# Jurnalul Oficial C 385/2022

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 385 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 656 octombrie 2022 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 385

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 656 octombrie 2022

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | II   Comunicări |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2022/C 385/01 | Comunicare a Comisiei privind interpretarea anumitor dispoziții juridice din Actul delegat privind obligația furnizării de informații în temeiul articolului 8 din Regulamentul privind taxonomia UE în ceea ce privește raportarea activităților economice și a activelor eligibile | 1 |

Cuprins

Pagina

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2022/C 385/01

Comunicare a Comisiei privind interpretarea anumitor dispoziții juridice din Actul delegat privind obligația furnizării de informații în temeiul articolului 8 din Regulamentul privind taxonomia UE în ceea ce privește raportarea activităților economice și a activelor eligibile

1

---

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2022/C 385/02 | Rata de schimb a monedei euro — 5 octombrie 2022 | 20 |
| | INFORMĂRI REFERITOARE LA SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN |
| | Autoritatea de supraveghere a AELS |
| 2022/C 385/03 | Ajutoare de stat – Decizie de a nu ridica obiecțiuni | 21 |
| 2022/C 385/04 | Comunicarea Autorității AELS de Supraveghere privind ratele dobânzii pentru recuperarea ajutoarelor de stat și ratele de referință/actualizare pentru statele AELS, aplicabile începând cu data de 1 iulie 2022 –
  Publicată în conformitate cu normele privind ratele de referință și de actualizare stabilite în partea a VII-a din Orientările Autorității AELS de Supraveghere privind ajutoarele de stat și cu articolul 10 din Decizia nr. 195/04/COL a Autorității AELS de Supraveghere din 14 iulie 2004 | 22 |
| 2022/C 385/05 | Ajutor de stat – Decizie de a nu ridica obiecțiuni | 23 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2022/C 385/02

Rata de schimb a monedei euro — 5 octombrie 2022

20

INFORMĂRI REFERITOARE LA SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN

Autoritatea de supraveghere a AELS

2022/C 385/03

Ajutoare de stat – Decizie de a nu ridica obiecțiuni

21

2022/C 385/04

Comunicarea Autorității AELS de Supraveghere privind ratele dobânzii pentru recuperarea ajutoarelor de stat și ratele de referință/actualizare pentru statele AELS, aplicabile începând cu data de 1 iulie 2022 –
  Publicată în conformitate cu normele privind ratele de referință și de actualizare stabilite în partea a VII-a din Orientările Autorității AELS de Supraveghere privind ajutoarele de stat și cu articolul 10 din Decizia nr. 195/04/COL a Autorității AELS de Supraveghere din 14 iulie 2004

Publicată în conformitate cu normele privind ratele de referință și de actualizare stabilite în partea a VII-a din Orientările Autorității AELS de Supraveghere privind ajutoarele de stat și cu articolul 10 din Decizia nr. 195/04/COL a Autorității AELS de Supraveghere din 14 iulie 2004

22

2022/C 385/05

Ajutor de stat – Decizie de a nu ridica obiecțiuni

23

---

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI JURISDICȚIONALE |
| | Comisia Europeană |
| 2022/C 385/06 | Cerere de aviz consultativ adresată Curții de Justiție a AELS de Landsréttur la 9 iunie 2022 în cauza Verkfræðingafélag Íslands, Stéttarfélag tölvunarfræðinga og Lyfjafræðingafélag Íslands/statul islandez (Cauza E-9/22) | 24 |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisia Europeană |
| 2022/C 385/07 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.10904 – CVC / MATICMIND / SIO) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 25 |
| 2022/C 385/08 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.10697 – ARAMCO OVERSEAS COMPANY / LOTOS SPV 1) (
  1
  ) | 27 |
| 2022/C 385/09 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.10857 – CINVEN / ZURICH SANDER VERMÖGENSVERWALTUNG) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 28 |
| | ALTE ACTE |
| | Comisia Europeană |
| 2022/C 385/10 | Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei | 29 |
| 2022/C 385/11 | Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei | 40 |
| 2022/C 385/12 | Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei | 52 |
| 2022/C 385/13 | Publicarea caietului de sarcini modificat ca urmare a aprobării unei modificări minore în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 | 64 |

V   Anunțuri

PROCEDURI JURISDICȚIONALE

Comisia Europeană

2022/C 385/06

Cerere de aviz consultativ adresată Curții de Justiție a AELS de Landsréttur la 9 iunie 2022 în cauza Verkfræðingafélag Íslands, Stéttarfélag tölvunarfræðinga og Lyfjafræðingafélag Íslands/statul islandez (Cauza E-9/22)

24

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

2022/C 385/07

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.10904 – CVC / MATICMIND / SIO) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

25

2022/C 385/08

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.10697 – ARAMCO OVERSEAS COMPANY / LOTOS SPV 1) (
  1
  )

1

27

2022/C 385/09

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.10857 – CINVEN / ZURICH SANDER VERMÖGENSVERWALTUNG) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

28

ALTE ACTE

Comisia Europeană

2022/C 385/10

Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

29

2022/C 385/11

Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

40

2022/C 385/12

Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

52

2022/C 385/13

Publicarea caietului de sarcini modificat ca urmare a aprobării unei modificări minore în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012

64

---

| | Rectificări |
| --- | --- |
| | Rectificare la rata dobânzii aplicată de către Banca Centrală Europeană principalelor sale operații de refinanțare – 0,50 % în 1 octombrie 2022 – Rata de schimb a monedei euro ( JO C 381, 4.10.2022 ) | 69 |

Rectificări

Rectificare la rata dobânzii aplicată de către Banca Centrală Europeană principalelor sale operații de refinanțare – 0,50 % în 1 octombrie 2022 – Rata de schimb a monedei euro ( JO C 381, 4.10.2022 )

( JO C 381, 4.10.2022 )

69

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 6.10.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 385/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 385/1

---

Comunicare a Comisiei privind interpretarea anumitor dispoziții juridice din Actul delegat privind obligația furnizării de informații în temeiul articolului 8 din Regulamentul privind taxonomia UE în ceea ce privește raportarea activităților economice și a activelor eligibile

(2022/C 385/01)

Prezentul document cu întrebări frecvente urmărește să clarifice conținutul Actului delegat privind obligația furnizării de informații în temeiul articolului 8 din Regulamentul privind taxonomia UE („Actul delegat privind obligația furnizării de informații”) (1) pentru a contribui la punerea sa în aplicare.

Întrebările frecvente cuprinse în prezentul document clarifică dispozițiile deja incluse în legislația aplicabilă. Acestea nu extind în niciun fel drepturile și obligațiile care decurg din legislația vizată și nici nu introduc cerințe suplimentare pentru operatorii și autoritățile competente în cauză. Întrebările frecvente sunt destinate doar să sprijine întreprinderile financiare și nefinanciare în punerea în aplicare a dispozițiilor juridice relevante. Numai Curtea de Justiție a Uniunii Europene are competența de a formula interpretări obligatorii ale dreptului Uniunii. Opiniile exprimate în prezenta comunicare nu pot aduce atingere poziției pe care Comisia Europeană ar putea să o adopte în fața instanțelor Uniunii și a instanțelor naționale.

La 20 decembrie 2021, Comisia a publicat 22 de întrebări frecvente privind modul în care întreprinderile financiare și nefinanciare ar trebui să raporteze activitățile economice și activele eligibile din punctul de vedere al taxonomiei în conformitate cu Actul delegat privind obligația furnizării de informații. Prezentul document completează aceste întrebări frecvente.

Cuprins

| ÎNTREBĂRI FRECVENTE GENERALE | 3 |
| --- | --- |

| 1. | Care sunt întreprinderile cărora li se aplică obligația de raportare prevăzută în Actul delegat privind obligația furnizării de informații în temeiul articolului 8 din Regulamentul privind taxonomia? | 3 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Cum este definită o „activitate economică” în Actul delegat privind obligația furnizării de informații? | 4 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Ce este o activitate economică eligibilă din punctul de vedere al taxonomiei? | 4 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Ce sunt activitățile economice „de facilitare” și „de tranziție” în contextul raportării privind eligibilitatea din punctul de vedere al taxonomiei? | 5 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | În ce mod se poate identifica eligibilitatea pentru activitățile economice legate de adaptare și cum se poate raporta cu privire la aceasta? | 5 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Cum ar trebui utilizate codurile NACE pentru a identifica activitățile eligibile din punctul de vedere al taxonomiei în contextul raportării privind eligibilitatea? | 6 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Întreprinderile pot raporta informații în mod voluntar în contextul raportării privind eligibilitatea din punctul de vedere al taxonomiei? | 6 |
| --- | --- | --- |

7.

| ÎNTREPRINDERI NEFINANCIARE | 7 |
| --- | --- |

| 8. | În ce măsură ar trebui întreprinderile să evalueze și să raporteze activitățile eligibile din punctul de vedere al taxonomiei în lanțul lor valoric, atât în amonte, cât și în aval? | 7 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Cum se identifică activitățile eligibile din punctul de vedere al taxonomiei ale căror descrieri ale activităților conțin calificative, precum „emisii reduse de dioxid de carbon” și „pericole legate de climă”? | 8 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | Întreprinderile ar trebui să raporteze o defalcare a eligibilității din punctul de vedere al taxonomiei în funcție de obiectivele de mediu? | 8 |
| --- | --- | --- |

10.

| 11. | Cum sunt definite cifra de afaceri, CapEx și OpEx în contextul raportării privind eligibilitatea din punctul de vedere al taxonomiei? | 9 |
| --- | --- | --- |

11.

| 12. | Care este domeniul de aplicare al „altor cheltuieli directe” prevăzute în anexa I la Actul delegat privind obligația furnizării de informații? | 11 |
| --- | --- | --- |

12.

| 13. | Cum ar trebui să contabilizeze întreprinderile veniturile negative în contextul raportării privind eligibilitatea din punctul de vedere al taxonomiei? | 11 |
| --- | --- | --- |

13.

| 14. | Întreprinderile ar trebui să evite dubla raportare a activităților eligibile din punctul de vedere al taxonomiei? | 12 |
| --- | --- | --- |

14.

| 15. | O entitate ar trebui să raporteze cifra de afaceri aferentă unei activități economice eligibile din punctul de vedere al taxonomiei atunci când activitatea economică nu a fost desfășurată de ea însăși, ci de un subcontractant? | 12 |
| --- | --- | --- |

15.

| 16. | Cum ar trebui să raporteze o întreprindere nefinanciară cu privire la produsele și serviciile care sunt atât consumate intern, cât și vândute extern? | 12 |
| --- | --- | --- |

16.

| 17. | Cum ar trebui întreprinderile nefinanciare să trateze activele necorporale în cadrul raportării privind eligibilitatea din punctul de vedere al taxonomiei? | 13 |
| --- | --- | --- |

17.

| 18. | Întreprinderile nefinanciare ar trebui să raporteze cu privire la eligibilitatea din punctul de vedere al taxonomiei a activităților lor din afara UE? | 13 |
| --- | --- | --- |

18.

| 19. | Cum ar trebui să trateze întreprinderile nefinanciare cifra de afaceri aferentă activităților eligibile care sunt deconsolidate în cursul exercițiului financiar? | 13 |
| --- | --- | --- |

19.

| ÎNTREPRINDERI FINANCIARE | 14 |
| --- | --- |

| 20. | Ce ar trebui să raporteze întreprinderile financiare în cazul în care informațiile entităților subiacente nu sunt disponibile publicului? | 14 |
| --- | --- | --- |

20.

| 21. | Care este diferența dintre activele acoperite și activele totale în contextul raportării privind eligibilitatea din punctul de vedere al taxonomiei? | 14 |
| --- | --- | --- |

21.

| 22. | Ar trebui luate în considerare numerarul și activele echivalente cu numerarul în contextul raportării privind eligibilitatea din punctul de vedere al taxonomiei? | 15 |
| --- | --- | --- |

22.

| ADMINISTRATORII DE ACTIVE | 15 |
| --- | --- |

| 23. | Cum pot administratorii de active să își pondereze participațiile într-un portofoliu pentru a raporta activele eligibile din punctul de vedere al taxonomiei? | 15 |
| --- | --- | --- |

23.

| 24. | Ipotecile se califică drept eligibile pentru un administrator de active (ca investiție) sau numai pentru banca care a acordat inițial împrumutul? | 15 |
| --- | --- | --- |

24.

| ASIGURĂTORII | 16 |
| --- | --- |

| 25. | Ce activități ar trebui să ia în considerare un asigurător și un reasigurător atunci când își raportează activitățile de subscriere în contextul raportării privind eligibilitatea din punctul de vedere al taxonomiei? | 16 |
| --- | --- | --- |

25.

| INSTITUȚIILE DE CREDIT | 16 |
| --- | --- |

| 26. | Obligațiile de raportare prevăzute în Actul delegat privind obligația furnizării de informații se aplică unei entități mari care nu este o instituție de credit conform articolului 4 din Regulamentul privind cerințele de capital, dar care este tratată ca o întreprindere financiară în temeiul articolelor 19a și 29a din Directiva privind prezentarea de informații nefinanciare? | 16 |
| --- | --- | --- |

26.

| 27. | Cum pot fi asociate CapEx cu finanțările cu caracter general în contextul raportării privind eligibilitatea din punctul de vedere al taxonomiei? | 16 |
| --- | --- | --- |

27.

| 28. | Cum ar trebui o instituție de credit cu licență de firmă de investiții în temeiul Directivei privind piețele instrumentelor financiare (MifiD) să își raporteze activitățile economice eligibile din punctul de vedere al taxonomiei? | 17 |
| --- | --- | --- |

28.

| PIAȚA DATORIILOR | 17 |
| --- | --- |

| 29. | Cum se evaluează și se raportează eligibilitatea din punctul de vedere al taxonomiei a unui titlu de natura datoriei, cum ar fi o obligațiune sau un împrumut? | 17 |
| --- | --- | --- |

29.

| 30. | Utilizarea tuturor veniturilor din produsele de natura datoriei trebuie verificată în mod independent în cazul în care este raportată ca fiind eligibilă din punctul de vedere al taxonomiei? | 18 |
| --- | --- | --- |

30.

| 31. | Instrumentele de datorie verzi de la entități din afara UE pot fi raportate ca fiind eligibile din punctul de vedere al taxonomiei? | 18 |
| --- | --- | --- |

31.

| 32. | Datoria suverană verde poate fi raportată ca fiind eligibilă din punctul de vedere al taxonomiei? | 18 |
| --- | --- | --- |

32.

| INTERACȚIUNEA CU ALTE REGULAMENTE | 19 |
| --- | --- |

| 33. | Cum interacționează Actul delegat privind obligația furnizării de informații cu cerințele propuse privind raportarea de către întreprinderi de informații privind durabilitatea? | 19 |
| --- | --- | --- |

33.

ÎNTREBĂRI FRECVENTE GENERALE

1.   Care sunt întreprinderile cărora li se aplică obligația de raportare prevăzută în Actul delegat privind obligația furnizării de informații în temeiul articolului 8 din Regulamentul privind taxonomia?

Actul delegat care completează articolul 8 din Regulamentul privind taxonomia [Regulamentul (UE) 2021/2178] (denumit în continuare „Actul delegat privind obligația furnizării de informații”) stabilește cerințe specifice pentru raportarea legată de taxonomie de către întreprinderile care intră sub incidența Directivei 2014/95/UE (Directiva privind prezentarea de informații nefinanciare) (2).

În mod specific, articolul 8 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2020/852 (3) (Regulamentul privind taxonomia) conține o referință încrucișată la articolele 19a și 29a din Directiva 2013/34/UE (4) (Directiva contabilă) care au fost introduse de Directiva 2014/95/UE [Directiva privind prezentarea de informații nefinanciare (NFRD)]. Mai exact, Regulamentul privind taxonomia precizează că „orice întreprindere care face obiectul unei obligații de a publica informații nefinanciare în temeiul articolului 19a sau 29a din Directiva 2013/34/UE include în declarația sa nefinanciară sau în declarația nefinanciară consolidată informații cu privire la modul și măsura în care activitățile întreprinderii sunt asociate cu activități economice care se califică drept durabile din punctul de vedere al mediului în temeiul articolelor 3 și 9 din prezentul regulament”. Cu alte cuvinte, întreprinderile care fac obiectul obligațiilor de raportare în temeiul Directivei contabile au, de asemenea, obligații de raportare în temeiul Regulamentului privind taxonomia.

În conformitate cu articolele 19a și 29a din Directiva contabilă, următoarele întreprinderi fac obiectul obligației de a publica informații nefinanciare: o întreprindere mare, astfel cum este definită la articolul 3 alineatul (4) din directiva respectivă, care este o entitate de interes public, astfel cum este definită la articolul 2 punctul 1 din directiva respectivă, care are un număr mediu mai mare de 500 de angajați în cursul exercițiului financiar și o entitate de interes public care este o întreprindere-mamă a unui grup mare, astfel cum este definit la articolul 3 alineatul (7) din directiva respectivă, care are un număr mediu mai mare de 500 de angajați pe bază consolidată în cursul exercițiului financiar. În temeiul articolului 8 alineatul (1) din Regulamentul privind taxonomia, astfel de întreprinderi fac, de asemenea, obiectul unor obligații de a publica informații, prevăzute în Regulamentul privind taxonomia.

Articolul 8 alineatul (1) din Regulamentul privind taxonomia nu se referă în mod specific la măsurile naționale de transpunere a Directivei privind prezentarea de informații nefinanciare care ar putea extinde domeniul său de aplicare la alte categorii de întreprinderi mai mici. Prin urmare, cerințele de raportare prevăzute la articolul 8 alineatul (1) din Regulamentul privind taxonomia se aplică întreprinderilor care intră direct în domeniul de aplicare al Directivei privind prezentarea de informații nefinanciare. Acestea nu se aplică întreprinderilor care intră numai sub incidența dreptului intern de transpunere a Directivei privind prezentarea de informații nefinanciare. Totuși, în temeiul Actului delegat privind obligația furnizării de informații, întreprinderile care intră sub incidența dreptului intern de transpunere a Directivei privind prezentarea de informații nefinanciare pot raporta în mod voluntar informații privind alinierea lor la taxonomie.

2.   Cum este definită o „activitate economică” în Actul delegat privind obligația furnizării de informații?

Regulamentul privind taxonomia stabilește o clasificare a activităților economice durabile din punctul de vedere al mediului. Această clasificare se bazează în mare parte pe Nomenclatorul activităților economice (NACE), clasificarea statistică a activităților economice în UE.

O activitate economică are loc atunci când resurse precum capitalul, bunurile, forța de muncă, tehnicile de fabricație sau produsele intermediare sunt combinate pentru a produce bunuri sau servicii specifice. Activitatea economică se caracterizează printr-o intrare de resurse, un proces de producție și o ieșire de produse (bunuri sau servicii).

Regulamentul (UE) 2021/2139 (Actul delegat privind clima) (5) descrie și atribuie criterii la un nivel general. Regulamentul menționat nu se referă doar la o singură activitate economică specifică, ci mai degrabă la categorii de activități economice. De exemplu, acesta stabilește criterii pentru categoria generală „fabricarea cimentului”, mai degrabă decât pentru fabricarea cimentului într-o anumită fabrică de către un anumit operator.

Trimiterea la sectoarele NACE din Actul delegat privind clima este doar orientativă și nu este neapărat exhaustivă. Prin urmare, o activitate economică ar putea corespunde descrierii unei activități și criteriilor tehnice de examinare prevăzute în Actul delegat privind clima (anexele I și II), chiar dacă sectorul NACE al întreprinderii nu este enumerat în secțiunea relevantă din Actul delegat privind clima.

3.   Ce este o activitate economică eligibilă din punctul de vedere al taxonomiei?

Articolul 1 punctul 5 din Actul delegat privind obligația furnizării de informații definește o activitate economică eligibilă ca fiind o activitate descrisă în actele delegate adoptate în temeiul articolului 10 alineatul (3), al articolului 11 alineatul (3), al articolului 12 alineatul (2), al articolului 13 alineatul (2), al articolului 14 alineatul (2) și al articolului 15 alineatul (2) din Regulamentul privind taxonomia. Pentru perioada de raportare care se încheie în 2022 (și pentru activitățile desfășurate în 2021), această definiție corespunde activităților economice descrise în Actul delegat privind clima, astfel cum a fost adoptat la 4 iunie 2021.

Mai precis, în conformitate cu articolul 1 punctul 5 din Actul delegat privind obligația furnizării de informații, o activitate economică este eligibilă indiferent dacă îndeplinește sau nu toate criteriile tehnice de examinare prevăzute în Actul delegat privind clima (și actele delegate viitoare). Prin urmare, faptul că o activitate economică este eligibilă din punctul de vedere al taxonomiei nu oferă nicio indicație cu privire la performanța de mediu și la durabilitatea activității respective.

