore ni u kojem slučaju ne smije premašiti 100 % prihvatljivih troškova. Zbog toga je isključeno zbrajanje s drugim instrumentima potpore koji omogućuju pokrivanje manjka financijskih sredstava.

(*1)  SL C 131I, 24.3.2022., str. 1.”"

| 6. | Točka 93. mijenja se kako slijedi:






  „93. | Potpora iz ovog odjeljka može se dodijeliti do 31. prosinca 2023. Isključena je potpora za ulaganja koja su započela prije 1. veljače 2020.” |
| --- | --- | --- |

6.

„93.

Potpora iz ovog odjeljka može se dodijeliti do 31. prosinca 2023. Isključena je potpora za ulaganja koja su započela prije 1. veljače 2020.”

---

(1)  SL C 91I, 20.3.2020., str. 1.

(2)  SL C 112I, 4.4.2020., str. 1.; SL C 164, 13.5.2020., str. 3.; SL C 218, 2.7.2020., str. 3.; SL C 340I, 13.10.2020., str. 1.; SL C 34, 1.2.2021., str. 6.; SL C 473, 24.11.2021., str. 1.

(3)  Komunikacija Komisije „Privremeni okvir za mjere državne potpore u kriznim situacijama za potporu gospodarstvu nakon ruske agresije na Ukrajinu” (SL C 131I, 24.3.2022., str. 1.).

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 7.11.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 423/10 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 423/10

---

Tečajna lista eura (1)

4. studenoga 2022.

(2022/C 423/05)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 0,9872 |
| JPY | japanski jen | 145,19 |
| DKK | danska kruna | 7,4419 |
| GBP | funta sterlinga | 0,87478 |
| SEK | švedska kruna | 10,8538 |
| CHF | švicarski franak | 0,9863 |
| ISK | islandska kruna | 145,50 |
| NOK | norveška kruna | 10,2019 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 24,422 |
| HUF | mađarska forinta | 401,15 |
| PLN | poljski zlot | 4,6825 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,8893 |
| TRY | turska lira | 18,3845 |
| AUD | australski dolar | 1,5311 |
| CAD | kanadski dolar | 1,3351 |
| HKD | hongkonški dolar | 7,7493 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6769 |
| SGD | singapurski dolar | 1,3891 |
| KRW | južnokorejski von | 1 397,70 |
| ZAR | južnoafrički rand | 17,7983 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 7,0894 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,5353 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 491,81 |
| MYR | malezijski ringit | 4,6872 |
| PHP | filipinski pezo | 57,672 |
| RUB | ruski rubalj | |
| THB | tajlandski baht | 36,906 |
| BRL | brazilski real | 4,9682 |
| MXN | meksički pezo | 19,2611 |
| INR | indijska rupija | 81,0200 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

0,9872

JPY

japanski jen

145,19

DKK

danska kruna

7,4419

GBP

funta sterlinga

0,87478

SEK

švedska kruna

10,8538

CHF

švicarski franak

0,9863

ISK

islandska kruna

145,50

NOK

norveška kruna

10,2019

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

24,422

HUF

mađarska forinta

401,15

PLN

poljski zlot

4,6825

RON

rumunjski novi leu

4,8893

TRY

turska lira

18,3845

AUD

australski dolar

1,5311

CAD

kanadski dolar

1,3351

HKD

hongkonški dolar

7,7493

NZD

novozelandski dolar

1,6769

SGD

singapurski dolar

1,3891

KRW

južnokorejski von

1 397,70

ZAR

južnoafrički rand

17,7983

CNY

kineski renminbi-juan

7,0894

HRK

hrvatska kuna

7,5353

IDR

indonezijska rupija

15 491,81

MYR

malezijski ringit

4,6872

PHP

filipinski pezo

57,672

RUB

ruski rubalj

THB

tajlandski baht

36,906

BRL

brazilski real

4,9682

MXN

meksički pezo

19,2611

INR

indijska rupija

81,0200

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

| 7.11.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 423/11 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 423/11

---

Sažetak odluka Europske komisije o autorizacijama za stavljanje na tržište radi uporabe i/ili za uporabu tvari navedenih u Prilogu XIV. Uredbi (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća o registraciji, evaluaciji, autorizaciji i ograničavanju kemikalija (REACH)

(objavljeno na temelju članka 64. stavka 9. Uredbe (EZ) br. 1907/2006 (1)
  )

(Tekst značajan za EGP)

(2022/C 423/06)