În principiu, dacă o întreprindere generează o cifră de afaceri sau investește în cheltuieli de capital (CapEx) sau cheltuieli de exploatare (OpEx) corespunzătoare unei activități economice care este descrisă în Actul delegat privind clima, aceasta ar fi considerată eligibilă pentru furnizarea de informații privind eligibilitatea din punctul de vedere al taxonomiei. În schimb, dacă o activitate nu este încă inclusă în actul delegat, aceasta nu ar trebui să fie considerată eligibilă. În plus, taxonomia este un cadru dinamic care ar trebui să își extindă sfera activităților în timp, în special prin includerea altor obiective de mediu, care ar trebui să extindă sfera activităților eligibile în consecință.

Din punct de vedere practic, identificarea activităților economice eligibile din punctul de vedere al taxonomiei reprezintă primul pas către evaluarea alinierii activităților economice la criteriile tehnice de examinare din cadrul taxonomiei. Activitățile eligibile constituie universul de referință al activităților care au potențialul de a se alinia la criteriile tehnice de examinare, inclusiv ca activități de tranziție sau de facilitare.

Ca principiu general, raportarea în funcție de eligibilitate, în conformitate cu articolul 10 din Actul delegat privind obligația furnizării de informații, ar trebui să ajute întreprinderile să se pregătească pentru viitoarele lor furnizări de informații privind alinierea (6).

În cele din urmă, Regulamentul privind taxonomia, Actul delegat privind clima și Actul delegat privind obligația furnizării de informații nu fac distincție între activitățile economice sau comerciale principale și secundare. Prin urmare, întreprinderile ar trebui să raporteze toate activitățile lor economice în concordanță cu definiția eligibilității prevăzută la articolul 1 punctul 5 din Actul delegat privind obligația furnizării de informații, astfel cum s-a explicat mai sus.

Calendarul pentru furnizarea informațiilor privind eligibilitatea și alinierea este descris în detaliu la întrebarea 2 din setul de întrebări frecvente, publicat la 20 decembrie 2021.

4.   Ce sunt activitățile economice „de facilitare” și „de tranziție” în contextul raportării privind eligibilitatea din punctul de vedere al taxonomiei?

Articolul 16 și articolul 10 alineatul (2) din Regulamentul privind taxonomia definesc activitățile economice de facilitare și de tranziție (7). Activitățile de tranziție sunt cele pentru care nu sunt încă disponibile alternative cu emisii scăzute de dioxid de carbon și care au niveluri de emisii de gaze cu efect de seră care corespund celor mai bune performanțe din sector sau din industrie, care îndeplinesc următoarele două condiții: (i) acestea nu ar trebui să împiedice dezvoltarea și implementarea de alternative cu emisii scăzute de carbon și (ii) nu ar trebui să conducă la un blocaj al activelor cu emisii ridicate de dioxid de carbon, având în vedere durata de viață economică a acestor active. Pe de altă parte, activitățile de facilitare sunt cele care facilitează în mod direct o contribuție substanțială a altor activități la un obiectiv de mediu.

În ceea ce privește raportarea privind eligibilitatea în conformitate cu articolul 10 din Actul delegat privind obligația furnizării de informații, activitățile economice definite ca activități de facilitare sau de tranziție nu ar trebui să fie tratate diferit față de alte activități. În cazul în care se încadrează în domeniul de aplicare al descrierii respective, acestea ar trebui să fie identificate ca fiind eligibile.

Totuși, se constată faptul că o activitate economică este doar de tranziție sau doar de facilitare în temeiul taxonomiei UE cu condiția să îndeplinească criteriile tehnice de examinare din secțiunea corespunzătoare din anexele I și II la Actul delegat privind clima. Prin urmare, în special pentru primul (primii) an(i) de raportare cu privire la eligibilitate în conformitate cu articolul 10 din Actul delegat privind obligația furnizării de informații, aceste activități pot fi considerate ca fiind eligibile ca activități de tranziție sau eligibile ca activități de facilitare și raportate, mai exact marcate ca atare, în mod voluntar. Acest lucru nu diferă de raportarea privind eligibilitatea pentru alte activități, în cazul cărora eligibilitatea nu oferă o indicație cu privire la performanța de mediu a activității.

5.   În ce mod se poate identifica eligibilitatea pentru activitățile economice legate de adaptare și cum se poate raporta cu privire la aceasta?

Există două tipuri diferite de activități care pot avea o contribuție substanțială la adaptarea la schimbările climatice, incluse în anexa II la Actul delegat privind clima:

| — | activități de adaptare, și anume activități care includ soluții de adaptare în conformitate cu articolul 11 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul privind taxonomia (8). |
| --- | --- |

—

activități de adaptare, și anume activități care includ soluții de adaptare în conformitate cu articolul 11 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul privind taxonomia (8).

| — | activități economice de facilitare, și anume activități care oferă soluții de adaptare în conformitate cu articolul 11 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind taxonomia (9). |
| --- | --- |

—

activități economice de facilitare, și anume activități care oferă soluții de adaptare în conformitate cu articolul 11 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind taxonomia (9).

Cerințele de raportare privind eligibilitatea diferă în cazul în care activitatea economică este marcată ca activitate de facilitare sau ca activitate de adaptare în anexa II la Actul delegat privind clima. Pentru prima categorie (activități de facilitare), cifra de afaceri și cheltuielile CapEx și OpEx corespunzătoare se pot califica drept activități eligibile (10).

Pentru această din urmă categorie (activități de adaptare), entitatea raportoare trebuie să demonstreze că a fost efectuată o evaluare a riscurilor legate de climă și a vulnerabilității și că a fost elaborat un plan de cheltuieli pentru a pune în aplicare soluții de adaptare care reduc cele mai semnificative riscuri climatice fizice ale activității, astfel cum se prevede în apendicele A la anexa II. Numai dacă sunt îndeplinite aceste cerințe, entitatea raportoare poate lua în considerare CapEx și OpEx ale activității de adaptare pentru eligibilitatea din punctul de vedere al taxonomiei.

Este important de reținut în acest caz faptul că cifra de afaceri obținută din produse și servicii asociate cu o activitate adaptată nu poate fi recunoscută pentru eligibilitatea din punctul de vedere al taxonomiei. Acest lucru se datorează faptului că, odată ce a avut loc contribuția substanțială a unei activități la adaptarea la schimbările climatice (și anume, odată ce activitatea a devenit rezilientă la schimbările climatice), cifra de afaceri corespunzătoare activității respective nu ar trebui să fie considerată eligibilă. Trebuie remarcat faptul că activitatea adaptată poate aduce sau nu beneficii pentru mediu.

6.   Cum ar trebui utilizate codurile NACE pentru a identifica activitățile eligibile din punctul de vedere al taxonomiei în contextul raportării privind eligibilitatea?

NACE este un sistem de clasificare pentru produse și activități economice. Codurile NACE oferă un cadru pentru colectarea și prezentarea unei game largi de statistici în domenii economice, bazate pe activitatea economică.

NACE utilizează patru niveluri. Transpunerea codurilor NACE în dreptul intern include uneori mai mult de patru niveluri, dar primele patru niveluri sunt aceleași pentru toate statele membre.

Toate descrierile activităților economice incluse în anexele I și II la Actul delegat privind clima prevăd că activitățile economice din categoria respectivă pot corespunde unuia sau mai multor coduri NACE specifice.

În plus, considerentul 6 din Actul delegat privind clima clarifică faptul că trimiterile la codurile NACE ar trebui înțelese ca fiind orientative. Evaluarea eligibilității din punctul de vedere al taxonomiei ar trebui efectuată având în vedere descrierea specifică a activității prevăzută în anexele la Actul delegat privind clima.

Mai precis, codurile NACE ar trebui să îi ajute pe utilizatori să navigheze prin taxonomie, în special pe acei utilizatori care lucrează deja cu coduri NACE. Codurile NACE pot contribui la identificarea activităților eligibile din punctul de vedere al taxonomiei (cele nealiniate). Cu toate acestea, numai descrierea specifică a activității din Actul delegat privind clima stabilește domeniul exact de aplicare al activităților incluse în act.

În practică, acest lucru înseamnă că:

| — | dacă un cod NACE are un domeniu de aplicare mai extins decât descrierea activității, descrierea prevalează asupra domeniului de aplicare al codului NACE; |
| --- | --- |

—

dacă un cod NACE are un domeniu de aplicare mai extins decât descrierea activității, descrierea prevalează asupra domeniului de aplicare al codului NACE;

| — | dacă o activitate economică nu are un cod NACE, dar corespunde descrierii activității, aceasta se poate califica drept eligibilă din punctul de vedere al taxonomiei; |
| --- | --- |

—

dacă o activitate economică nu are un cod NACE, dar corespunde descrierii activității, aceasta se poate califica drept eligibilă din punctul de vedere al taxonomiei;

| — | în cazul în care o descriere a activității nu corespunde în totalitate activității întreprinderii, ar putea fi necesară segmentarea activităților întreprinderii, astfel încât părțile respective să poată intra sub incidența descrierii activității sau a mai multor activități care sunt descrise separat; |
| --- | --- |

—

în cazul în care o descriere a activității nu corespunde în totalitate activității întreprinderii, ar putea fi necesară segmentarea activităților întreprinderii, astfel încât părțile respective să poată intra sub incidența descrierii activității sau a mai multor activități care sunt descrise separat;

| — | în cazul în care codul NACE al unei activități economice nu este menționat în Actul delegat privind clima, dar activitatea economică corespunde descrierii activității, aceasta poate fi considerată eligibilă din punctul de vedere al taxonomiei. |
| --- | --- |

—

în cazul în care codul NACE al unei activități economice nu este menționat în Actul delegat privind clima, dar activitatea economică corespunde descrierii activității, aceasta poate fi considerată eligibilă din punctul de vedere al taxonomiei.

7.   Întreprinderile pot raporta informații în mod voluntar în contextul raportării privind eligibilitatea din punctul de vedere al taxonomiei?

Ca regulă generală, Actul delegat privind obligația furnizării de informații nu împiedică furnizarea voluntară de informații privind activitățile întreprinderilor. Dimpotrivă, toate întreprinderile care fac obiectul obligației de raportare sunt încurajate să raporteze în mod voluntar orice informație suplimentară relevantă pe care o consideră necesară pentru ca investitorii să înțeleagă mai bine eligibilitatea entității din punctul de vedere al taxonomiei.

Totuși, ca principiu general pentru toate întreprinderile, informațiile furnizate în mod voluntar nu fac parte din informațiile obligatorii în temeiul articolului 8 din Regulamentul privind taxonomia, iar entitățile ar trebui să explice întotdeauna motivele pentru care au furnizat aceste informații.

În plus, informațiile furnizate în mod voluntar nu ar trebui să contrazică sau să denatureze informațiile obligatorii în temeiul Actului delegat privind obligația furnizării de informații. De asemenea, informațiile furnizate în mod voluntar nu ar trebui să fie mai vizibile decât informațiile obligatorii. În cazul în care o întreprindere include informații furnizate în mod voluntar, aceasta ar trebui să adauge detalii justificative care să precizeze (11):

| — | temeiul juridic pentru furnizarea de informații; |
| --- | --- |

—

temeiul juridic pentru furnizarea de informații;

| — | metodele utilizate pentru pregătirea sa și |
| --- | --- |

—

metodele utilizate pentru pregătirea sa și

| — | o explicație clară a modului în care aceasta diferă de raportarea obligatorie. |
| --- | --- |

—

o explicație clară a modului în care aceasta diferă de raportarea obligatorie.

Nota de informare (12) de pe Platforma privind finanțarea durabilă oferă recomandări suplimentare cu privire la cele mai bune practici pentru raportarea voluntară și utilizarea voluntară a modelelor de raportare privind eligibilitatea în primul (primii) an(i) de raportare.

ÎNTREPRINDERI NEFINANCIARE

8.   În ce măsură ar trebui întreprinderile să evalueze și să raporteze activitățile eligibile din punctul de vedere al taxonomiei în lanțul lor valoric, atât în amonte, cât și în aval?

În general, raportarea cu privire la activitățile eligibile din punctul de vedere al taxonomiei nu implică o evaluare a lanțului valoric al unei întreprinderi, deoarece, în majoritatea cazurilor, descrierile activităților din Actul delegat privind clima nu conțin referințe la lanțul valoric. De asemenea, nu se așteaptă ca întreprinderile să evalueze sustenabilitatea furnizorilor lor, în special în etapa de raportare cu privire la eligibilitate.

Taxonomia stabilește criterii pentru fiecare sector și activitate, și nu pentru fiecare linie de produse sau întreprindere. Întreprinderile care generează venituri în mai multe sectoare din lanțul valoric al unui produs trebuie să furnizeze informații privind diferitele procese și părți din lanțul valoric la nivelul sectoarelor și al activităților respective. Acest lucru se aplică activităților desfășurate de entitatea raportoare, nu de furnizorii acesteia. Operatorii care își desfășoară activitatea în mai multe sectoare de-a lungul lanțului valoric al unui produs sau al unei tehnologii, dar care generează venituri din produsul respectiv numai în cadrul unei singure activități, trebuie să furnizeze informații numai cu privire la respectiva activitate generatoare de venituri.

Pentru raportarea cifrei de afaceri, activele și procesele din lanțul valoric al unei activități sunt eligibile numai dacă sunt incluse în mod explicit în descrierea activității. De exemplu, dacă descrierea se referă numai la fabricarea de produse finite, activitățile intermediare din lanțul valoric nu sunt eligibile în mod automat. În consecință, fabricarea de componente specifice pentru automobile și vehicule nu este eligibilă în mod automat în temeiul secțiunii „Fabricarea de tehnologii cu emisii reduse de dioxid de carbon pentru transporturi”. Din perspectiva unui furnizor, aceasta înseamnă că activitatea unei întreprinderi care este furnizor pentru o activitate eligibilă din punctul de vedere al taxonomiei nu este, prin definiție, eligibilă din punctul de vedere al taxonomiei, iar fabricarea de componente specifice pentru automobile nu este eligibilă în mod implicit în temeiul activității „fabricarea de tehnologii cu emisii reduse de dioxid de carbon pentru transporturi”. Acest lucru se datorează faptului că taxonomia UE nu adoptă o abordare universală pentru activitățile din amonte. În schimb, aceasta stabilește criterii specifice pentru fiecare activitate inclusă, inclusiv criteriile relevante privind principiul de „a nu aduce prejudicii semnificative”.

Totuși, sunt eligibile anumite componente-cheie care sunt prezentate în secțiuni separate, cum ar fi bateriile sau hidrogenul (în secțiunile 3.2 și 3.4). În plus, fabricarea componentelor se poate califica în temeiul secțiunii „Fabricarea altor tehnologii cu emisii reduse de dioxid de carbon” (secțiunea 3.6 din anexa I la Actul delegat privind clima) în cazul în care nu este inclusă în alte secțiuni și în cazul în care acestea corespund descrierii activității. Întrucât descrierea activității din secțiunea 3.6 este foarte generală, codurile NACE C22, C25, C26, C27 și C28 ar trebui considerate drept recomandări pentru domeniul de aplicare al acestei activități. Domeniul de aplicare al codurilor NACE pentru această activitate include în special pneuri și semiconductori, în cazul în care produsele respective corespund descrierii activității (a se vedea, de asemenea, întrebarea 19). În schimb, mineritul nu ar fi acoperit de descriere.

Pentru raportarea CapEx și OpEx, toate achizițiile de active și procese sau servicii care sunt esențiale pentru desfășurarea unei anumite activități eligibile sunt, de asemenea, eligibile. Componentele pe care producătorii de automobile le achiziționează pentru a fabrica automobile cu emisii reduse de dioxid de carbon sunt eligibile. În cadrul raportării privind eligibilitatea, producătorii de automobile sau vehicule nu trebuie să verifice furnizorii și achizițiile individuale. Aceștia trebuie să stabilească doar dacă propriul proces de fabricație este o activitate economică eligibilă din punctul de vedere al taxonomiei. În cazul în care activitatea proprie este considerată eligibilă din punctul de vedere al taxonomiei, CapEx pentru investiții în active esențiale sau în componente care corespund activității respective sunt considerate eligibile din punctul de vedere al taxonomiei. Un alt exemplu este achiziționarea unui software care este esențial pentru dezvoltarea sau utilizarea de soluții TIC pentru atenuarea schimbărilor climatice, dacă aceste soluții sunt eligibile în temeiul activității 8.2.

Din punctul de vedere al clientului, achiziționarea de produse provenite din activități eligibile din punctul de vedere al taxonomiei nu este, prin definiție, eligibilă din punctul de vedere al taxonomiei. De exemplu, achiziționarea de energie din surse regenerabile nu se califică, prin definiție, drept eligibilă din punctul de vedere al taxonomiei (13). Achiziționarea de produse eligibile din punctul de vedere al taxonomiei este eligibilă numai atunci când poate fi raportată ca fiind unul dintre diferitele tipuri de CapEx sau OpEx descrise în anexa I la Actul delegat privind obligația furnizării de informații, în special, de exemplu, instalarea de panouri solare pe clădiri acoperită de categoria (c) a CapEx menționată în secțiunea 1.1.2.2 din anexa I la Actul delegat privind obligația furnizării de informații (a se vedea, de asemenea, întrebarea 11).

9.   Cum se identifică activitățile eligibile din punctul de vedere al taxonomiei ale căror descrieri ale activităților conțin calificative, precum „emisii reduse de dioxid de carbon” și „pericole legate de climă”?

Descrierile activităților din Actul delegat privind clima servesc drept punct de referință pentru identificarea activităților eligibile din punctul de vedere al taxonomiei. Cu toate acestea, unele descrieri conțin „calificative” care ar putea fi înțelese într-un mod subiectiv, de exemplu „emisiile reduse de dioxid de carbon”, care, în unele cazuri, pot avea impact asupra eligibilității.

Eligibilitatea nu depinde de respectarea criteriilor tehnice de examinare, ci este evaluată exclusiv pe baza descrierii activității. Calificativele, cum ar fi vehiculele cu „emisii reduse de dioxid de carbon” sau navele cu „emisii reduse de dioxid de carbon” în sensul secțiunii 3.3 din anexa I la Actul delegat privind clima („Fabricarea de tehnologii cu emisii reduse de dioxid carbon pentru transporturi”), care nu sunt definite în mod clar, ar trebui să fie luate în considerare numai în scopul stabilirii conformității cu criteriile tehnice de examinare și, prin urmare, nu sunt relevante pentru raportarea privind eligibilitatea. De exemplu, un producător de automobile ar fi în măsură să raporteze ca fiind eligibile toate activitățile sale de producție de automobile, inclusiv de automobile cu motor cu ardere internă.

Pe de altă parte, în cazul activității „Fabricarea altor tehnologii cu emisii reduse de dioxid de carbon” (secțiunea 3.6), descrierea activității indică obiectivul activității. Activitatea acoperă tehnologiile fabricate care „vizează reduceri substanțiale ale emisiilor de gaze cu efect de seră (GES) de-a lungul ciclului de viață în alte sectoare ale economiei”. Pentru ca orice activitate sau produs să fie eligibil pentru atenuarea schimbărilor climatice în temeiul acestei categorii, activitatea sau produsul trebuie să aibă obiectivul de a facilita o reducere substanțială a emisiilor de GES într-un alt sector al economiei. Acest lucru înseamnă că, dacă o tehnologie este cea mai bună în sectorul lor, dar nu vizează reduceri substanțiale ale emisiilor într-un alt sector, aceasta nu ar fi eligibilă. De exemplu, un proces de fabricație foarte eficient din punct de vedere energetic al unui șurub, care nu are ca scop reducerea emisiilor într-un alt sector, nu ar fi eligibil.

În mod similar, activitatea 10.1 din anexa II la Actul delegat privind clima („Asigurarea generală: subscrierea pericolelor legate de climă”) face referire la „pericolele legate de climă”. Acestea sunt prevăzute în apendicele A la anexa II la Actul delegat privind clima („Clasificarea pericolelor legate de climă”). Întreprinderile de asigurare pot lua în considerare o linie de afaceri ca fiind eligibilă din punctul de vedere al taxonomiei numai dacă aceasta conține o poliță cu termeni legați de tratamentul pericolelor climatice.

10.   Întreprinderile ar trebui să raporteze o defalcare a eligibilității din punctul de vedere al taxonomiei în funcție de obiectivele de mediu?

Activitățile care contribuie atât la atenuarea schimbărilor climatice, cât și la adaptarea la acestea, astfel cum sunt definite în Actul delegat privind clima, intră în domeniul de aplicare al primului (primilor) an(i) de raportare.

Articolul 10 alineatele (2) și (3) din Actul delegat privind obligația furnizării de informații nu impune utilizarea modelelor de raportare prevăzute în anexe pentru raportarea privind eligibilitatea. De asemenea, acesta nu impune în mod explicit o distincție între obiectivele de mediu pentru atenuare și cele pentru adaptare în primul (primii) an(i) de raportare privind eligibilitatea.

Cu toate acestea, se recomandă întreprinderilor să utilizeze în mod voluntar modelele incluse în anexele la Actul delegat privind obligația furnizării de informații, care impun o separare a obiectivelor de mediu pentru raportarea alinierii.

Această sugestie este justificată de faptul că, atunci când își raportează indicatorii-cheie de performanță (ICP) privind alinierea la taxonomie în conformitate cu Actul delegat privind obligația furnizării de informații, întreprinderile vor avea obligația de a-și defalca activitățile economice pe baza contribuțiilor lor la obiectivele de mediu, astfel cum se specifică în tabelele din anexele la Actul delegat privind obligația furnizării de informații. Acest lucru ar facilita compararea raportării privind eligibilitatea din punctul de vedere al taxonomiei cu raportarea privind alinierea la taxonomie. De asemenea, acesta ar asigura o mai mare consecvență a raportării în primul (primii) an(i) al (ai) întreprinderilor de raportare cu privire la eligibilitate, pentru a se pregăti pentru raportarea privind alinierea la taxonomie, în mod voluntar.

În ceea ce privește activitățile vizate, atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea se suprapun în mare măsură în ceea ce privește domeniul de aplicare. Cu toate acestea, în ceea ce privește raportarea indicatorilor-cheie de performanță privind alinierea, ar trebui remarcat faptul că există unele diferențe importante între cele două anexe la Actul delegat privind clima, în funcție de particularitățile fiecărui obiectiv. Aceste diferențe sunt prezentate la punctele de mai jos.

| — | Anumite activități sunt incluse numai pentru atenuarea schimbărilor climatice (anexa I) și nu pentru adaptarea la schimbările climatice (anexa II), în special:






  — | „Soluțiile bazate pe date pentru reducerea emisiilor de GES” (secțiunea 8.2); |
| --- | --- | --- |

—

Anumite activități sunt incluse numai pentru atenuarea schimbărilor climatice (anexa I) și nu pentru adaptarea la schimbările climatice (anexa II), în special:

—

„Soluțiile bazate pe date pentru reducerea emisiilor de GES” (secțiunea 8.2);

| — | „Cercetarea, dezvoltarea și inovarea pentru captarea directă din aer a CO2” (secțiunea 9.2) și |
| --- | --- |

—

„Cercetarea, dezvoltarea și inovarea pentru captarea directă din aer a CO2” (secțiunea 9.2) și

| — | „Serviciile profesionale legate de performanța energetică a clădirilor” (secțiunea 9.3). |
| --- | --- |

—

„Serviciile profesionale legate de performanța energetică a clădirilor” (secțiunea 9.3).

| — | Anumite activități sunt incluse numai pentru adaptarea la schimbările climatice (anexa II) și nu pentru atenuarea schimbărilor climatice (anexa I), în special:






  — | „Programarea computerizată, consultanța și activitățile asociate” (secțiunea 8.2); |
| --- | --- | --- |

—

Anumite activități sunt incluse numai pentru adaptarea la schimbările climatice (anexa II) și nu pentru atenuarea schimbărilor climatice (anexa I), în special:

—

„Programarea computerizată, consultanța și activitățile asociate” (secțiunea 8.2);

| — | „Activitățile de programare și difuzare” (secțiunea 8.3) și |
| --- | --- |

—

„Activitățile de programare și difuzare” (secțiunea 8.3) și

| — | „Activitățile de inginerie și consultanța tehnică asociată dedicate adaptării la schimbările climatice” (secțiunea 9.1). |
| --- | --- |

—

„Activitățile de inginerie și consultanța tehnică asociată dedicate adaptării la schimbările climatice” (secțiunea 9.1).

| — | În plus, activitățile din următoarele sectoare sunt incluse numai pentru adaptarea la schimbările climatice:






  — | asigurări; |
| --- | --- | --- |

—

În plus, activitățile din următoarele sectoare sunt incluse numai pentru adaptarea la schimbările climatice:

—

asigurări;

| — | educație; |
| --- | --- |

—

educație;

| — | sănătatea umană; |
| --- | --- |

—

sănătatea umană;

| — | asistența socială și |
| --- | --- |

—

asistența socială și

| — | arte, divertisment și activități recreative. |
| --- | --- |

—

arte, divertisment și activități recreative.

| — | Anumite activități sunt incluse în ambele anexe la Actul delegat privind clima, dar denumirile și descrierile acestora diferă. Este vorba, în special, de anumite infrastructuri pentru activități de transport (secțiunile 6.15, 6.16 și 6.17) și de anumite activități de fabricare (cum ar fi secțiunile 3.2 și 3.4). Denumirile și descrierile acestor activități au fost adaptate la particularitățile obiectivului respectiv. |
| --- | --- |

—

Anumite activități sunt incluse în ambele anexe la Actul delegat privind clima, dar denumirile și descrierile acestora diferă. Este vorba, în special, de anumite infrastructuri pentru activități de transport (secțiunile 6.15, 6.16 și 6.17) și de anumite activități de fabricare (cum ar fi secțiunile 3.2 și 3.4). Denumirile și descrierile acestor activități au fost adaptate la particularitățile obiectivului respectiv.

| — | În cele din urmă, au fost semnalate unele neconcordanțe în ceea ce privește titlurile și descrierile activităților din anexele I și II. De exemplu, cuvintele „ușoare” și „închirierea” lipsesc din titlu și, respectiv, din descrierea activității 6.5. „Transportul cu motociclete, autoturisme și vehicule comerciale” din anexa II. Orice astfel de neconcordanță ar trebui semnalată Comisiei în vederea corectării ulterioare. |
| --- | --- |

—

În cele din urmă, au fost semnalate unele neconcordanțe în ceea ce privește titlurile și descrierile activităților din anexele I și II. De exemplu, cuvintele „ușoare” și „închirierea” lipsesc din titlu și, respectiv, din descrierea activității 6.5. „Transportul cu motociclete, autoturisme și vehicule comerciale” din anexa II. Orice astfel de neconcordanță ar trebui semnalată Comisiei în vederea corectării ulterioare.

Nota de informare (14) de pe Platforma privind finanțarea durabilă oferă recomandări suplimentare cu privire la cele mai bune practici pentru raportarea voluntară în cazul raportării privind eligibilitatea în primul (primii) an(i) de raportare.

11.   Cum sunt definite cifra de afaceri, CapEx și OpEx în contextul raportării privind eligibilitatea din punctul de vedere al taxonomiei?

Actul delegat privind obligația furnizării de informații stabilește definițiile indicatorilor-cheie de performanță (ICP) privind cifra de afaceri, CapEx și OpEx în secțiunile 1.1.1, 1.1.2 și, respectiv, 1.1.3 din anexa I.

Întreprinderile nefinanciare ar trebui să furnizeze informații privind partea din cifra lor de afaceri netă (astfel cum este definită în secțiunea 1.1.1. din anexa I la Actul delegat privind obligația furnizării de informații) care corespunde activităților lor economice eligibile din punctul de vedere al taxonomiei.

În ceea ce privește informațiile privind CapEx eligibile, în conformitate cu secțiunea 1.1.3.2 din anexa I la Actul delegat privind obligația furnizării de informații, raportarea se axează pe cele trei categorii de CapEx:

| (a) | CapEx legate de active sau procese corespunzătoare activităților economice eligibile din punctul de vedere al taxonomiei; |
| --- | --- |

(a)

CapEx legate de active sau procese corespunzătoare activităților economice eligibile din punctul de vedere al taxonomiei;

| (b) | CapEx care fac parte dintr-un plan de a extinde activitățile economice eligibile din punctul de vedere al taxonomiei sau de a permite activităților economice eligibile din punctul de vedere al taxonomiei să devină activități economice aliniate la taxonomie. |
| --- | --- |

(b)

CapEx care fac parte dintr-un plan de a extinde activitățile economice eligibile din punctul de vedere al taxonomiei sau de a permite activităților economice eligibile din punctul de vedere al taxonomiei să devină activități economice aliniate la taxonomie.

| (c) | CapEx menționate în categoria (c) din secțiunea 1.1.2.2 a anexei I la Actul delegat privind obligația furnizării de informații, legate de achiziționarea de produse provenite din activități economice eligibile din punctul de vedere al taxonomiei și de măsuri individuale care permit activităților-țintă să devină activități cu emisii reduse de dioxid de carbon sau care conduc la reduceri ale emisiilor de gaze cu efect de seră, în special activitățile enumerate la punctele 7.3-7.6 din anexa I la Actul delegat privind clima și alte activități economice enumerate în actele delegate adoptate în temeiul articolului 10 alineatul (3), al articolului 11 alineatul (3), al articolului 12 alineatul (2), al articolului 13 alineatul (2), al articolului 14 alineatul (2) și al articolului 15 alineatul (2) din Regulamentul privind taxonomia. |
| --- | --- |

(c)

CapEx menționate în categoria (c) din secțiunea 1.1.2.2 a anexei I la Actul delegat privind obligația furnizării de informații, legate de achiziționarea de produse provenite din activități economice eligibile din punctul de vedere al taxonomiei și de măsuri individuale care permit activităților-țintă să devină activități cu emisii reduse de dioxid de carbon sau care conduc la reduceri ale emisiilor de gaze cu efect de seră, în special activitățile enumerate la punctele 7.3-7.6 din anexa I la Actul delegat privind clima și alte activități economice enumerate în actele delegate adoptate în temeiul articolului 10 alineatul (3), al articolului 11 alineatul (3), al articolului 12 alineatul (2), al articolului 13 alineatul (2), al articolului 14 alineatul (2) și al articolului 15 alineatul (2) din Regulamentul privind taxonomia.

Măsurile corespunzătoare categoriei (c) trebuie să fie puse în aplicare și operaționale în termen de 18 luni.

Pentru CapEx din categoria (c), evaluarea se axează pe produse și pe măsurile individuale. Evaluarea nu vizează activitatea economică țintă pentru care sunt efectuate cheltuielile. Entitățile trebuie să evalueze dacă cheltuielile se califică drept:

| — | achiziționare a unui produs dintr-o activitate eligibilă din punctul de vedere al taxonomiei sau |
| --- | --- |

—

achiziționare a unui produs dintr-o activitate eligibilă din punctul de vedere al taxonomiei sau

| — | o măsură individuală de îmbunătățire a eficienței energetice inclusă în taxonomie. |
| --- | --- |

—

o măsură individuală de îmbunătățire a eficienței energetice inclusă în taxonomie.

Cu alte cuvinte, astfel de produse și măsuri trebuie să fie enumerate în Actul delegat privind clima. Cheltuielile cu activele sau procesele care ar putea fi utile pentru a permite activității-țintă să devină activitate cu emisii reduse de dioxid de carbon, dar care nu este o activitate enumerată în Actul delegat privind clima, nu se încadrează în categoria (c).

Pentru o activitate-țintă neeligibilă, de exemplu un restaurant care achiziționează și instalează panouri solare, astfel de cheltuieli ar putea intra în categoria (c). Pentru renovarea clădirilor, categoria (c) acoperă numai măsurile care corespund activităților enumerate în Actul delegat privind clima (de exemplu, anumite ferestre eficiente din punct de vedere energetic).

Raportarea OpEx pentru primul (primii) an(i) de punere în aplicare a Actului delegat privind obligația furnizării de informații trebuie să urmeze aceeași abordare. Raportarea cu privire la cele trei categorii menționate în secțiunea 1.1.3.2 ar trebui să se concentreze asupra eligibilității activităților economice cărora le corespund aceste cheltuieli. Prin urmare, cele trei categorii (a), (b) și (c) menționate în secțiunile 1.1.2.2 și 1.1.3.2 referitoare la numărătorul CapEx și, respectiv, OpEx sunt relevante pentru raportarea privind eligibilitatea în primul (primii) an(i) de punere în aplicare a Actului delegat privind obligația furnizării de informații.

De exemplu, în ceea ce privește categoria (b), orice CapEx privind activitățile eligibile desfășurate în 2021 (și raportate în cadrul informațiilor furnizate în 2022) ar fi considerate ca fiind eligibile în raportul din 2022. Acest lucru este valabil indiferent dacă investiția din planul CapEx va îndeplini sau nu criteriile tehnice de examinare stabilite în Actul delegat privind clima la scadență.

În mod similar, categoria (b) a OpEx privind activitățile eligibile desfășurate în 2021 (și raportate în cadrul informațiilor furnizate în 2022) ar fi considerată eligibilă în raportul din 2022. Acest lucru este valabil indiferent dacă activitatea economică corespunzătoare îndeplinește sau nu criteriile tehnice de examinare. Acest lucru se datorează faptului că entitățile nu trebuie să raporteze cu privire la alinierea activităților lor economice în primul an de raportare.

Nota de informare (15) de pe Platforma privind finanțarea durabilă oferă recomandări suplimentare cu privire la cele mai bune practici pentru raportarea voluntară în cazul raportării privind eligibilitatea în primul (primii) an(i) de raportare.

12.   Care este domeniul de aplicare al „altor cheltuieli directe” prevăzute în anexa I la Actul delegat privind obligația furnizării de informații?

Secțiunea 1.1.3.1 („Numitorul”) din Anexa 1 la Actul delegat privind obligația furnizării de informații stabilește că numitorul ICP pentru raportarea activităților aliniate la taxonomie „acoperă costurile necapitalizate directe legate de cercetare și dezvoltare, măsurile de renovare a clădirilor, contractele de leasing pe termen scurt, întreținerea și reparațiile, precum și orice alte cheltuieli directe legate de întreținerea curentă a imobilizărilor corporale de către întreprindere sau partea terță către care sunt externalizate activitățile care sunt necesare pentru a se asigura funcționarea continuă și eficace a acestor active.”

Categoria OpEx în acest sens este strâns legată de costurile de întreținere și de reparații care sunt deja menționate în mod explicit în definiția OpEx, în secțiunea 1.1.3.1 din anexa I.

În practică, aceasta înseamnă că numitorul ICP OpEx pentru raportarea privind alinierea la taxonomie include/exclude costurile prezentate în tabelul de mai jos.

| Includeri | Excluderi (16) |
| --- | --- |
| — | Materiale de întreținere |

Includeri

Excluderi (16)

—

Materiale de întreținere

| — | Costul reparării unui utilaj per angajat |
| --- | --- |

—

Costul reparării unui utilaj per angajat

| — | Costul curățării unei fabrici per angajat |
| --- | --- |

—

Costul curățării unei fabrici per angajat

| — | IT pentru întreținere |
| --- | --- |

—

IT pentru întreținere

| — | Cheltuieli generale |
| --- | --- |

—

Cheltuieli generale

| — | Materii prime |
| --- | --- |

—

Materii prime

| — | Costul operării utilajelor per angajat |
| --- | --- |

—

Costul operării utilajelor per angajat

| — | Costul gestionării proiectelor de cercetare și dezvoltare |
| --- | --- |

—

Costul gestionării proiectelor de cercetare și dezvoltare

| — | Electricitate, fluide sau reactivi necesari pentru exploatarea imobilizărilor corporale |
| --- | --- |

—

Electricitate, fluide sau reactivi necesari pentru exploatarea imobilizărilor corporale

Nota de informare (17) de pe Platforma privind finanțarea durabilă oferă recomandări suplimentare cu privire la cele mai bune practici pentru raportarea voluntară în cazul raportării privind eligibilitatea în primul (primii) an(i) de raportare.

13.   Cum ar trebui să contabilizeze întreprinderile veniturile negative în contextul raportării privind eligibilitatea din punctul de vedere al taxonomiei?

Actul delegat privind obligația furnizării de informații nu specifică modul în care trebuie tratate veniturile negative în cadrul raportării privind eligibilitatea din punctul de vedere al taxonomiei.

Veniturile negative ar putea fi tratate ca o valoare de 0 % pentru raportarea privind eligibilitatea din punctul de vedere al taxonomiei. Cu toate acestea, întreprinderile ar putea raporta valoarea negativă în sume monetare.

Dacă entitatea realizează venituri negative în cadrul unei activități, numitorul ar putea fi valoarea absolută a cifrei de afaceri pozitive din activitățile rămase. Numitorul ar putea fi utilizat pentru a calcula proporția activităților eligibile. A se vedea exemplul din tabelul 2.

Tabelul 2

Exemplu de raportare a cifrei de afaceri aferente activităților economice eligibile din punctul de vedere al taxonomiei în cazul în care există venituri negative

| Activitate | Exemplu: cifra de afaceri absolută | Exemplu: proporția din cifra de afaceri |
| --- | --- | --- |
| Activitatea A | 50 de milioane EUR | 33  % |
| Activitatea B | 100 de milioane EUR | 67  % |
| Activitatea C | -50 de milioane EUR | 0  % |

Activitate

Exemplu: cifra de afaceri absolută

Exemplu: proporția din cifra de afaceri

Activitatea A

50 de milioane EUR

33  %

Activitatea B

100 de milioane EUR

67  %

Activitatea C

-50 de milioane EUR

0  %

14.   Întreprinderile ar trebui să evite dubla raportare a activităților eligibile din punctul de vedere al taxonomiei?

În temeiul articolului 10 alineatul (2) din Actul delegat privind obligația furnizării de informații, întreprinderile trebuie să utilizeze secțiunea 1.2 din anexa I pentru a raporta informații privind eligibilitatea din punctul de vedere al taxonomiei, deoarece secțiunea respectivă se referă la raportarea de informații calitative. Anexa I secțiunea 1.2.2.1 litera (c) prevede în mod explicit că întreprinderile ar trebui să explice modul în care au evitat dubla contabilizare în alocarea cuantumurilor cifrei de afaceri, CapEx și OpEx aferente activităților aliniate la taxonomie la numărătorul ICP relevanți. Scopul acestei cerințe este de a asigura fiabilitatea și consecvența raportării celor trei ICP.

Se sugerează ca, în cadrul raportării privind eligibilitatea din punctul de vedere al taxonomiei, întreprinderile să adopte o abordare similară cu cea din anexa I secțiunea 1.2.2.1. Întreprinderile trebuie să explice modul în care au evitat dubla contabilizare a cuantumurilor relevante ale cifrei de afaceri și ale cheltuielilor în cadrul raportării activităților economice eligibile.

15.   O entitate ar trebui să raporteze cifra de afaceri aferentă unei activități economice eligibile din punctul de vedere al taxonomiei atunci când activitatea economică nu a fost desfășurată de ea însăși, ci de un subcontractant?

Anexa I secțiunea 1.1.1 clarifică faptul că cifra de afaceri raportată aferentă activităților aliniate la taxonomie trebuie să acopere veniturile recunoscute în temeiul standardului internațional de contabilitate 1, punctul 82 litera (a), astfel cum a fost adoptat prin Regulamentul (CE) nr. 1126/2008 al Comisiei (18).

Pentru raportarea privind eligibilitatea din punctul de vedere al taxonomiei, în conformitate cu articolul 10 din Actul delegat privind obligația furnizării de informații, entitățile care raportează în temeiul Standardelor Internaționale de Raportare Financiară (IFRS) sunt încurajate să utilizeze veniturile contabilizate în situațiile lor financiare în conformitate cu IFRS pentru a comunica cifra lor de afaceri aferentă activităților eligibile.

O entitate ar trebui să determine mai întâi activitatea economică subiacentă în conformitate cu anexa I la Actul delegat privind clima pentru a evalua modul în care ar trebui să raporteze cifra de afaceri din activitățile eligibile din punctul de vedere al taxonomiei, deși bunurile sau serviciile au fost furnizate de un subcontractant. Acest lucru este în conformitate cu normele IFRS. Ulterior, entitatea ar trebui să stabilească dacă controlează activitatea economică desfășurată de un subcontractant. „Control” în acest context înseamnă dacă entitatea controlează circumstanțele în care lucrează subcontractantul.

Nota de informare (19) de pe Platforma privind finanțarea durabilă oferă recomandări suplimentare cu privire la cele mai bune practici pentru raportarea voluntară în cazul raportării privind eligibilitatea în primul (primii) an(i) de raportare.

16.   Cum ar trebui să raporteze o întreprindere nefinanciară cu privire la produsele și serviciile care sunt atât consumate intern, cât și vândute extern?

Anexa I la Actul delegat privind obligația furnizării de informații clarifică faptul că întreprinderile trebuie să utilizeze aceleași principii contabile care se aplică la întocmirea situațiilor lor financiare anuale consolidate pentru a-și calcula cifra de afaceri aferentă activităților economice aliniate la taxonomie. Scopul este de a asigura comparabilitatea cu cifra de afaceri raportată în situațiile financiare consolidate ale entității. Prin urmare, atunci când se întocmește o declarație nefinanciară consolidată, principiile contabile de consolidare ar exclude vânzările între întreprinderi și cifra de afaceri din consumul propriu.

Secțiunea 1.2.3 din anexa I la Actul delegat privind obligația furnizării de informații prevede că, cu toate acestea, întreprinderile nefinanciare furnizează „informații cu privire la sumele aferente activităților aliniate la taxonomie desfășurate pentru consumul intern propriu al întreprinderilor nefinanciare”.