Odluka o davanju autorizacije

| Upućivanje na odluku (2) | Datum odluke | Naziv tvari | Nositelj autorizacije | Broj autorizacije | Autorizirana uporaba | Datum isteka razdoblja preispitivanja | Obrazloženje odluke |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| C(2022) 7569 | 31. listopada 2022. | 4-(1,1,3,3-tetrametilbutil)fenol, etoksiliran
  (4-tert-OPnEO)
  EZ br.: –, CAS br.: – | Instrumentation Laboratory SpA, Viale Monza 338, 20128, Milano, Italija | REACH/22/42/0 | Kao sredstvo za liziranje crvenih krvnih stanica u dijagnostičkom uređaju za analizu krvi | 4. siječnja 2033. | U skladu s člankom 60. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1907/2006 socioekonomske koristi nadilaze rizik za zdravlje ljudi i okoliš koji proizlazi iz uporabe te tvari i ne postoje prikladne alternativne tvari odnosno tehnologije. |

Upućivanje na odluku (2)

Datum odluke

Naziv tvari

Nositelj autorizacije

Broj autorizacije

Autorizirana uporaba

Datum isteka razdoblja preispitivanja

Obrazloženje odluke

C(2022) 7569

31. listopada 2022.

4-(1,1,3,3-tetrametilbutil)fenol, etoksiliran

(4-tert-OPnEO)

EZ br.: –, CAS br.: –

Instrumentation Laboratory SpA, Viale Monza 338, 20128, Milano, Italija

REACH/22/42/0

Kao sredstvo za liziranje crvenih krvnih stanica u dijagnostičkom uređaju za analizu krvi

4. siječnja 2033.

U skladu s člankom 60. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1907/2006 socioekonomske koristi nadilaze rizik za zdravlje ljudi i okoliš koji proizlazi iz uporabe te tvari i ne postoje prikladne alternativne tvari odnosno tehnologije.

---

(1)  SL L 396, 30.12.2006., str. 1.

(2)  Odluka je dostupna na internetskim stranicama Europske komisije: Autorizacija (europa.eu).

---

V. Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

| 7.11.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 423/12 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 423/12

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.10433 – VIVENDI / LAGARDERE)

(Tekst značajan za EGP)

(2022/C 423/07)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | Vivendi S.E. („Vivendi”, Francuska), pod kontrolom grupe Bolloré; |
| --- | --- |

—

Vivendi S.E. („Vivendi”, Francuska), pod kontrolom grupe Bolloré;

| — | Lagardère S.A. („Lagardère”, Francuska). |
| --- | --- |

—

Lagardère S.A. („Lagardère”, Francuska).

Poduzetnik Vivendi stječe, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, isključivu kontrolu nad cijelim poduzetnikom Lagardère.

Koncentracija se provodi na temelju javnog nadmetanja objavljenog 21. veljače 2022.

2.

| — | Vivendi je medijska grupa koja uglavnom posluje u područjima izdavaštva, besplatne i naplatne televizije, pružanja usluga kupnje oglasnog prostora i promidžbenih usluga, tiska, pružanja i udomljavanja videosadržaja na internetu te scenskih sadržaja, uglavnom u Francuskoj, |
| --- | --- |

—

Vivendi je medijska grupa koja uglavnom posluje u područjima izdavaštva, besplatne i naplatne televizije, pružanja usluga kupnje oglasnog prostora i promidžbenih usluga, tiska, pružanja i udomljavanja videosadržaja na internetu te scenskih sadržaja, uglavnom u Francuskoj,

| — | Lagardère je grupa koja uglavnom posluje u područjima izdavaštva, maloprodaje putovanja, audiovizualnih sadržaja, tiska i medija (uključujući oglašavanje), scenskih i zabavnih sadržaja, uglavnom u Francuskoj. |
| --- | --- |

—

Lagardère je grupa koja uglavnom posluje u područjima izdavaštva, maloprodaje putovanja, audiovizualnih sadržaja, tiska i medija (uključujući oglašavanje), scenskih i zabavnih sadržaja, uglavnom u Francuskoj.

3.

Preliminarnim ispitivanjem Komisija je ocijenila da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim konačna odluka još nije donesena.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.10433 – VIVENDI / LAGARDERE

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštanska adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

---

Ispravci

| 7.11.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 423/14 |
| --- | --- | --- | --- |

7.11.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 423/14

---

Ispravak Informativne obavijesti Komisije u skladu s člankom 17. stavkom 5. Uredbe (EZ) br. 1008/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim pravilima za obavljanje zračnog prijevoza u Zajednici

Javni natječaj za obavljanje redovitog zračnog prijevoza u skladu s obvezama javnih usluga

(
  Službeni list Europske unije C 283 od 25. srpnja 2022
  .)

(2022/C 423/08)

Na stranici 71. (predmetni zračni put: Aurillac – Pariz (Orly)), u retku „Rok za predaju prijava i ponuda”:

umjesto:

„do 12.00 sati 31. listopada 2022. prema pariškom vremenu”;

treba stajati:

„29. studenoga 2022. do 12.00 sati prema pariškom vremenu”

---