În consecință, în cadrul raportării privind eligibilitatea din punctul de vedere al taxonomiei, o entitate ar trebui să includă în numărătorul său numai cifra de afaceri din vânzările externe. Cifra de afaceri din „vânzările interne” ar putea fi furnizată în mod voluntar, separat de informațiile furnizate în mod obligatoriu în temeiul Actului delegat privind obligația furnizării de informații (20).

Nota de informare (21) de pe Platforma privind finanțarea durabilă oferă recomandări suplimentare cu privire la cele mai bune practici pentru raportarea voluntară în cazul raportării privind eligibilitatea în primul (primii) an(i) de raportare.

17.   Cum ar trebui întreprinderile nefinanciare să trateze activele necorporale în cadrul raportării privind eligibilitatea din punctul de vedere al taxonomiei?

Actul delegat privind obligația furnizării de informații se referă la activele necorporale în contextul raportării privind alinierea la taxonomie în două secțiuni:

| a) | secțiunea 1.1.1 în legătură cu ICP privind cifra de afaceri; și |
| --- | --- |

a)

secțiunea 1.1.1 în legătură cu ICP privind cifra de afaceri; și

| b) | secțiunea 1.1.2.1 în legătură cu numitorul ICP CapEx. |
| --- | --- |

b)

secțiunea 1.1.2.1 în legătură cu numitorul ICP CapEx.

Prin urmare, raportarea CapEx în temeiul articolului 10 alineatul (2) din Actul delegat privind obligația furnizării de informații trebuie să includă activele necorporale care corespund activităților economice eligibile, astfel cum sunt definite la articolul 1 punctul 5 din Actul delegat privind obligația furnizării de informații.

Aceeași abordare ar trebui urmată și în cazul informațiilor furnizate cu privire la cifra de afaceri eligibilă. Aceasta înseamnă că cifra de afaceri netă a activelor necorporale ar trebui luată în considerare în cazul în care corespunde activităților economice eligibile în temeiul Actului delegat privind obligația furnizării de informații.

Activele necorporale nu sunt incluse în definiția OpEx. Cu toate acestea, definiția numitorului ICP OpEx din secțiunea 1.1.3.1 se referă la „costurile necapitalizate directe” (a se vedea întrebarea 12 de mai sus). Prin urmare, activele necorporale care nu sunt capitalizate în conformitate cu standardul internațional de contabilitate 38 nu sunt considerate active și, prin urmare, sunt alocate OpEx.

18.   Întreprinderile nefinanciare ar trebui să raporteze cu privire la eligibilitatea din punctul de vedere al taxonomiei a activităților lor din afara UE?

Întreprinderile nefinanciare care intră în domeniul de aplicare al Directivei privind prezentarea de informații nefinanciare trebuie să acopere în raportarea nefinanciară activitățile lor economice, indiferent dacă acestea se desfășoară în afara Uniunii. Aceeași abordare se aplică obligației de raportare în temeiul articolului 8 din Regulamentul privind taxonomia și al Actului delegat privind obligația furnizării de informații (22).

Articolul 10 alineatul (2) din Actul delegat privind obligația furnizării de informații stabilește obligațiile de raportare ale întreprinderilor nefinanciare pentru primul an de raportare. Întreprinderile nefinanciare trebuie să includă cifra de afaceri, CapEx și OpEx legate de activitățile eligibile din afara UE în informațiile lor furnizate cu privire la eligibilitate.

De asemenea, întreprinderile nefinanciare ar trebui să furnizeze informații privind evaluarea activităților economice desfășurate în țări din afara UE în informațiile explicative prevăzute în anexa I secțiunea 1.2 (Specificarea informațiilor care trebuie furnizate de întreprinderile nefinanciare împreună cu indicatorii-cheie de performanță ai acestora). Informațiile furnizate în conformitate cu această secțiune se vor axa pe evaluarea eligibilității activităților economice.

19.   Cum ar trebui să trateze întreprinderile nefinanciare cifra de afaceri aferentă activităților eligibile care sunt deconsolidate în cursul exercițiului financiar?

Anexa I secțiunea 1.1.1 clarifică faptul că cifra de afaceri raportată aferentă activităților aliniate la taxonomie trebuie să acopere veniturile recunoscute în temeiul standardului internațional de contabilitate 1, punctul 82 litera (a), astfel cum a fost adoptat prin Regulamentul (CE) nr. 1126/2008 al Comisiei.

Pentru raportarea privind eligibilitatea din punctul de vedere al taxonomiei și în conformitate cu articolul 10 din Actul delegat privind obligația furnizării de informații, entitățile care raportează în temeiul IFRS sunt încurajate să utilizeze veniturile contabilizate în situațiile lor financiare în conformitate cu IFRS pentru a comunica cifra lor de afaceri aferentă activităților eligibile.

În conformitate cu IFRS 10, punctele 25 și B98, în cazul în care o societate-mamă pierde controlul asupra unei filiale, aceasta trebuie să continue să recunoască orice venituri și cheltuieli generate de filiala respectivă și suportate până la data deconsolidării (mai exact, când o filială nu mai face parte dintr-o societate-mamă/grup) în contul său de profit și pierdere. Totuși, toate activele și pasivele aferente trebuie derecunoscute din situația poziției financiare la deconsolidare.

De exemplu, o filială este vândută la 30 iunie și, până la această dată, a generat o cifră de afaceri eligibilă din punctul de vedere al taxonomiei. Prin urmare, la 31 decembrie, societatea-mamă care raportează în conformitate cu IFRS nu va mai consolida activele și datoriile filialei respective din cauza pierderii controlului care a avut loc la 30 iunie. Prin urmare, aceasta va continua să contabilizeze în contul său de profit și pierdere cifra de afaceri eligibilă din punctul de vedere al taxonomiei generată de fosta filială până la 30 iunie. În scopul raportării în temeiul Actului delegat privind obligația furnizării de informații, aceasta înseamnă că vânzările eligibile din punctul de vedere al taxonomiei trebuie, de asemenea, să fie recunoscute până la 30 iunie.

ÎNTREPRINDERI FINANCIARE

20.   Ce ar trebui să raporteze întreprinderile financiare în cazul în care informațiile entităților subiacente nu sunt disponibile publicului?

Întreprinderile care intră sub incidența Directivei privind prezentarea de informații nefinanciare trebuie să raporteze cu privire la eligibilitatea din punctul de vedere al taxonomiei în declarația lor nefinanciară, alături de conturile lor anuale. Diferite întreprinderi își raportează conturile anuale în diferite momente ale exercițiului financiar. Prin urmare, este posibil ca întreprinderile financiare să nu aibă toate informațiile disponibile public care să le permită să furnizeze propriile informații privind eligibilitatea în primul ciclu de raportare (în 2022) (23).

Articolul 10 alineatul (3) din Actul delegat privind obligația furnizării de informații nu exclude aplicarea articolului 8 alineatul (4) din Actul delegat privind obligația furnizării de informații. În temeiul acestui articol, întreprinderile financiare trebuie să utilizeze cele mai recente informații disponibile furnizate de entitatea subiacentă financiară sau nefinanciară în care s-a investit sau de contraparte pentru raportarea privind eligibilitatea. Acest lucru contribuie la consecvența între raportarea privind eligibilitatea din punctul de vedere al taxonomiei și raportarea privind alinierea la taxonomie, precum și între întreprinderi.

În cazul în care informațiile nu sunt ușor de obținut sau nu sunt accesibile publicului, întreprinderile financiare sunt încurajate să contacteze entitățile lor subiacente care intră în domeniul de aplicare al Directivei privind prezentarea de informații nefinanciare. Acestea ar putea utiliza fie informații furnizate în mod voluntar, fie schimburi bilaterale cu entitățile subiacente în care s-a investit sau cu contrapărțile pentru a furniza informații legate de taxonomie.

În plus, întreprinderile financiare ar putea alege să își estimeze informațiile privind eligibilitatea și să raporteze informațiile în mod voluntar, separat de informațiile furnizate în mod obligatoriu în temeiul Actului delegat privind obligația furnizării de informații (24).

Nota de informare (25) de pe Platforma privind finanțarea durabilă oferă recomandări suplimentare cu privire la cele mai bune practici pentru raportarea voluntară în cazul raportării privind eligibilitatea în primul (primii) an(i) de raportare.

21.   Care este diferența dintre activele acoperite și activele totale în contextul raportării privind eligibilitatea din punctul de vedere al taxonomiei?

Anexele la Actul delegat privind obligația furnizării de informații stabilesc domeniul de aplicare al ICP pentru raportarea alinierii la taxonomie.

De exemplu, anexa V secțiunea 1.1 („Domeniul de aplicare al indicatorilor-cheie de performanță”) prevede că, pentru instituțiile de credit, activele acoperite sunt activele bilanțiere totale minus activele care sunt excluse din calculul ratei activelor verzi. Aceasta înseamnă că activele acoperite sunt toate activele din bilanțul sau portofoliul unui administrator de active, excluzând expunerile față de băncile centrale, emitenții supranaționali și administrațiile centrale, astfel cum se prevede la articolul 7 alineatul (1) din Actul delegat privind obligația furnizării de informații. În cazul instituțiilor de credit, activele deținute în vederea tranzacționării, astfel cum sunt definite în Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/451 al Comisiei (26) (FINREP), nu intră nici ele sub incidența ICP.

În conformitate cu excluderile prevăzute la articolul 10 alineatul (3) literele (b) și (c), întreprinderile financiare ar trebui să utilizeze, pentru raportarea eligibilității, un domeniu de aplicare al activelor acoperite care este similar cu domeniul de aplicare al activelor acoperite pentru raportarea alinierii. Acest lucru ar facilita compararea raportării privind eligibilitatea din punctul de vedere al taxonomiei cu raportarea privind alinierea la taxonomie.

Aceasta înseamnă că întreprinderea financiară ar trebui să indice în mod clar:

| — | activele care sunt excluse din numitorul ratei activelor eligibile din punctul de vedere al taxonomiei (de exemplu, expuneri față de administrații centrale, bănci centrale și emitenți supranaționali; portofoliul de tranzacționare al instituțiilor de credit); și |
| --- | --- |

—

activele care sunt excluse din numitorul ratei activelor eligibile din punctul de vedere al taxonomiei (de exemplu, expuneri față de administrații centrale, bănci centrale și emitenți supranaționali; portofoliul de tranzacționare al instituțiilor de credit); și

| — | procentul activelor acoperite care sunt eligibile din punctul de vedere al taxonomiei din totalul activelor. |
| --- | --- |

—

procentul activelor acoperite care sunt eligibile din punctul de vedere al taxonomiei din totalul activelor.

22.   Ar trebui luate în considerare numerarul și activele echivalente cu numerarul în contextul raportării privind eligibilitatea din punctul de vedere al taxonomiei?

Articolul 10 alineatul (3) ar trebui coroborat cu articolul 7 alineatele (1), (2) și (3) din Actul delegat privind obligația furnizării de informații. Numerarul și activele echivalente cu numerarul nu sunt excluse din expunerile menționate la articolul 7 alineatele (1), (2) și (3).

În temeiul Actului delegat privind obligația furnizării de informații și al anexei I la acesta, aceste expuneri sunt incluse la numitorul ICP privind activitățile aliniate la taxonomie ai instituțiilor financiare. Cu toate acestea, evaluarea eligibilității numerarului și a activelor echivalente cu numerarul nu pare fezabilă, deoarece acestea nu finanțează de fapt o activitate economică. De asemenea, nu este clar cărei activități economice îi vor fi alocate aceste active. Aceste active pot fi raportate ca finanțare a activităților eligibile numai după ce fondurile au fost alocate unei activități specifice.

ADMINISTRATORII DE ACTIVE

23.   Cum pot administratorii de active să își pondereze participațiile într-un portofoliu pentru a raporta activele eligibile din punctul de vedere al taxonomiei?

Articolul 10 alineatul (3) din Actul delegat privind obligația furnizării de informații nu impune utilizarea modelelor de raportare prevăzute în anexe pentru raportarea privind eligibilitatea. Cu toate acestea, se recomandă întreprinderilor să utilizeze în mod voluntar modelele prevăzute în anexele la Actul delegat privind obligația furnizării de informații pentru a-și pregăti raportarea privind eligibilitatea din punctul de vedere al taxonomiei.

În acest sens, anexa III la Actul delegat privind obligația furnizării de informații stabilește detaliile numărătorului și numitorului administratorilor de active pentru ICP privind activitățile aliniate la taxonomie.

În conformitate cu anexa III secțiunea 1 (Conținutul indicatorilor-cheie de performanță cu privire la care administratorii de active trebuie să furnizeze informații), raportarea privind eligibilitatea nu este ponderată în funcție de participația deținută în capitalul propriu, datoria sau valoarea întreprinderii, inclusiv numerarul. Aceasta este ponderată în funcție de valoarea expunerilor în activele totale ale administratorului de active (a se vedea definiția numărătorului din anexa III, secțiunea 1.1).

De exemplu, în cazul în care un administrator de active este expus la două active:

| — | acțiuni în valoare de 100 de milioane EUR în societatea A eligibilă în procent de 100 %; |
| --- | --- |

—

acțiuni în valoare de 100 de milioane EUR în societatea A eligibilă în procent de 100 %;

| — | obligațiuni în valoare de 100 de milioane EUR în societatea B eligibilă în procent de 0 %.
  = 200 de milioane EUR active totale. |
| --- | --- |

—

obligațiuni în valoare de 100 de milioane EUR în societatea B eligibilă în procent de 0 %.

= 200 de milioane EUR active totale.

Acest lucru înseamnă: 50 % eligibilitate în raport cu totalul activelor = (100 × 100 % + 100 × 0 %) / 200.

Nota de informare (27) de pe Platforma privind finanțarea durabilă oferă recomandări suplimentare cu privire la cele mai bune practici pentru raportarea voluntară în cazul raportării privind eligibilitatea în primul (primii) an(i) de raportare.

24.   Ipotecile se califică drept eligibile pentru un administrator de active (ca investiție) sau numai pentru banca care a acordat inițial împrumutul?

Articolul 10 alineatul (3) ar trebui coroborat cu articolul 7 alineatele (1), (2) și (3) din Actul delegat privind obligația furnizării de informații. Ipotecile nu sunt excluse din expunerile menționate la articolul 7 alineatele (1), (2) și (3). Prin urmare, ipotecile ar trebui să se califice drept active eligibile atât pentru administratorii de active, cât și pentru instituțiile de credit.

ASIGURĂTORII

25.   Ce activități ar trebui să ia în considerare un asigurător și un reasigurător atunci când își raportează activitățile de subscriere în contextul raportării privind eligibilitatea din punctul de vedere al taxonomiei?

Actul delegat privind clima stabilește activitățile care fac obiectul subscrierii. Aceste activități se referă la activitățile de asigurare și reasigurare generală care constau în subscrierea de pericole legate de climă.

Activitățile de asigurare generală eligibile sunt specificate în secțiunea 10.1 subsecțiunea „Descrierea activității” literele (a)-(h) din anexa II la Actul delegat privind clima. Astfel cum se indică în denumirea activității, în afară de apartenența la o linie de afaceri relevantă, termenii poliței de asigurare trebuie să asigure acoperirea riscurilor legate de „pericolele legate de climă”, având în vedere apendicele A la anexa II la Actul delegat privind clima, pentru a fi luați în considerare pentru eligibilitatea din punctul de vedere al taxonomiei.

Reasigurarea activităților de asigurare eligibile poate fi, de asemenea, luată în considerare pentru eligibilitatea din punctul de vedere al taxonomiei.

INSTITUȚIILE DE CREDIT

26.   Obligațiile de raportare prevăzute în Actul delegat privind obligația furnizării de informații se aplică unei entități mari care nu este o instituție de credit conform articolului 4 din Regulamentul privind cerințele de capital, dar care este tratată ca o întreprindere financiară în temeiul articolelor 19a și 29a din Directiva privind prezentarea de informații nefinanciare?

Această situație poate apărea dacă întreprinderile financiare specializate (de exemplu, societățile de factoring sau de garantare) care nu sunt instituții de credit în temeiul articolului 4 din Regulamentul (UE) 575/2013 (28) [Regulamentul privind cerințele de capital (CRR)] sunt tratate ca atare în temeiul dreptului intern. Dacă o entitate nu corespunde definiției unei instituții de credit prevăzute la articolul 4 din CRR, în mod normal aceasta nu intră în domeniul de aplicare al Actului delegat privind obligația furnizării de informații.

Dacă, pe de altă parte, aceeași entitate este considerată o întreprindere mare de interes public cu peste 500 de angajați, aceasta intră sub incidența Directivei privind prezentarea de informații nefinanciare și, prin urmare, a Actului delegat privind obligația furnizării de informații. Apoi face, de asemenea, obiectul Regulamentului privind taxonomia și al obligațiilor aferente privind furnizarea de informații. În plus, astfel de firme sunt încurajate să furnizeze informații în mod voluntar în conformitate cu anexa VI în cazul în care consideră că această anexă este mai relevantă și, de asemenea, dacă prezintă rapoarte de supraveghere în conformitate cu Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/451 al Comisiei (29) (FINREP) autorităților lor naționale competente (ANC).

27.   Cum pot fi asociate CapEx cu finanțările cu caracter general în contextul raportării privind eligibilitatea din punctul de vedere al taxonomiei?

Articolul 10 alineatele (2) și (3) din Actul delegat privind obligația furnizării de informații nu impune utilizarea modelelor de raportare prevăzute în anexe pentru raportarea privind eligibilitatea. Cu toate acestea, se recomandă întreprinderilor să utilizeze în mod voluntar modelele prevăzute în anexele la Actul delegat privind obligația furnizării de informații pentru a-și pregăti raportarea privind eligibilitatea din punctul de vedere al taxonomiei.

În acest sens, anexa V la Actul delegat privind obligația furnizării de informații stabilește detaliile privind modul în care instituțiile de credit trebuie să își raporteze ICP pentru alinierea la taxonomie:

Dacă utilizarea veniturilor este necunoscută [(i) credite și creanțe – caracter general, (ii) titluri de natura datoriei – caracter general și (iii) dețineri de capital, toate înregistrate în portofoliul bancar], expunerile aliniate la taxonomie/eligibile din punctul de vedere al taxonomiei ar trebui calculate de două ori. Acestea reprezintă suma valorii contabile brute a creditelor și creanțelor totale, a titlurilor de natura datoriei totale și a deținerilor de capital totale, în cazul cărora nu se cunoaște utilizarea fondurilor acordate întreprinderilor nefinanciare. Suma trebuie ponderată cu proporția activităților economice aliniate la taxonomie/eligibile din punctul de vedere al taxonomiei ale contrapărții, calculată pe baza:

| — | ICP privind cifra de afaceri al contrapărții (partea din cifra de afaceri care este aliniată la taxonomie) și |
| --- | --- |

—

ICP privind cifra de afaceri al contrapărții (partea din cifra de afaceri care este aliniată la taxonomie) și

| — | ICP CapEx al contrapărții (partea din CapEx care este aliniată la taxonomie). |
| --- | --- |

—

ICP CapEx al contrapărții (partea din CapEx care este aliniată la taxonomie).

Prin urmare, pentru a raporta ICP privind alinierea la taxonomie, instituțiile de credit trebuie să atribuie ICP CapEx publicat al întreprinderii subiacente împrumutului cu caracter general relevant, titlului de natura datoriei relevant sau deținerii de capital relevante în același mod precum ICP privind cifra de afaceri (30).

Pentru raportarea privind eligibilitatea, instituțiile de credit ar putea furniza informații privind proporția activelor lor cu scop general eligibile pe baza:

| — | cifrei de afaceri eligibile raportate de entitatea subiacentă; |
| --- | --- |

—

cifrei de afaceri eligibile raportate de entitatea subiacentă;

| — | și a CapEx eligibile raportate de entitatea subiacentă. |
| --- | --- |

—

și a CapEx eligibile raportate de entitatea subiacentă.

Nota de informare (31) de pe Platforma privind finanțarea durabilă oferă recomandări suplimentare cu privire la cele mai bune practici pentru raportarea voluntară în cazul raportării privind eligibilitatea și al utilizării modelelor de raportare în primul (primii) an(i) de raportare.

28.   Cum ar trebui o instituție de credit cu licență de firmă de investiții în temeiul Directivei privind piețele instrumentelor financiare (MifiD) să își raporteze activitățile economice eligibile din punctul de vedere al taxonomiei?

În cazul în care o întreprindere-mamă este clasificată drept instituție de credit (în temeiul CRR), dar desfășoară activități de investiții, aceasta ar trebui să respecte cerințele aplicabile instituțiilor de credit în temeiul Actului delegat privind obligația furnizării de informații.

Articolul 10 alineatele (2) și (3) din Actul delegat privind obligația furnizării de informații nu impune utilizarea modelelor de raportare prevăzute în anexe pentru raportarea privind eligibilitatea. Cu toate acestea, se recomandă întreprinderilor să utilizeze în mod voluntar modelele prevăzute în anexele la Actul delegat privind obligația furnizării de informații pentru a-și pregăti raportarea privind eligibilitatea din punctul de vedere al taxonomiei.

În acest sens, anexa VI la Actul delegat privind obligația furnizării de informații stabilește modelele pe care instituțiile de credit trebuie să le utilizeze pentru a raporta ICP privind alinierea la taxonomie pentru activitățile de investiții. Prin urmare, pentru raportarea privind eligibilitatea, instituțiile de credit ar putea furniza, în mod voluntar, informații privind proporția activităților lor de investiții eligibile.

Nota de informare (32)de pe Platforma privind finanțarea durabilă oferă recomandări suplimentare cu privire la cele mai bune practici pentru raportarea voluntară în cazul raportării privind eligibilitatea și al utilizării modelelor de raportare în primul (primii) an(i) de raportare.

PIAȚA DATORIILOR

29.   Cum se evaluează și se raportează eligibilitatea din punctul de vedere al taxonomiei a unui titlu de natura datoriei, cum ar fi o obligațiune sau un împrumut?

Articolul 10 alineatele (2) și (3) din Actul delegat privind obligația furnizării de informații nu impune utilizarea modelelor de raportare prevăzute în anexe pentru raportarea privind eligibilitatea. Cu toate acestea, se recomandă întreprinderilor să utilizeze în mod voluntar modelele prevăzute în anexele la Actul delegat privind obligația furnizării de informații pentru a-și pregăti raportarea privind eligibilitatea din punctul de vedere al taxonomiei.

În acest sens, anexa V la Actul delegat privind obligația furnizării de informații stabilește detaliile privind modul în care trebuie să fie evaluate și raportate împrumuturile și instrumentele de natura datoriei pentru ICP privind alinierea la taxonomie. Anexa V explică faptul că finanțările și/sau instrumentele de datorie cu caracter general au cifra de afaceri sau valoarea CapEx aferentă eligibilității din punctul de vedere al taxonomiei a entității subiacente (și anume entitatea în care s-a investit sau contrapartea).

Pentru a calcula eligibilitatea din punctul de vedere al taxonomiei a instrumentelor de datorie cu caracter general, se recomandă să se aplice valoarea pentru eligibilitate a entității subiacente (cifra de afaceri și CapEx).

În cazul în care utilizarea, integrală sau parțială, a veniturilor provenite dintr-un instrument de datorie este eligibilă din punctul de vedere al taxonomiei, raportarea acestei valori ar avea prioritate față de valoarea la nivel de emitent în cadrul ICP privind alinierea la taxonomie. Astfel de venituri pot fi alocate direct activităților eligibile din punctul de vedere al taxonomiei sau pot face parte dintr-un plan CapEx sau OpEx pentru a asigura alinierea unei activități sau a unui activ la taxonomie.

Pentru raportarea privind eligibilitatea din punctul de vedere al taxonomiei, se poate considera, de exemplu, că, dacă 50 % din veniturile provenite din instrumentul de datorie sunt alocate proiectelor sau programelor eligibile din punctul de vedere al taxonomiei, valorile cifrei de afaceri și CapEx aferente eligibilității din punctul de vedere al taxonomiei ale obligațiunii ar trebui să fie de 50 %.

În acest sens, utilizarea veniturilor aferente unui instrument de datorie (verde) nu ar fi eligibilă în temeiul taxonomiei în ansamblul său. Totuși, aceasta ar fi eligibilă pentru partea din venituri care poate fi alocată activităților eligibile din punctul de vedere al taxonomiei.

Nota de informare (33) de pe Platforma privind finanțarea durabilă oferă recomandări suplimentare cu privire la cele mai bune practici pentru raportarea voluntară în cazul raportării privind eligibilitatea în primul (primii) an(i) de raportare.

30.   Utilizarea tuturor veniturilor din produsele de natura datoriei trebuie verificată în mod independent în cazul în care este raportată ca fiind eligibilă din punctul de vedere al taxonomiei?

Nu există o cerință ca veniturile din produsele de natura datoriei să fie verificate în mod independent ca fiind eligibile din punctul de vedere al taxonomiei. Acest răspuns nu are nicio incidență asupra cerințelor specifice privind examinarea externă sau asigurarea externă în temeiul legislației Uniunii.

31.   Instrumentele de datorie verzi de la entități din afara UE pot fi raportate ca fiind eligibile din punctul de vedere al taxonomiei?

Articolul 10 alineatul (3) din Actul delegat privind obligația furnizării de informații clarifică faptul că întreprinderile financiare ar trebui să furnizeze informații ținând seama de dispozițiile prevăzute la articolul 7 alineatul (3) din Actul delegat privind obligația furnizării de informații.

În conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din Actul delegat privind obligația furnizării de informații, întreprinderile care nu intră sub incidența Directivei privind prezentarea de informații nefinanciare (inclusiv întreprinderile din afara UE) sunt excluse de la numărător, dar sunt incluse în numitorul ICP pentru raportarea de către întreprinderile financiare a alinierii la taxonomie. Acest tratament va fi reexaminat până la 30 iunie 2024.

Cu toate acestea, articolul 7 alineatul (4) prevede următoarele: „Fără a aduce atingere alineatului (1), obligațiunile sau titlurile de natura datoriei durabile din punctul de vedere al mediului care finanțează activități identificate specifice și sunt emise de o întreprindere în care s-a investit sunt luate în considerare la numărătorul indicatorilor-cheie de performanță până la valoarea totală a activităților economice aliniate la taxonomie pe care le finanțează veniturile provenite din respectivele obligațiuni și titluri de natura datoriei, pe baza informațiilor furnizate de întreprinderea în care s-a investit.”

Prin urmare, întreprinderile financiare includ la numărătorul informațiilor privind eligibilitatea veniturile eligibile din punctul de vedere al taxonomiei provenite din obligațiuni și titluri de natura datoriei durabile din punctul de vedere al mediului, al căror scop este de a finanța activități identificate specifice.

Titlurile de natura datoriei prevăzute la articolul 7 alineatul (4) includ utilizarea de către emitenții din afara UE a veniturilor provenite din obligațiuni și nu includ utilizarea veniturilor provenite din împrumuturi, în conformitate cu definițiile prevăzute în Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/451 al Comisiei (FINREP) (34).

Ca observație generală, domeniul de aplicare al acestei excluderi din numărătorul ICP va fi revizuit în 2024, în conformitate cu articolul 9 din Actul delegat privind obligația furnizării de informații.

În plus, Actul delegat privind obligația furnizării de informații nu împiedică întreprinderile financiare să includă informații voluntare cu privire la expunerile lor la investițiile entităților din afara UE, cu utilizarea veniturilor care sunt considerate eligibile. Aceste informații trebuie să fie întotdeauna raportate separat de informațiile furnizate în mod obligatoriu în temeiul Actului delegat privind obligația furnizării de informații (35).

Nota de informare (36) de pe Platforma privind finanțarea durabilă oferă recomandări suplimentare cu privire la cele mai bune practici pentru raportarea voluntară în cazul raportării privind eligibilitatea în primul (primii) an(i) de raportare.

32.   Datoria suverană verde poate fi raportată ca fiind eligibilă din punctul de vedere al taxonomiei?

Articolul 10 alineatul (3) din Actul delegat privind obligația furnizării de informații clarifică faptul că întreprinderile financiare ar trebui să furnizeze informații ținând seama de dispozițiile prevăzute la articolul 7 alineatul (1) din Actul delegat privind obligația furnizării de informații.

Articolul 7 alineatul (1) exclude expunerile față de administrații centrale, bănci centrale și emitenți supranaționali din calculul numărătorului și numitorului indicatorilor-cheie de performanță ai întreprinderilor financiare. Prin urmare, în conformitate cu articolul 10 din Actul delegat privind obligația furnizării de informații, întreprinderile financiare nu ar trebui să își includă expunerile suverane în informațiile lor furnizate cu privire la activitățile economice eligibile din punctul de vedere al taxonomiei.

Nota de informare (37) de pe Platforma privind finanțarea durabilă oferă recomandări suplimentare cu privire la cele mai bune practici pentru raportarea voluntară în cazul raportării privind eligibilitatea în primul (primii) an(i) de raportare.

INTERACȚIUNEA CU ALTE REGULAMENTE

33.   Cum interacționează Actul delegat privind obligația furnizării de informații cu cerințele propuse privind raportarea de către întreprinderi de informații privind durabilitatea?

Propunerea de directivă privind raportarea de către întreprinderi de informații privind durabilitatea (CSRD), de modificare a cerințelor de raportare existente introduse în Directiva contabilă prin Directiva privind prezentarea de informații nefinanciare ar trebui să completeze Actul delegat privind obligația furnizării de informații, care are același domeniu de aplicare obligatoriu precum normele privind raportarea de informații privind durabilitatea din Directiva contabilă (38). Propunerea de CSRD va extinde domeniul de aplicare personal al cerințelor actuale de raportare pentru a acoperi:

| — | toate societățile mari cotate și necotate la bursă și |
| --- | --- |

—

toate societățile mari cotate și necotate la bursă și

| — | toate IMM-urile cotate la bursă, cu excepția microîntreprinderilor. |
| --- | --- |

—

toate IMM-urile cotate la bursă, cu excepția microîntreprinderilor.

Pe lângă cerințele de raportare legate de taxonomie, detaliate în prezent în Actul delegat privind taxonomia, aceste întreprinderi vor trebui să publice informații privind durabilitatea în rapoartele lor de gestiune, în conformitate cu standardele de raportare privind durabilitatea pe care Comisia le va adopta prin intermediul actelor delegate.

Conform propunerii CSRD, întreprinderile în cauză ar trebui să publice informații privind durabilitatea în temeiul noilor cerințe pentru prima dată în 2024, pentru exercițiul financiar 2023. Conform propunerii, IMM-urile cotate la bursă ar beneficia de o perioadă de tranziție de 3 ani și ar trebui să publice informațiile pentru prima dată în 2027 pentru exercițiul financiar 2026.

În principiu și în funcție de rezultatul procesului legislativ privind CSRD, cerințele de raportare din fiecare regulament vor fi clar definite și ar trebui, de asemenea, să fie raționalizate și coerente, în măsura posibilului, astfel încât întreprinderile să nu raporteze aceleași informații de două ori.

Informațiile prevăzute în Actul delegat privind obligația furnizării de informații ar trebui raportate în același raport de gestiune la nivel de întreprindere, alături de alte informații legate de durabilitate solicitate în temeiul dispozițiilor CSRD propuse. Acestor informații li s-ar aplica aceleași cerințe privind asigurarea și digitalizarea precum în cazul restului informațiilor privind durabilitatea raportate.

---

(1)  Regulamentul delegat (UE) 2021/2178 al Comisiei din 6 iulie 2021 de completare a Regulamentului (UE) 2020/852 al Parlamentului European și al Consiliului prin precizarea conținutului și a modului de prezentare a informațiilor care trebuie furnizate de întreprinderile care fac obiectul articolului 19a sau 29a din Directiva 2013/34/UE în ceea ce privește activitățile economice durabile din punctul de vedere al mediului și prin precizarea metodologiei pentru respectarea acestei obligații de furnizare de informații (JO L 443, 10.12.2021, p. 9).

(2)  Directiva 2014/95/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 octombrie 2014 de modificare a Directivei 2013/34/UE în ceea ce privește prezentarea de informații nefinanciare și de informații privind diversitatea de către anumite întreprinderi și grupuri mari (JO L 330, 15.11.2014, p. 1).

(3)  Regulamentul (UE) 2020/852 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iunie 2020 privind instituirea unui cadru care să faciliteze investițiile durabile și de modificare a Regulamentului (UE) 2019/2088 (JO L 198, 22.6.2020, p. 13).

(4)  Directiva 2013/34/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2013 privind situațiile financiare anuale, situațiile financiare consolidate și rapoartele conexe ale anumitor tipuri de întreprinderi, de modificare a Directivei 2006/43/CE a Parlamentului European și a Consiliului și de abrogare a Directivelor 78/660/CEE și 83/349/CEE ale Consiliului (JO L 182, 29.6.2013, p. 19).

(5)  Regulamentul delegat (UE) 2021/2139 al Comisiei din 4 iunie 2021 de completare a Regulamentului (UE) 2020/852 al Parlamentului European și al Consiliului prin stabilirea criteriilor tehnice de examinare pentru a determina condițiile în care o activitate economică se califică drept activitate care contribuie în mod substanțial la atenuarea schimbărilor climatice sau la adaptarea la schimbările climatice și pentru a stabili dacă activitatea economică respectivă aduce prejudicii semnificative vreunuia dintre celelalte obiective de mediu (JO L 442, 9.12.2021, p. 1).

(6)  Din motive de claritate, se remarcă faptul că activitățile eligibile nu sunt egale cu numitorul ICP privind alinierea la taxonomie. Pentru întreprinderile nefinanciare, se vor utiliza valorile totale ale CapEx, ale OpEx și ale cifrei de afaceri. Active acoperite pentru ICP al întreprinderilor financiare.

(7)  A se vedea articolul 10 alineatul (2) și articolul 16 din Regulamentul (UE) 2020/852 privind taxonomia.

(8)  Articolul 11 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul privind taxonomia UE 2020/852 se referă la activități care includ soluții de adaptare care fie reduc riscul efectului negativ al climatului actual și al celui viitor preconizat asupra acelei activități economice, fie reduc în mod substanțial efectul negativ respectiv, fără a crește riscul unui efect negativ asupra persoanelor, asupra naturii sau asupra activelor.

(9)  Articolul 11 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind taxonomia se referă la activități care oferă soluții de adaptare care, în plus față de îndeplinirea condițiilor prevăzute la articolul 16, contribuie în mod substanțial la prevenirea sau reducerea riscului efectului negativ al climatului actual și al celui viitor preconizat asupra persoanelor, asupra naturii sau asupra activelor, fără a crește riscul unui efect negativ asupra altor persoane, asupra naturii sau asupra activelor.

(10)  În conformitate cu considerentul 48 din Actul delegat privind clima, „... Cu toate acestea, atunci când funcția esențială a activităților economice care permit adaptarea în conformitate cu articolul 11 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (UE) 2020/852 constă în furnizarea de tehnologii, produse, servicii, informații sau practici cu scopul de a crește nivelul de reziliență la riscurile fizice legate de climă al altor persoane, al naturii, al patrimoniului cultural, al activelor sau al altor activități economice, pe lângă cheltuielile de capital menționate mai sus, cifra de afaceri obținută din produse sau servicii asociate cu activitățile economice respective ar trebui să fie considerată ca fiind derivată din produse sau servicii asociate cu activități economice care se califică drept durabile din punctul de vedere al mediului.”

(11)  A se vedea, de asemenea, întrebarea 12 din setul de Întrebări frecvente publicat la 20 decembrie 2021.

(12)  Considerații ale platformei privind raportarea voluntară de informații în cadrul raportării privind eligibilitatea din punctul de vedere al taxonomiei.

(13)  Acest lucru poate fi revizuit în lumina pachetului „Pregătiți pentru 55” și a obiectivelor climatice convenite de Consiliu și de Parlamentul European.

(14)  Considerații ale platformei cu privire la raportarea voluntară de informații în cadrul raportării privind eligibilitatea din punctul de vedere al taxonomiei.

(15)  Considerații ale platformei cu privire la raportarea voluntară de informații în cadrul raportării privind eligibilitatea din punctul de vedere al taxonomiei.

(16)  Această listă nu este exhaustivă și oferă exemple de cheltuieli care nu ar corespunde noțiunii OpEx privind „întreținerea și reparațiile, precum și orice alte cheltuieli directe legate de întreținerea curentă a imobilizărilor corporale de către întreprindere sau partea terță către care sunt externalizate activitățile care sunt necesare pentru a se asigura funcționarea continuă și eficace a acestor active”, în conformitate cu secțiunea 1.1.3.1 din anexa I. Ca observație generală, cheltuielile legate de cheltuielile generale ar trebui excluse pentru a se evita, pe cât posibil, subiectivitatea inerentă alocării acestor cheltuieli generale elementului specific al imobilizărilor corporale în cauză.

(17)  Considerații ale platformei cu privire la raportarea voluntară de informații în cadrul raportării privind eligibilitatea din punctul de vedere al taxonomiei.

(18)  Regulamentul (CE) nr. 1126/2008 al Comisiei din 3 noiembrie 2008 de adoptare a anumitor standarde internaționale de contabilitate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1606/2002 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 320, 29.11.2008, p. 1).

(19)  Considerații ale platformei cu privire la raportarea voluntară de informații în cadrul raportării privind eligibilitatea din punctul de vedere al taxonomiei.

(20)  Raportarea voluntară ar trebui să fie pregătită pe o bază care să nu contrazică sau să denatureze informațiile furnizate în mod obligatoriu în temeiul Actului delegat privind obligația furnizării de informații și nu ar trebui să i se acorde mai multă importanță decât informațiilor furnizate în mod obligatoriu. În cazul în care o întreprindere include raportarea voluntară, aceasta ar trebui să fie însoțită de detalii justificative care să stabilească baza pentru această furnizare și metodele utilizate pentru pregătirea acesteia, precum și o explicație clară a modului în care aceasta diferă de raportarea obligatorie.

(21)  Considerații ale platformei cu privire la raportarea voluntară de informații în cadrul raportării privind eligibilitatea din punctul de vedere al taxonomiei.

(22)  Pentru întreprinderile financiare, articolul 7 din Actul delegat privind obligația furnizării de informații clarifică faptul că expunerile care nu fac obiectul Directivei privind prezentarea de informații nefinanciare (care includ expuneri în afara UE) nu se raportează la numărătorul ICP, sub rezerva unei revizuiri care trebuie efectuată în conformitate cu articolul 9 din Actul delegat privind obligația furnizării de informații.

(23)  Pentru detalii suplimentare privind obligațiile de raportare, a se vedea întrebarea 4 („Cum ar trebui să raporteze grupurile mixte alcătuite din întreprinderi financiare și nefinanciare sau cu linii diversificate și multiple de activități?”) din setul de Întrebări frecvente publicat.

(24)  Raportarea voluntară nu ar trebui să contrazică sau să denatureze informațiile obligatorii în temeiul Actului delegat privind obligația furnizării de informații. De asemenea, raportarea nu ar trebui să fie mai vizibilă decât furnizarea de informații obligatorii. În cazul în care o întreprindere include raportarea voluntară, aceasta ar trebui să adauge detalii justificative care să stabilească baza pentru această furnizare, metodele utilizate pentru pregătirea acesteia, precum și o explicație clară a modului în care aceasta diferă de raportarea obligatorie.

(25)  Considerații ale platformei cu privire la raportarea voluntară de informații în cadrul raportării privind eligibilitatea din punctul de vedere al taxonomiei.

(26)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/451 al Comisiei din 17 decembrie 2020 de stabilire a standardelor tehnice de punere în aplicare pentru aplicarea Regulamentului (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește raportarea în scopuri de supraveghere a instituțiilor și de abrogare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 680/2014, JO L 97, 19.3.2021, p. 1.

(27)  Considerații ale platformei cu privire la raportarea voluntară de informații în cadrul raportării privind eligibilitatea din punctul de vedere al taxonomiei.

(28)  Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 iunie 2013 privind cerințele prudențiale pentru instituțiile de credit și societățile de investiții și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (JO L 176, 27.6.2013, p. 1).

(29)  Regulamentul (UE) 2021/451 din 17 decembrie 2020 de stabilire a standardelor tehnice de punere în aplicare pentru aplicarea Regulamentului (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește raportarea în scopuri de supraveghere a instituțiilor și de abrogare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 680/2014 (JO L 97, 19.3.2021, p. 1).

(30)  Această abordare este aliniată la normele de raportare prevăzute în Directiva privind prezentarea de informații nefinanciare (NFRD). În cazul în care nu există informații cu privire la emitent, entitatea poate utiliza informațiile furnizate de societatea-mamă dacă aceasta intră sub incidența Directivei privind prezentarea de informații nefinanciare.

(31)  Considerații ale platformei cu privire la raportarea voluntară de informații în cadrul raportării privind eligibilitatea din punctul de vedere al taxonomiei.

(32)  Considerații ale platformei cu privire la raportarea voluntară de informații în cadrul raportării privind eligibilitatea din punctul de vedere al taxonomiei.

(33)  Considerații ale platformei cu privire la raportarea voluntară de informații în cadrul raportării privind eligibilitatea din punctul de vedere al taxonomiei.

(34)  A se vedea anexa V la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/451 al Comisiei și articolul 1 alineatul 2 litera (a) din Recomandarea Comisiei din 6 mai 2003 privind definiția microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii (JO L 124, 20.5.2003, p. 36).

(35)  Raportarea voluntară nu ar trebui să contrazică sau să denatureze informațiile obligatorii în temeiul Actului delegat privind obligația furnizării de informații. De asemenea, raportarea nu ar trebui să fie mai vizibilă decât furnizarea de informații obligatorii. În cazul în care o întreprindere include raportarea voluntară, aceasta ar trebui să adauge detalii justificative care să stabilească baza pentru această furnizare, metodele utilizate pentru pregătirea acesteia, precum și o explicație clară a modului în care aceasta diferă de raportarea obligatorie.

(36)  Considerații ale platformei cu privire la raportarea voluntară de informații în cadrul raportării privind eligibilitatea din punctul de vedere al taxonomiei.

(37)  Considerații ale platformei cu privire la raportarea voluntară de informații în cadrul raportării privind eligibilitatea din punctul de vedere al taxonomiei.

(38)  Se preconizează că propunerea de directivă privind raportarea de către întreprinderi de informații privind durabilitatea (CSRD) va modifica dispozițiile Directivei contabile introduse prin Directiva privind raportarea nefinanciară, sub rezerva rezultatului procesului de negociere a propunerii. Propunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2013/34/UE, a Directivei 2004/109/CE, a Directivei 2006/43/CE și a Regulamentului (UE) nr. 537/2014 în ceea ce privește raportarea de către întreprinderi de informații privind durabilitatea, COM/2021/189 final.

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 6.10.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 385/20 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 385/20

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

5 octombrie 2022

(2022/C 385/02)

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 0,9915 |
| JPY | yen japonez | 143,18 |
| DKK | coroana daneză | 7,4388 |
| GBP | lira sterlină | 0,87340 |
| SEK | coroana suedeză | 10,8376 |
| CHF | franc elvețian | 0,9756 |
| ISK | coroana islandeză | 141,30 |
| NOK | coroana norvegiană | 10,4858 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 24,524 |
| HUF | forint maghiar | 423,60 |
| PLN | zlot polonez | 4,7910 |
| RON | leu românesc nou | 4,9385 |
| TRY | lira turcească | 18,4201 |
| AUD | dolar australian | 1,5380 |
| CAD | dolar canadian | 1,3493 |
| HKD | dolar Hong Kong | 7,7831 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,7419 |
| SGD | dolar Singapore | 1,4124 |
| KRW | won sud-coreean | 1 406,71 |
| ZAR | rand sud-african | 17,6228 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 7,0555 |
| HRK | kuna croată | 7,5255 |
| IDR | rupia indoneziană | 15 061,81 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,5911 |
| PHP | peso Filipine | 58,212 |
| RUB | rubla rusească | |
| THB | baht thailandez | 37,102 |
| BRL | real brazilian | 5,1575 |
| MXN | peso mexican | 19,8625 |
| INR | rupie indiană | 80,9090 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

0,9915

JPY

yen japonez

143,18

DKK

coroana daneză

7,4388

GBP

lira sterlină

0,87340

SEK

coroana suedeză

10,8376

CHF

franc elvețian

0,9756

ISK

coroana islandeză

141,30

NOK

coroana norvegiană

10,4858

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

24,524

HUF

forint maghiar

423,60

PLN

zlot polonez

4,7910

RON

leu românesc nou

4,9385

TRY

lira turcească

18,4201

AUD

dolar australian

1,5380

CAD

dolar canadian

1,3493

HKD

dolar Hong Kong

7,7831

NZD

dolar neozeelandez

1,7419

SGD

dolar Singapore

1,4124

KRW

won sud-coreean

1 406,71

ZAR

rand sud-african

17,6228

CNY

yuan renminbi chinezesc

7,0555

HRK

kuna croată

7,5255

IDR

rupia indoneziană

15 061,81

MYR

ringgit Malaiezia

4,5911

PHP

peso Filipine

58,212

RUB

rubla rusească

THB

baht thailandez

37,102

BRL

real brazilian

5,1575

MXN

peso mexican

19,8625

INR

rupie indiană

80,9090

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

INFORMĂRI REFERITOARE LA SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN

Autoritatea de supraveghere a AELS

| 6.10.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 385/21 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 385/21

---

Ajutoare de stat – Decizie de a nu ridica obiecțiuni

(2022/C 385/03)

Autoritatea AELS de Supraveghere nu ridică nicio obiecțiune în ceea ce privește următoarea măsură de ajutor de stat:

| Data adoptării deciziei | 21 iunie 2022 |
| --- | --- |
| Cazul nr. | 88873 |
| Decizia nr. | 153/22/COL |
| Statul AELS | Islanda |
| Titlul (și/sau numele beneficiarului) | COVID-19 – modificarea schemei islandeze de garantare temporară |
| Temei juridic | Legea nr. 25/2020 de modificare a Legii nr. 121/1997 privind garanțiile de stat |
| Tipul măsurii | Schemă |
| Obiectiv | Asigurarea accesului la lichidități pentru întreprinderile care se confruntă cu o lipsă bruscă de lichidități din cauza pandemiei de COVID-19 |
| Forma ajutorului | Garanții publice |
| Buget | 50 de miliarde ISK |
| Durată | 20 aprilie 2020-31 decembrie 2020 |
| Sectoare economice | Toate sectoarele |
| Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul | Ministerul Finanțelor și Afacerilor Economice |
| Arnarhvoli við Lindargötu |
| 101 Reykjavik, Islanda |

Data adoptării deciziei

21 iunie 2022

Cazul nr.

88873

Decizia nr.

153/22/COL

Statul AELS

Islanda

Titlul (și/sau numele beneficiarului)

COVID-19 – modificarea schemei islandeze de garantare temporară

Temei juridic

Legea nr. 25/2020 de modificare a Legii nr. 121/1997 privind garanțiile de stat

Tipul măsurii

Schemă

Obiectiv

Asigurarea accesului la lichidități pentru întreprinderile care se confruntă cu o lipsă bruscă de lichidități din cauza pandemiei de COVID-19

Forma ajutorului

Garanții publice

Buget

50 de miliarde ISK

Durată

20 aprilie 2020-31 decembrie 2020

Sectoare economice

Toate sectoarele

Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul

Ministerul Finanțelor și Afacerilor Economice

Arnarhvoli við Lindargötu

101 Reykjavik, Islanda

Textul deciziei, în versiunea lingvistică autentică, din care au fost eliminate toate informațiile confidențiale, este disponibil pe site-ul web al Autorității AELS de Supraveghere: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 6.10.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 385/22 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 385/22

---

Comunicarea Autorității AELS de Supraveghere privind ratele dobânzii pentru recuperarea ajutoarelor de stat și ratele de referință/actualizare pentru statele AELS, aplicabile începând cu data de 1 iulie 2022

Publicată în conformitate cu normele privind ratele de referință și de actualizare stabilite în partea a VII-a din Orientările Autorității AELS de Supraveghere privind ajutoarele de stat și cu articolul 10 din Decizia nr. 195/04/COL a Autorității AELS de Supraveghere din 14 iulie 2004 (1)

(2022/C 385/04)

Ratele de bază se calculează în conformitate cu capitolul privind metoda de stabilire a ratelor de referință și de actualizare din Orientările Autorității AELS de Supraveghere privind ajutoarele de stat, astfel cum au fost modificate prin Decizia nr. 788/08/COL a Autorității AELS de Supraveghere din 17 decembrie 2008. Pentru a se determina ratele de referință aplicabile, se adaugă la rata de bază marjele corespunzătoare în conformitate cu Orientările privind ajutoarele de stat.

Ratele de bază au fost stabilite după cum urmează:

| | Islanda | Liechtenstein | Norvegia |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.7.2022 – | 3,90 | -0,57 | 1,17 |

Islanda

Liechtenstein

Norvegia

1.7.2022 –

3,90

-0,57

1,17

---

(1)  JO L 139, 25.5.2006, p. 37 și suplimentul SEE la JO nr. 26/2006, 25.5.2006, p. 1.

---

| 6.10.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 385/23 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 385/23

---

Ajutor de stat – Decizie de a nu ridica obiecțiuni

(2022/C 385/05)

Autoritatea AELS de Supraveghere nu ridică nicio obiecțiune în ceea ce privește următoarea măsură de ajutor de stat:

| Data adoptării deciziei | 23 iunie 2022 |
| --- | --- |
| Cazul nr. | 88760 |
| Decizia nr. | 154/22/COL |
| Statul AELS | Norvegia |
| Regiune | Helgeland |
| Titlul (și/sau numele beneficiarului) | Ajutor pentru investiții în favoarea Avinor AS pentru construirea unui nou aeroport în Mo i Rana |
| Temei juridic | Propunerea de buget național revizuit pentru 2021, adoptată de Parlament la 11 iunie 2021 (Innst. 648 S– 2020–2021)
  O scrisoare de misiune din partea Ministerului Transporturilor din 25 august 2021
  Decizia Municipalității Rana din 12 mai 2020, cazul 36/20
  Acord tripartit între Avinor AS, Polarsirkelen Lufthavnutvikling AS și Municipalitatea Rana |
| Tipul măsurii | Ajutor ad-hoc |
| Obiectiv | Infrastructuri sau echipamente aeroportuare |
| Forma ajutorului | Grant direct |
| Buget | Până la 2 888 989 000 NOK (valoare actualizată) |
| Intensitate | 95 % |
| Durată | Din 2022 până în 2026 |
| Sectoare economice | Transport aerian de călători |
| Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul | Ministerul Transporturilor |
| PO Box 8010 Dep, N-0030 Oslo |
| NORVEGIA |
| Municipalitatea Rana |
| P.O. Box 173, 8601 Mo i Rana |
| NORVEGIA |

Data adoptării deciziei

23 iunie 2022

Cazul nr.

88760

Decizia nr.

154/22/COL

Statul AELS

Norvegia

Regiune

Helgeland

Titlul (și/sau numele beneficiarului)

Ajutor pentru investiții în favoarea Avinor AS pentru construirea unui nou aeroport în Mo i Rana

Temei juridic

Propunerea de buget național revizuit pentru 2021, adoptată de Parlament la 11 iunie 2021 (Innst. 648 S– 2020–2021)

O scrisoare de misiune din partea Ministerului Transporturilor din 25 august 2021

Decizia Municipalității Rana din 12 mai 2020, cazul 36/20

Acord tripartit între Avinor AS, Polarsirkelen Lufthavnutvikling AS și Municipalitatea Rana

Tipul măsurii

Ajutor ad-hoc

Obiectiv

Infrastructuri sau echipamente aeroportuare

Forma ajutorului

Grant direct

Buget

Până la 2 888 989 000 NOK (valoare actualizată)

Intensitate

95 %

Durată

Din 2022 până în 2026

Sectoare economice

Transport aerian de călători

Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul

Ministerul Transporturilor

PO Box 8010 Dep, N-0030 Oslo

NORVEGIA

Municipalitatea Rana

P.O. Box 173, 8601 Mo i Rana

NORVEGIA

Alte informații

—

Textul deciziei, în versiunea lingvistică autentică, din care au fost eliminate toate informațiile confidențiale, este disponibil pe site-ul Autorității AELS de Supraveghere:

http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

V Anunțuri

PROCEDURI JURISDICȚIONALE

Comisia Europeană

| 6.10.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 385/24 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 385/24

---

Cerere de aviz consultativ adresată Curții de Justiție a AELS de Landsréttur la 9 iunie 2022 în cauza Verkfræðingafélag Íslands, Stéttarfélag tölvunarfræðinga og Lyfjafræðingafélag Íslands/statul islandez

(Cauza E-9/22)

(2022/C 385/06)

La data de 9 iunie 2022, Landsréttur (Curtea de Apel) a adresat Curții de Justiție a AELS o cerere, înregistrată la grefa Curții la 9 iunie 2022, în vederea obținerii unui aviz consultativ în cauza Verkfræðingafélag Íslands (Asociația Inginerilor Experți din Islanda), Stéttarfélag tölvunarfræðinga (Uniunea Experților IT) și Lyfjafræðingafélag Íslands (Societatea Farmaceutică din Islanda) împotriva statului islandez cu privire la următoarele chestiuni:

| 1. | Rezultă din articolul 1 alineatul (1) și articolul 2 din Directiva 98/59/CE a Consiliului, precum și din principiul efectivității, că angajatorul care intenționează să rezilieze contractele încheiate cu un grup de lucrători și care au ca obiect suma forfetară pentru ore suplimentare are obligația să respecte normele procedurale prevăzute de directivă, inclusiv în ceea ce privește consultarea reprezentanților lucrătorilor în temeiul articolului 2 din directivă și notificarea autorității publice competente în temeiul articolului 3 din directivă? |
| --- | --- |

1.

Rezultă din articolul 1 alineatul (1) și articolul 2 din Directiva 98/59/CE a Consiliului, precum și din principiul efectivității, că angajatorul care intenționează să rezilieze contractele încheiate cu un grup de lucrători și care au ca obiect suma forfetară pentru ore suplimentare are obligația să respecte normele procedurale prevăzute de directivă, inclusiv în ceea ce privește consultarea reprezentanților lucrătorilor în temeiul articolului 2 din directivă și notificarea autorității publice competente în temeiul articolului 3 din directivă?

| 2. | Dacă răspunsul la prima întrebare este afirmativ, obligația angajatorului încetează să se aplice în cazul în care rezilierea contractelor care au ca obiect suma forfetară pentru ore suplimentare nu conduce ulterior la rezilierea integrală a contractelor de muncă ale lucrătorilor? |
| --- | --- |

2.

Dacă răspunsul la prima întrebare este afirmativ, obligația angajatorului încetează să se aplice în cazul în care rezilierea contractelor care au ca obiect suma forfetară pentru ore suplimentare nu conduce ulterior la rezilierea integrală a contractelor de muncă ale lucrătorilor?

| 3. | Pentru a putea răspunde la primele două întrebări, este important dacă contractele care au ca obiect suma forfetară pentru ore suplimentare pe care angajatorul le reziliază au fost încheiate în mod specific sub formă de contracte independente care se adaugă contractelor de muncă ale lucrătorilor? |
| --- | --- |

3.

Pentru a putea răspunde la primele două întrebări, este important dacă contractele care au ca obiect suma forfetară pentru ore suplimentare pe care angajatorul le reziliază au fost încheiate în mod specific sub formă de contracte independente care se adaugă contractelor de muncă ale lucrătorilor?

---

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

| 6.10.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 385/25 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 385/25

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul M.10904 – CVC / MATICMIND / SIO)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2022/C 385/07)

1.

Notificarea vizează următoarele întreprinderi:

| — | CVC Capital Partners SICAV-FIS S.A. („CVC”, Luxemburg); |
| --- | --- |

—

CVC Capital Partners SICAV-FIS S.A. („CVC”, Luxemburg);

| — | Maticmind S.p.A. („Maticmind”, Italia), |
| --- | --- |

—

Maticmind S.p.A. („Maticmind”, Italia),

| — | SIO S.p.A. („SIO”, Italia), controlată în prezent de EDA S.r.l. („EDA”, Italia). |
| --- | --- |

—

SIO S.p.A. („SIO”, Italia), controlată în prezent de EDA S.r.l. („EDA”, Italia).

CVC va dobândi, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul unic asupra întregilor întreprinderi Maticmind și SIO.

Concentrarea se realizează prin achiziționare de acțiuni.

2.

| — | CVC: gestionar de fonduri și platforme de investiții; |
| --- | --- |

—

CVC: gestionar de fonduri și platforme de investiții;

| — | Maticmind: integrator de sisteme și revânzător cu valoare adăugată care își desfășoară activitatea în sectorul informatic din Italia; |
| --- | --- |

—

Maticmind: integrator de sisteme și revânzător cu valoare adăugată care își desfășoară activitatea în sectorul informatic din Italia;

| — | SIO: furnizor de produse și soluții concepute pentru operațiuni de informații și interceptare legală în Italia și în alte țări europene, în prezent controlată exclusiv de EDA, a cărei activitate unică constă în deținerea de acțiuni în SIO. |
| --- | --- |

—

SIO: furnizor de produse și soluții concepute pentru operațiuni de informații și interceptare legală în Italia și în alte țări europene, în prezent controlată exclusiv de EDA, a cărei activitate unică constă în deținerea de acțiuni în SIO.

3.

În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de analiză a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în comunicare.

4.

Observațiile trebuie să parvină Comisiei în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Trebuie menționată întotdeauna următoarea referință:

M.10904 – CVC / MATICMIND / SIO

Observațiile pot fi trimise Comisiei prin e-mail, prin fax sau prin poștă. Vă rugăm să utilizați datele de contact de mai jos:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Adresă poștală:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 („Regulamentul privind concentrările economice”).

1

(2)  JO C 366, 14.12.2013, p. 5.

2

---

| 6.10.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 385/27 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 385/27

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul M.10697 – ARAMCO OVERSEAS COMPANY / LOTOS SPV 1)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2022/C 385/08)

1.

Notificarea vizează următoarele întreprinderi:

| — | Aramco Overseas Company B.V. („AOC”, Țările de Jos), controlată de Saudi Arabian Oil Company (Arabia Saudită), |
| --- | --- |

—

Aramco Overseas Company B.V. („AOC”, Țările de Jos), controlată de Saudi Arabian Oil Company (Arabia Saudită),

| — | Lotos SPV 1 sp. z o.o. („întreprinderea-țintă”, Polonia).
  AOC va dobândi, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul unic asupra întregii întreprinderi-țintă.
  Concentrarea se realizează prin achiziționare de acțiuni. |
| --- | --- |

—

Lotos SPV 1 sp. z o.o. („întreprinderea-țintă”, Polonia).

AOC va dobândi, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul unic asupra întregii întreprinderi-țintă.

Concentrarea se realizează prin achiziționare de acțiuni.

2.

| — | AOC furnizează entităților sale afiliate din cadrul grupului Saudi Aramco o gamă largă de servicii, inclusiv servicii de sprijin financiar, de gestionare a lanțului de aprovizionare, de asistență tehnică și diverse servicii de asistență administrativă; |
| --- | --- |

—

AOC furnizează entităților sale afiliate din cadrul grupului Saudi Aramco o gamă largă de servicii, inclusiv servicii de sprijin financiar, de gestionare a lanțului de aprovizionare, de asistență tehnică și diverse servicii de asistență administrativă;

| — | Întreprinderea-țintă este un vehicul cu scop special și o filială deținută integral de Lotos (în prezent Orlen), care își desfășoară activitatea în domeniul distribuției angro de combustibili în Polonia. |
| --- | --- |

—

Întreprinderea-țintă este un vehicul cu scop special și o filială deținută integral de Lotos (în prezent Orlen), care își desfășoară activitatea în domeniul distribuției angro de combustibili în Polonia.

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia Europeană constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință.

4.

Observațiile trebuie să parvină Comisiei Europene în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Trebuie menționată întotdeauna următoarea referință:

M.10697 – ARAMCO OVERSEAS COMPANY / LOTOS SPV 1

Observațiile pot fi trimise Comisiei prin e-mail, prin fax sau prin poștă. Vă rugăm să utilizați datele de contact de mai jos:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Adresă poștală:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 („Regulamentul privind concentrările economice”).

1

---

| 6.10.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 385/28 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 385/28

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul M.10857 – CINVEN / ZURICH SANDER VERMÖGENSVERWALTUNG)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2022/C 385/09)

1.

Notificarea vizează următoarele întreprinderi:

| — | Viridium Holding AG („Viridium”, Germania), controlată de Cinven Partnership LLP („Cinven”, Regatul Unit); |
| --- | --- |

—

Viridium Holding AG („Viridium”, Germania), controlată de Cinven Partnership LLP („Cinven”, Regatul Unit);

| — | Zurich Sander Vermögensverwaltungs AG (Germania), care aparține grupului Zurich Insurance Group Ltd. (Elveția). |
| --- | --- |

—

Zurich Sander Vermögensverwaltungs AG (Germania), care aparține grupului Zurich Insurance Group Ltd. (Elveția).

Cinven dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul unic asupra întregii întreprinderi Zurich Sander Vermögensverwaltungs AG.

Concentrarea se realizează prin achiziționare de acțiuni.

2.

| — | Cinven este o firmă de investiții în societăți necotate. Viridium este un furnizor de produse de asigurare de viață, specializat în gestionarea portofoliilor închise de asigurări de viață în Germania; |
| --- | --- |

—

Cinven este o firmă de investiții în societăți necotate. Viridium este un furnizor de produse de asigurare de viață, specializat în gestionarea portofoliilor închise de asigurări de viață în Germania;

| — | Zurich Sander Vermögensverwaltungs AG deține un portofoliu închis de poliție de asigurare de viață ai căror titulari sunt aproape exclusiv clienți germani. |
| --- | --- |

—

Zurich Sander Vermögensverwaltungs AG deține un portofoliu închis de poliție de asigurare de viață ai căror titulari sunt aproape exclusiv clienți germani.

3.

În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de analiză a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în comunicare.

4.

Observațiile trebuie să parvină Comisiei în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Trebuie menționată întotdeauna următoarea referință:

M.10857 – CINVEN / ZURICH SANDER VERMÖGENSVERWALTUNG

Observațiile pot fi trimise Comisiei prin e-mail, prin fax sau prin poștă. Vă rugăm să utilizați datele de contact de mai jos:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Adresă poștală:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 („Regulamentul privind concentrările economice”).

1

(2)  JO C 366, 14.12.2013, p. 5.

2

---

ALTE ACTE

Comisia Europeană

| 6.10.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 385/29 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 385/29

---

Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

(2022/C 385/10)

Prezenta comunicare este publicată în conformitate cu articolul 17 alineatul (5) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei (1).

COMUNICAREA APROBĂRII UNEI MODIFICĂRI STANDARD

„Alsace grand cru Kessler”

PDO-FR-A0414-AM02

Data comunicării: 20.7.2022

DESCRIEREA ȘI MOTIVELE MODIFICĂRII APROBATE

1.   Mențiune suplimentară

La capitolul I secțiunea II punctul 1 din caietul de sarcini al produsului, sunt adăugate următoarele denumiri uzuale: „Sylvaner” și „Pinot noir”, precum și soiurile corespunzătoare, și anume „Sylvaner B” și „Pinot noir N”.

Denumirea uzuală „Sylvaner” este adăugată pentru a se corecta o omisiune în prima versiune a caietului de sarcini. Această primă versiune precizează, la capitolul I secțiunea X punctul 1 litera (b), că soiurile autorizate „pot fi vinificate și comercializate sub denumirea lor corespunzătoare”, dar denumirea uzuală corespunzătoare nu fusese înscrisă în lista denumirilor uzuale posibile. Ținând seama de uzanțele locale și de notorietatea acestor vinuri, o decizie națională anterioară aprobării primei versiuni a caietului de sarcini adăugase soiul Sylvaner B la lista soiurilor autorizate pentru producția vinurilor cu denumirea de origine „Alsace grand cru Zotzenberg”.

Denumirea uzuală „Pinot noir” este adăugată în caietul de sarcini deoarece a fost depusă, la nivel național, o cerere de recunoaștere pentru vinurile liniștite roșii, pentru anumite denumiri de origine „Alsace grand cru”. Această cerere de recunoaștere a unui vin roșu se bazează pe precedență, pe notorietate și pe caracteristicile vinurilor elaborate din strugurii din soiul Pinot noir N produși pe parcelele delimitate aferente acestor denumiri „Alsace grand cru”. Soiul Pinot noir N este singurul soi autorizat pentru aceste vinuri roșii.

La capitolul I secțiunea II punctul 1 din caietul de sarcini, în cazul soiurilor de tip Muscat à petits grains (Muscat cu boabe mici) corespunzătoare denumirii uzuale „Muscat”, în denumirile acestor soiuri au fost adăugate cuvintele „blancs” (albe) și „roses” (roze), pentru a se corecta o omisiune din versiunea precedentă a caietului de sarcini.

Aceste modificări nu implică nicio modificare a documentului unic.

2.   Tipuri de produse

În capitolul I secțiunea III din caietul de sarcini, textul a fost modificat pentru a se preciza că denumirile de origine protejate vizate de prezentul caiet de sarcini nu mai sunt denumiri rezervate numai vinurilor albe liniștite.

Sunt menționate denumirile de origine protejate „Alsace grand cru” rezervate vinurilor liniștite albe și roșii („Alsace grand cru Hengst” și „Alsace grand cru Kirchberg de Barr”).

Această modificare nu vizează documentul unic.

3.   Arealul geografic

La capitolul I secțiunea IV punctul 1 din caietul de sarcini, este adăugat un paragraf pentru a se face referire la datele la care comitetul național competent al INAO a validat arealul geografic și pentru a se preciza că Codul geografic oficial din 2021 este referința delimitării perimetrului arealului, astfel cum figurează în caietul de sarcini. Această precizare garantează securitatea juridică a delimitării arealului.

Introducerea referirii la Codul geografic oficial din 2021 a ocazionat actualizarea listei cu denumirile comunelor. Prin urmare, sunt eliminate comunele Kientzheim și Sigolsheim, deoarece teritoriile lor fac parte acum din comuna Kaysersberg Vignoble.

Aceste modificări de redactare nu schimbă perimetrul arealului geografic delimitat.

De asemenea, la punctul 1 sunt adăugate următoarele fraze:

„Documentele cartografice care ilustrează arealul geografic pot fi consultate pe site-ul INAO.

În cazul comunei incluse parțial, se depune la primărie un document cartografic care definește limitele arealului geografic.”

Aceste modificări implică o modificare a punctului 6 din documentul unic.

4.   Arealul parcelat delimitat

Arealul parcelat delimitat

La capitolul I secțiunea IV punctul 2 din caietul de sarcini:

| — | pentru a se corecta o omisiune, la primul paragraf este adăugată informația „6 și 7 septembrie 2006”, pentru a se preciza când a fost aprobat arealul parcelat de către comitetul național competent; |
| --- | --- |

—

pentru a se corecta o omisiune, la primul paragraf este adăugată informația „6 și 7 septembrie 2006”, pentru a se preciza când a fost aprobat arealul parcelat de către comitetul național competent;

| — | la al doilea paragraf, formularea este modificată pentru a se ține seama de schimbările unor denumiri de comune efectuate la punctul 1 din secțiunea IV; |
| --- | --- |

—

la al doilea paragraf, formularea este modificată pentru a se ține seama de schimbările unor denumiri de comune efectuate la punctul 1 din secțiunea IV;

| — | coloana „Comune” din tabel este actualizată pentru a corespunde denumirilor de comune menționate la punctul 1 din secțiunea IV. |
| --- | --- |

—

coloana „Comune” din tabel este actualizată pentru a corespunde denumirilor de comune menționate la punctul 1 din secțiunea IV.

Aceste modificări nu vizează documentul unic.

5.   Zona situată în imediata vecinătate

Zona situată în imediata vecinătate

La capitolul I secțiunea IV punctul 3 din caietul de sarcini, un paragraf este modificat pentru a se preciza că Codul geografic oficial din 2021 este referința delimitării perimetrului arealului, astfel cum figurează în caietul de sarcini. Această precizare garantează securitatea juridică a delimitării arealului.

Introducerea referirii la Codul geografic oficial din 2021 a ocazionat actualizarea listei cu denumirile comunelor. Astfel, a fost eliminat numele comunei Kaysersberg și a fost adăugat numele comunei Kaysersberg Vignoble, împreună cu informația că această comună este inclusă parțial, mai exact, este inclus doar teritoriul comunei delegate Kaysersberg.

Aceste modificări de redactare nu schimbă perimetrul zonei situate în imediata vecinătate.

Aceste modificări implică o modificare a punctului 9 din documentul unic.

6.   Soiurile de viță-de-vie

Soiurile de viță-de-vie

La capitolul I secțiunea V punctul 1 din caietul de sarcini, au fost adăugate cuvintele „- pentru vinurile albe:” și „- pentru vinurile roșii: din soiul Pinot noir N”, deoarece a fost introdusă, la nivel național, o cerere de recunoaștere pentru vinurile liniștite roșii, pentru anumite denumiri de origine „Alsace grand cru”. Soiul Pinot noir N este singurul soi autorizat pentru aceste vinuri roșii. De asemenea, este singurul soi autorizat pentru producția de vin roșu în cadrul denumirii de origine „Alsace”.

La secțiunea V punctul 1 literele (a), (b) și (e) și la secțiunea V punctul 2 litera (b), au fost adăugate cuvintele „blancs” (albe) și „roses” (roze) în denumirea soiurilor de tip Muscat à petits grains (Muscat cu boabe mici), pentru a se corecta o omisiune în versiunea precedentă a caietului de sarcini.

Aceste modificări nu vizează documentul unic.

7.   Densitatea de plantare

Densitatea de plantare

La capitolul I secțiunea VI punctul 1 din caietul de sarcini au fost adăugate următoarele cuvinte: „Pentru producția de vin alb” și „Pentru producția de vin roșu”, pentru a se face distincție între densitățile de plantare minime în funcție de culoarea vinurilor. Aceste densități sunt indicate pentru denumirile în cadrul cărora pot fi produse vinuri roșii.

Aceste completări nu modifică documentul unic.

La capitolul I secțiunea VI punctul 1 din caietul de sarcini, a fost precizată data efectivă de aplicare a regulii referitoare la posibilitatea de adaptare a densității prin defrișare: „25 octombrie 2011”, pentru a se înlocui formularea „la data aprobării prezentului caiet de sarcini”.

Această modificare implică o modificare a punctului 5 din documentul unic.

8.   Regula privind tăierea

Regula privind tăierea

La capitolul I secțiunea VI punctul 1 litera (b) din caietul de sarcini, în ceea ce privește vinurile albe, regula referitoare la numărul de ochi per metru pătrat de suprafață la sol, care diferea în funcție de soiuri, a fost înlocuită cu o regulă unică ce prevede 18 ochi per butuc.

Această modificare permite armonizarea formulărilor în caietele de sarcini ale denumirilor de origine din Alsacia și simplificarea metodelor de control.

Se modifică punctul 5 din documentul unic.

La începutul frazei se adaugă cuvintele „În cazul vinurilor albe”, deoarece a fost depusă la nivel național o cerere de recunoaștere pentru vinurile liniștite roșii în cadrul anumitor denumiri de origine „Alsace grand cru”.

A fost adăugată regula privind tăierea în cazul vinurilor roșii, numărul maxim fiind de 14 ochi per butuc. Acest număr este mai mic decât cel autorizat în cazul producției de vinuri albe. Această regulă permite coerența cu randamentele și producția strugurilor de calitate.

Aceste ultime modificări nu vizează documentul unic.

9.   Norme privind palisarea și înălțimea frunzișului

Norme privind palisarea și înălțimea frunzișului

La capitolul I secțiunea VI punctul 1 litera (c) din caietul de sarcini, a fost eliminată înălțimea maximă a firului de sprijinire a coardelor arcuite și a fost modificat modul de măsurare a înălțimii frunzișului palisat.

Aceste modificări permit să se constate, în perioada de vegetație, dacă este respectată înălțimea frunzișului, ceea ce înainte se putea face doar pe baza unei obligații de mijloace.

Această modificare nu vizează documentul unic.

10.   Încărcarea maximă medie per parcelă

Încărcarea maximă medie per parcelă

La capitolul I secțiunea VI punctul 1 litera (d) din caietul de sarcini, încărcarea maximă medie per parcelă în cazul vinurilor albe a fost redusă de la 10 000 la 8 500 kilograme per hectar, pentru a se reflecta scăderea producțiilor în cazul acestor vinuri.

În ceea ce privește vinurile roșii, a fost stabilită o încărcare inferioară celei stabilite în cazul vinurilor albe, pentru a se reflecta producțiile în cazul acestor vinuri.

Aceste modificări nu vizează documentul unic.

11.   Coacerea strugurilor și tăria alcoolică naturală minimă în volume

Coacerea strugurilor și tăria alcoolică naturală minimă în volume

La capitolul I secțiunea VII punctul 2 litera (a) din caietul de sarcini, tabelul a fost modificat pentru a se ține seama de faptul că a fost introdusă, la nivel național, o cerere de recunoaștere pentru vinurile liniștite roșii, pentru anumite denumiri de origine „Alsace grand cru”.

În cazul acestor denumiri de vinuri roșii „Alsace grand cru”, au fost stabilite valorile minime ale conținutului de zaharuri al strugurilor la recoltare și tăria lor alcoolică naturală minimă în volume.

Aceste precizări nu implică modificarea documentului unic.

În cazul vinurilor albe, valorile minime ale conținutului de zaharuri al strugurilor au fost majorate cu 2 sau 3 grame per litru de must, pentru a se respecta aceeași diferență de 1 % vol. față de valorile fiecărei tării alcoolice naturale minime în volume, ca în versiunea precedentă a caietului de sarcini. Pentru calcularea transformării gramelor de zaharuri în alcool, organismul de protecție și de gestionare a decis să utilizeze valoarea de 17 grame de zaharuri pentru 1 % vol. pentru vinurile albe, valoarea utilizată în versiunea inițială a caietului de sarcini fiind 16,83. Această valoare de 17 grame fusese preconizată de comitetul național competent al INAO la momentul întocmirii primei versiuni a caietului de sarcini.

Aceste modificări nu vizează documentul unic.

12.   Randamente

Randamente

La capitolul I secțiunea VIII punctele 1 și 2 din caietul de sarcini, în ceea ce privește atât vinurile albe, cât și vinurile albe cu mențiunea „Vendanges Tardives” (recoltare târzie), au fost reduse randamentele, precum și randamentele maxime (rendements butoirs), pentru a se permite un mai bun control al calității, în conformitate cu structura ierarhică a denumirilor din regiunea Alsacia.

rendements butoirs

Punctul 5 din documentul unic a fost modificat în ceea ce privește randamentele maxime.

Se adaugă cuvintele „Vins blancs” (Vinuri albe) în cazul vinurilor fără mențiune, deoarece a fost depusă, la nivel național, o cerere de recunoaștere pentru vinurile liniștite roșii, pentru anumite denumiri de origine „Alsace grand cru”.

În cazul vinurilor roșii, randamentul și randamentul maxim au fost stabilite în conformitate cu structura ierarhică a denumirilor din regiunea Alsacia, valorile fixate fiind mai reduse în cazul acestor denumiri „grand cru”.

Aceste ultime modificări nu vizează documentul unic.

13.   Fermentația malolactică, conținutul de zaharuri fermentabile al vinurilor roșii

Fermentația malolactică, conținutul de zaharuri fermentabile al vinurilor roșii

La capitolul I secțiunea IX punctul 1 litera (c) din caietul de sarcini, se precizează că, în cazul vinurilor roșii, fermentația malolactică este finalizată.

Pentru a se verifica respectarea acestei reguli, a fost stabilit un conținut maxim de acid malic de 0,4 g/l în etapa ambalării.

La capitolul I secțiunea IX punctul 1 litera (d), în ceea ce privește vinurile roșii a fost stabilit un conținut de zaharuri fermentabile (glucoză și fructoză) de maximum 2 g/l după fermentare.

Documentul unic nu a fost modificat.

14.   Interzicerea majorării tăriei alcoolice naturale minime în volume în cazul vinurilor roșii

Interzicerea majorării tăriei alcoolice naturale minime în volume în cazul vinurilor roșii

La capitolul I secțiunea IX punctul 1 litera (e) din caietul de sarcini, se precizează că, în cazul vinurilor roșii, nu se realizează nicio îmbogățire. Această restricție aplicabilă elaborării este coerentă cu demarcarea parcelelor pentru cultivarea strugurilor, cu densitatea de plantare minimă, cu regulile privind tăierea și cu valorile reduse ale randamentelor.

Documentul unic nu a fost modificat.

15.   Capacitatea de vinificare

Capacitatea de vinificare

La capitolul I secțiunea IX punctul 1 litera (g) din caietul de sarcini, a fost redus coeficientul de calcul al capacității de vinificare.

Nu este necesară o capacitate de vinificare atât de mare în raport cu volumul recoltei precedente.

Această modificare nu vizează documentul unic.

16.   Data elevajului și a comercializării către consumatori în cazul vinurilor roșii

Data elevajului și a comercializării către consumatori în cazul vinurilor roșii

La capitolul I secțiunea IX punctul 2 din caietul de sarcini, a fost stabilită o durată minimă a elevajului în cazul vinurilor roșii, până la data de 1 octombrie a anului care urmează anului recoltei. Vinurile elaborate din struguri din soiul Pinot noir N cultivați pe aceste plantații au nevoie de o perioadă minimă pentru a-și exprima în mod optim caracteristicile.

La capitolul I secțiunea IX punctul 5 litera (a), se prevede că, după încheierea perioadei de elevaj, vinurile roșii nu pot fi comercializate către consumatori decât începând cu data de 1 octombrie a anului care urmează anului recoltei.

Aceste modificări nu implică nicio modificare a documentului unic.

17.   Controlul loturilor ambalate

Controlul loturilor ambalate

La capitolul I secțiunea IX punctul 3 litera (b) din caietul de sarcini, a fost eliminată regula referitoare la păstrarea unor „sticle-martor” pentru controlul loturilor ambalate.

Această regulă este o măsură care permite controlabilitatea și care figurează în planul de control.

Documentul unic nu este vizat de această modificare.

18.   Depozitarea vinurilor ambalate

Depozitarea vinurilor ambalate

La capitolul I secțiunea IX punctul 4 din caietul de sarcini, au fost precizate caracteristicile locului de depozitare a vinurilor ambalate.

Acest lucru le permite operatorilor să înțeleagă mai bine această regulă și facilitează verificarea respectării ei.

Această modificare nu vizează documentul unic.

19.   Factorii umani care contribuie la legătura cu arealul geografic

Factorii umani care contribuie la legătura cu arealul geografic

La capitolul I secțiunea X punctul 1 litera (b) din caietul de sarcini, textul a fost modificat pentru a se ține seama de recunoașterea vinurilor liniștite roșii pentru denumirile de origine „Alsace grand cru Hengst” și „Alsace grand cru Kirchberg de Barr”:

| — | în ceea ce privește denumirea de origine protejată „Alsace grand cru Hengst”, au fost adăugate informațiile următoare: recunoaștere în 2022 pentru vinurile roșii, este autorizat doar soiul Pinot noir N, densitatea de plantare minimă este de 5 500 de butuci per hectar pentru producția de vin roșu, nu fac obiectul niciunei îmbogățiri, trebuie respectată o perioadă de elevaj minimă de 10 luni. |
| --- | --- |

—

în ceea ce privește denumirea de origine protejată „Alsace grand cru Hengst”, au fost adăugate informațiile următoare: recunoaștere în 2022 pentru vinurile roșii, este autorizat doar soiul Pinot noir N, densitatea de plantare minimă este de 5 500 de butuci per hectar pentru producția de vin roșu, nu fac obiectul niciunei îmbogățiri, trebuie respectată o perioadă de elevaj minimă de 10 luni.

| — | în ceea ce privește denumirea de origine protejată „Alsace grand cru Kirchberg de Barr”, au fost adăugate informațiile următoare: recunoaștere în 2022 pentru vinurile roșii, este autorizat doar soiul Pinot noir N, densitatea de plantare minimă este de 5 000 de butuci per hectar pentru producția de vin roșu, nu fac obiectul niciunei îmbogățiri, trebuie respectată o perioadă de elevaj minimă de 10 luni. |
| --- | --- |

—

în ceea ce privește denumirea de origine protejată „Alsace grand cru Kirchberg de Barr”, au fost adăugate informațiile următoare: recunoaștere în 2022 pentru vinurile roșii, este autorizat doar soiul Pinot noir N, densitatea de plantare minimă este de 5 000 de butuci per hectar pentru producția de vin roșu, nu fac obiectul niciunei îmbogățiri, trebuie respectată o perioadă de elevaj minimă de 10 luni.

La capitolul I secțiunea X punctul 1 litera (b), a fost eliminată precizarea că recunoașterea acestor două denumiri de origine a fost acordată pe baza soiurilor albe, cuvintele „pentru vinurile albe” fiind adăugate acolo unde este necesar pentru înțelegerea textului.

Aceste modificări nu vizează documentul unic.

Au fost adăugate cuvintele „blancs” (albe) și „roses” (roze) în denumirea soiurilor de tip Muscat à petits grains (Muscat cu boabe mici), pentru a se corecta o omisiune în versiunea precedentă a caietului de sarcini. Aceste adăugiri nu implică modificarea documentului unic.

20.   Descrierea vinului (vinurilor)

Descrierea vinului (vinurilor)

La capitolul I secțiunea X punctul 2 din caietul de sarcini, a fost adăugată o descriere a aspectului vizual al vinurilor albe, în scopul unei mai bune caracterizări a acestora.

În ceea ce privește primele 2 tipuri de vinuri descrise: „Aceste două tipuri de vinuri prezintă o culoare de o intensitate profundă, ajungând până la galben auriu.”

În ceea ce privește ultimele 2 tipuri de vinuri descrise: „Aceste două tipuri de vinuri prezintă o culoare de o intensitate profundă, ajungând până la galben chihlimbariu.”

Se modifică punctul 4 din documentul unic.

În ceea ce privește denumirile de origine „Alsace grand cru Hengst” și „Alsace grand cru Kirchberg de Barr”, a fost adăugată descrierea principalelor caracteristici organoleptice ale vinurilor roșii.

Aceste descrieri nu modifică documentul unic.

21.   Legătura cu arealul geografic

Legătura cu arealul geografic

La capitolul I secțiunea X punctul 3 din caietul de sarcini, în ceea ce privește denumirea de origine „Alsace grand cru Hengst”, elementele referitoare la legătura dintre originea geografică și caracteristicile vinurilor, care se pot aplica și vinurilor roșii care poartă această denumire, au fost completate cu informații specifice vinurilor roșii.

Documentul unic nu a fost modificat.

22.   Măsuri tranzitorii

Măsuri tranzitorii

La capitolul I secțiunea XI punctul 2 din caietul de sarcini, din motive de consecvență cu modificările aduse capitolului I secțiunea VI, a fost eliminată înălțimea maximă a firului de sprijinire a coardelor arcuite și a fost redus numărul maxim al ochilor per butuc.

Această modificare nu vizează documentul unic.

23.   Menționarea obligatorie pe etichetă și pe celelalte materiale informative a conținutului de zaharuri, în cazul vinurilor albe

Menționarea obligatorie pe etichetă și pe celelalte materiale informative a conținutului de zaharuri, în cazul vinurilor albe

La capitolul I secțiunea XII punctul 2 din caietul de sarcini, a fost înlocuită o parte de text pentru a face obligatorie menționarea, până acum facultativă, a conținutului de zaharuri, așa cum este definit în Regulamentul (UE) 2019/33.

Această indicație le permite consumatorilor să înțeleagă mai bine tipul de vin.

Această nouă regulă nu vizează vinurile care poartă mențiunile tradiționale „Vendanges Tardives” și „Sélection de Grains Nobles” (selecție de boabe afectate de putregai nobil).

Punctul 9 din documentul unic a fost completat.

La capitolul I secțiunea XII punctul 2, litera (d) inițială a devenit litera (e).

Această modificare nu vizează documentul unic.

24.   Declarația prealabilă privind alocarea parcelelor

Declarația prealabilă privind alocarea parcelelor

La capitolul II secțiunea I punctul 1 din caietul de sarcini, a fost adăugată o precizare la regulile referitoare la declarația prealabilă privind alocarea parcelelor depusă de operator la organismul de protecție și de gestionare a denumirilor de origine „Alsace grand cru”, în eventualitatea că va renunța la producția în cadrul acestei denumiri.

Această modificare nu vizează documentul unic.

DOCUMENT UNIC

1.   Denumirea (denumirile)

Denumirea (denumirile)

Alsace grand cru Kessler

2.   Tipul indicației geografice

Tipul indicației geografice

DOP - Denumire de origine protejată

3.   Categoriile de produse vitivinicole

Categoriile de produse vitivinicole

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

4.   Descrierea vinului (vinurilor)

Descrierea vinului (vinurilor)

DESCRIERE TEXTUALĂ SUCCINTĂ

Aceste vinuri sunt vinuri albe liniștite.

Tăria alcoolică naturală minimă în volume a vinurilor este de 12,5 % în cazul Gewurztraminer Rs și Pinot gris G și de 11 % în cazul celorlalte soiuri. După îmbogățire, vinurile nu depășesc o tărie alcoolică totală în volume de 15 % în cazul vinurilor obținute din soiurile Gewurztraminer B și Pinot gris G și de 14 % în cazul vinurilor obținute din celelalte soiuri.

Celelalte caracteristici analitice sunt cele prevăzute de legislația Uniunii.

Vinurile albe cu potențial de învechire prin excelență sunt caracterizate de o prospețime puternică, bazată pe o aciditate tartrică dominantă, îmbinată cu un grad bun de coacere a strugurilor. Denumirea poate fi completată de denumiri uzuale, cu condiția ca vinurile să provină numai din soiuri care pot fi numite utilizând denumirea în cauză. Aceste vinuri sunt consistente și complexe, cu arome foarte puternice și cu variate nuanțe. Prezintă o persistență semnificativă și devin mai complexe odată cu trecerea timpului.

Există două tipuri: - vinurile seci, minerale; - vinurile aromatice, fructate, onctuoase, bogate. Aceste două tipuri de vinuri prezintă o culoare de o intensitate profundă, ajungând până la galben auriu.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | în miliechivalenți per litru |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Conținutul maxim total de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

în miliechivalenți per litru

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Conținutul maxim total de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

2.   Denumire completată de mențiunea „Vendanges Tardives”

Denumire completată de mențiunea „Vendanges Tardives”

DESCRIERE TEXTUALĂ SUCCINTĂ

Tăria alcoolică naturală minimă în volume a vinurilor este de 16 % în cazul Gewurztraminer Rs și Pinot gris G și de 14,5 % în cazul celorlalte soiuri.

Celelalte caracteristici analitice sunt cele prevăzute de legislația Uniunii.

Vinurile care poartă mențiunea „Vendanges Tardives” prezintă adesea arome foarte exotice, de fructe confiate, cu un final proaspăt. Aceste vinuri prezintă o concentrație remarcabilă și o mare persistență aromatică. Aceste vinuri prezintă o culoare de o intensitate profundă, ajungând până la galben chihlimbariu.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | în miliechivalenți per litru |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Conținutul maxim total de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

în miliechivalenți per litru

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Conținutul maxim total de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

3.   Denumire completată de mențiunea „Sélection de Grains Nobles”

Denumire completată de mențiunea „Sélection de Grains Nobles”

DESCRIERE TEXTUALĂ SUCCINTĂ

Tăria alcoolică naturală minimă în volume a vinurilor este de 18,2 % în cazul Gewurztraminer Rs și Pinot gris G și de 16,4 % în cazul celorlalte soiuri.

Celelalte caracteristici analitice sunt cele prevăzute de legislația Uniunii.

Vinurile care poartă mențiunea „Sélection de Grains Nobles” sunt vinuri mai concentrate și puternice și prezintă adesea arome de pastă de fructe. Aceste vinuri prezintă o concentrație remarcabilă și o mare persistență aromatică. Aceste vinuri prezintă o culoare de o intensitate profundă, ajungând până la galben chihlimbariu.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | în miliechivalenți per litru |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Conținutul maxim total de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

în miliechivalenți per litru

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Conținutul maxim total de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

5.   Practici vitivinicole

Practici vitivinicole

5.1.   Practici oenologice specifice

Practici oenologice specifice

1.   Forme de conducere: densitatea de plantare

Forme de conducere: densitatea de plantare

Practică de cultivare

Plantațiile de viță-de-vie prezintă o densitate minimă de plantare de 4 500 de butuci per hectar.

Distanța dintre rândurile de viță-de-vie nu trebuie să fie mai mare de 2 metri.

Plantațiile de viță de vie prezintă o distanță pe rând cuprinsă între minimum 0,75 m și maximum 1,50 m.

Începând cu data de 25 octombrie 2011, defrișarea unor rânduri de pe o parcelă nu poate duce la crearea unei distanțe de peste 3 metri între rânduri.

2.   Forme de conducere: regula privind tăierea

Forme de conducere: regula privind tăierea

Practică de cultivare

Vița-de-vie este tăiată prin metoda tăierii Guyot simple sau duble, lăsându-se maximum 18 ochi per butuc.

3.   Recoltarea

Recoltarea

Practică de cultivare

Vinurile sunt obținute din struguri recoltați manual.

4.   Majorarea tăriei alcoolice naturale minime în volume

Majorarea tăriei alcoolice naturale minime în volume

Practică oenologică specifică

Majorarea tăriei alcoolice naturale medii minime în volume nu poate depăși:

| | 0,5 % vol. în cazul vinurilor obținute din soiurile Gewurztraminer B și Pinot gris G, |
| --- | --- |

0,5 % vol. în cazul vinurilor obținute din soiurile Gewurztraminer B și Pinot gris G,

| | 1,5 % vol. în cazul vinurilor obținute din celelalte soiuri. |
| --- | --- |

1,5 % vol. în cazul vinurilor obținute din celelalte soiuri.

Vinurile care ar putea purta mențiunea „Vendanges Tardives” sau „Sélection de Grains Nobles” nu fac obiectul niciunei îmbogățiri.

5.   Elaborarea

Elaborarea

Restricție aplicabilă elaborării

Este interzisă utilizarea de bucăți de lemn.

6.   Elevajul vinurilor

Elevajul vinurilor

Practică oenologică specifică

Vinurile fac obiectul unui elevaj care durează cel puțin până la data de 1 iunie a anului care urmează anului recoltei.

Vinurile care ar putea purta mențiunea „Vendanges Tardives” sau „Sélection de Grains Nobles” fac obiectul unui elevaj care durează cel puțin până la data de 1 iunie a celui de-al doilea an care urmează anului recoltei.

5.2.   Randamente maxime

Randamente maxime

1.   Denumire completată sau nu de mențiunea „Vendanges Tardives”

Denumire completată sau nu de mențiunea „Vendanges Tardives”

60 de hectolitri per hectar

2.   Denumire completată de mențiunea „Sélection de Grains Nobles”

Denumire completată de mențiunea „Sélection de Grains Nobles”

48 de hectolitri per hectar

6.   Arealul geografic delimitat

Arealul geografic delimitat

Recoltarea strugurilor, vinificarea și elaborarea și elevajul vinurilor se realizează pe teritoriul comunelor următoare, pe baza Codului geografic oficial din anul 2021:

| — | Departamentul Haut-Rhin: Comune incluse în întregime: Ammerschwihr, Beblenheim, Bennwihr, Bergheim, Bergholtz, Eguisheim, Gueberschwihr, Guebwiller, Hattstatt, Hunawihr, Ingersheim, Katzenthal, Mittelwihr, Niedermorschwihr, Orschwihr, Pfaffenheim, Ribeauvillé, Riquewihr, Rodern, Rouffach, Saint-Hippolyte, Soultzmatt, Thann, Turckheim, Vieux-Thann, Voegtlinshoffen, Westhalten, Wettolsheim, Wintzenheim, Wuenheim, Zellenberg. |
| --- | --- |

—

Departamentul Haut-Rhin: Comune incluse în întregime: Ammerschwihr, Beblenheim, Bennwihr, Bergheim, Bergholtz, Eguisheim, Gueberschwihr, Guebwiller, Hattstatt, Hunawihr, Ingersheim, Katzenthal, Mittelwihr, Niedermorschwihr, Orschwihr, Pfaffenheim, Ribeauvillé, Riquewihr, Rodern, Rouffach, Saint-Hippolyte, Soultzmatt, Thann, Turckheim, Vieux-Thann, Voegtlinshoffen, Westhalten, Wettolsheim, Wintzenheim, Wuenheim, Zellenberg.

Comună inclusă parțial: Kaysersberg Vignoble, doar teritoriul comunelor delegate Kientzheim și Sigolsheim.

| — | Departamentul Bas-Rhin: Andlau, Barr, Bergbieten, Blienschwiller, Dahlenheim, Dambach-la-Ville, Eichhoffen, Kintzheim, Marlenheim, Mittelbergheim, Molsheim, Nothalten, Scharrachbergheim-Irmstett, Wolxheim. |
| --- | --- |

—

Departamentul Bas-Rhin: Andlau, Barr, Bergbieten, Blienschwiller, Dahlenheim, Dambach-la-Ville, Eichhoffen, Kintzheim, Marlenheim, Mittelbergheim, Molsheim, Nothalten, Scharrachbergheim-Irmstett, Wolxheim.

În cazul comunelor incluse parțial, se depune la primărie un document cartografic care definește limitele arealului geografic.

Documentele cartografice care ilustrează arealul geografic pot fi consultate pe site-ul INAO.

7.   Soiul/soiurile de struguri de vin

Soiul/soiurile de struguri de vin

| | Gewurztraminer Rs |
| --- | --- |

Gewurztraminer Rs

| | Muscat Ottonel B - Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat Ottonel B - Muscat, Moscato

| | Muscat à petits grains blancs B - Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat à petits grains blancs B - Muscat, Moscato

| | Muscat à petits grains roses Rs - Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat à petits grains roses Rs - Muscat, Moscato

| | Pinot gris G |
| --- | --- |

Pinot gris G

| | Riesling B |
| --- | --- |

Riesling B

8.   Descrierea legăturii (legăturilor)

Descrierea legăturii (legăturilor)

Date fiind condițiile climatice favorabile care caracterizează arealul vitivinicol al Alsaciei, denumirea de origine protejată „Alsace grand cru Kessler” beneficiază de una dintre cele mai bune localizări. Inserate în peisajul alsacian pitoresc, plantațiile de viță-de-vie permit obținerea unor vinuri foarte expresive, cu caracter marcat și personalitate unică.

Omogenitatea substratului permite diverselor soiuri să își exprime toate specificitățile, producând vinuri seci și minerale, vioaie și caracterizate de arome florale și fructate, persistente și armonioase.

Excelentele condiții climatice de sfârșit de sezon favorizează concentrarea strugurilor rămași pe plantă și dezvoltarea putregaiului nobil, permițând producția unor vinuri obținute din recolte de struguri supracopți.

Elevajul prevăzut în caietul de sarcini permite îmbunătățirea vinurilor.

Adoptând reguli de producție riguroase, precum menținerea unei suprafețe foliare mari și practicarea culesului manual, producătorii vitivinicoli din Alsacia mențin caracterul puternic al vinurilor recunoscute pentru complexitatea lor și pentru capacitatea lor de conservare pe termen lung.

Aceste vinuri sunt în topul categoriei lor de produse în această regiune. Sunt vinuri mai prestigioase decât cele cu denumirea de origine protejată „Alsace”.

Lucrarea „Der Rebbau des Elsass und die Absatzgebieten seiner Weine” a lui Médard Barth, scrisă în 1958, lăuda deja acest „lieu-dit” (toponim) acum recunoscut.

9.   Alte condiții esențiale (ambalarea, etichetarea, alte cerințe)

Alte condiții esențiale (ambalarea, etichetarea, alte cerințe)

Zona situată în imediata vecinătate

Cadrul juridic:

În legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Derogare privind producția în arealul geografic delimitat

Descrierea condiției:

Zona situată în imediata vecinătate, definită prin derogare pentru vinificarea, elaborarea și elevajul vinurilor, este constituită din teritoriul comunelor următoare, pe baza Codului geografic oficial din anul 2021:

| — | Departamentul Haut-Rhin: Comune incluse în întregime: Bergholtz-Zell, Berrwiller, Buhl, Cernay, Colmar, Gundolsheim, Hartmanswiller, Herrlisheim, Houssen, Husseren-les-Châteaux, Jungholtz, Leimbach, Obermorschwihr, Osenbach, Ostheim, Rorschwihr, Soultz, Steinbach, Uffholtz, Walbach, Wattwiller, Wihr-au-Val, Zimmerbach. |
| --- | --- |

—

Departamentul Haut-Rhin: Comune incluse în întregime: Bergholtz-Zell, Berrwiller, Buhl, Cernay, Colmar, Gundolsheim, Hartmanswiller, Herrlisheim, Houssen, Husseren-les-Châteaux, Jungholtz, Leimbach, Obermorschwihr, Osenbach, Ostheim, Rorschwihr, Soultz, Steinbach, Uffholtz, Walbach, Wattwiller, Wihr-au-Val, Zimmerbach.

Comună inclusă parțial: Kaysersberg Vignoble, doar teritoriul comunei delegate Kaysersberg.

| — | Departamentul Bas-Rhin: Albé, Avolsheim, Balbronn, Bernardswiller, Bernardvillé, Bischoffsheim, Boersch, Bourgheim, Châtenois, Cleebourg, Dachstein, Dangolsheim, Dieffenthal, Dorlisheim, Epfig, Ergersheim, Ernolsheim- Bruche, Fessenheim-le-Bas, Flexbourg, Furdenheim, Gertwiller, Gimbrett-Berstett, Goxwiller, Heiligenstein, Itterswiller, Kienheim, Kirchheim, Kuttolsheim, Mittelhausen, Mutzig, Nordheim, Oberhoffen-les-Wissenbourg, Obernai, Odratzheim, Orschwiller, Osthoffen, Ottrott, Petersbach, Reichsfeld, Riedseltz, Rosenwiller, Rosheim, Rott, Saint-Nabor, Saint-Pierre, Scherwiller, Seebach, Soultz-les-Bains, Steinseltz, Stotzheim, Strasbourg, Traenheim, Villé, Wangen, Westhoffen, Wissembourg, Zellwiller. |
| --- | --- |

—

Departamentul Bas-Rhin: Albé, Avolsheim, Balbronn, Bernardswiller, Bernardvillé, Bischoffsheim, Boersch, Bourgheim, Châtenois, Cleebourg, Dachstein, Dangolsheim, Dieffenthal, Dorlisheim, Epfig, Ergersheim, Ernolsheim- Bruche, Fessenheim-le-Bas, Flexbourg, Furdenheim, Gertwiller, Gimbrett-Berstett, Goxwiller, Heiligenstein, Itterswiller, Kienheim, Kirchheim, Kuttolsheim, Mittelhausen, Mutzig, Nordheim, Oberhoffen-les-Wissenbourg, Obernai, Odratzheim, Orschwiller, Osthoffen, Ottrott, Petersbach, Reichsfeld, Riedseltz, Rosenwiller, Rosheim, Rott, Saint-Nabor, Saint-Pierre, Scherwiller, Seebach, Soultz-les-Bains, Steinseltz, Stotzheim, Strasbourg, Traenheim, Villé, Wangen, Westhoffen, Wissembourg, Zellwiller.

Ambalarea în arealul geografic delimitat

Cadrul juridic:

În legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Ambalarea în arealul geografic delimitat

Descrierea condiției:

Vinurile sunt ambalate în sticle de tip „Vin du Rhin” (sticle renane) care respectă dispozițiile din Decretul nr. 55-673 din 20 mai 1955, din Ordinul din 13 mai 1959 și din Decretul din 19 martie 1963, fiind exclus orice alt tip de sticlă.

De la adoptarea Legii din 5 iulie 1972, vinurile sunt îmbuteliate în mod obligatoriu în departamentele Bas-Rhin și Haut-Rhin, în sticle de tip „Vin du Rhin”, descrise în decretul din 1955.

Indicarea anului de recoltă

Cadrul juridic:

În legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Dispoziții suplimentare privind etichetarea

Descrierea condiției:

Anul de recoltă trebuie să figureze, împreună cu denumirea, în declarațiile de recoltă și de stoc, în documentele de însoțire sau în publicitate și pe orice prospecte, etichete, facturi și recipiente.

Denumirea uzuală

Cadrul juridic:

În legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Dispoziții suplimentare privind etichetarea

Descrierea condiției:

Denumirea de origine protejată poate fi completată de una dintre denumirile uzuale, cu condiția ca vinurile să provină numai din soiuri care pot fi numite utilizând denumirea în cauză.

Este interzisă utilizarea a două sau mai multe denumiri uzuale pe aceeași etichetă.

Aceste denumiri uzuale sunt următoarele:

| | Gewurztraminer, |
| --- | --- |

Gewurztraminer,

| | Muscat, |
| --- | --- |

Muscat,

| | Muscat Ottonel, |
| --- | --- |

Muscat Ottonel,

| | Pinot gris, |
| --- | --- |

Pinot gris,

| | Riesling. |
| --- | --- |

Riesling.

Mențiunile tradiționale „Vendanges Tardives” și „Sélection de Grains Nobles”

Cadrul juridic:

În legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Dispoziții suplimentare privind etichetarea

Descrierea condiției:

Vinurile care ar putea purta mențiunea „Vendanges Tardives” sau „Sélection de Grains Nobles” sunt prezentate în mod obligatoriu:

| — | cu precizarea anului de recoltă și |
| --- | --- |

—

cu precizarea anului de recoltă și

| — | însoțite de una dintre denumirile uzuale. |
| --- | --- |

—

însoțite de una dintre denumirile uzuale.

Menționarea conținutului de zaharuri

Cadrul juridic:

În legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Dispoziții suplimentare privind etichetarea

Descrierea condiției:

Cu excepția vinurilor cu mențiunile „Vendanges Tardives” sau „Sélection de Grains Nobles”, vinurile albe pentru care, în conformitate cu caietul de sarcini, este revendicată una dintre cele 51 de denumiri de origine protejată „Alsace Grand Cru – lieu-dit” și care sunt prezentate purtând denumirea respectivă pot fi oferite publicului, expediate, puse în vânzare sau vândute doar cu menționarea, în publicitate și pe orice prospecte, etichete, facturi și recipiente, a conținutului de zaharuri, astfel cum este definit în normele europene, indicat cu caractere foarte evidente.

Link către caietul de sarcini al produsului

Link către caietul de sarcini al produsului

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-4cec3ff9-abd4-4253-a1db-245ddd809faa

---

(1)  JO L 9, 11.1.2019, p. 2.

1

---

| 6.10.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 385/40 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 385/40

---

Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

(2022/C 385/11)

Prezenta comunicare este publicată în conformitate cu articolul 17 alineatul (5) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei (1).

COMUNICAREA APROBĂRII UNEI MODIFICĂRI STANDARD

„Alsace grand cru Kanzlerberg”

PDO-FR-A0410-AM02

Data comunicării: 20.7.2022

DESCRIEREA ȘI MOTIVELE MODIFICĂRII APROBATE

1.   Mențiune suplimentară

La capitolul I secțiunea II punctul 1 din caietul de sarcini al produsului, sunt adăugate următoarele denumiri uzuale: „Sylvaner” și „Pinot noir”, precum și soiurile corespunzătoare, și anume „Sylvaner B” și „Pinot noir N”.

Denumirea uzuală „Sylvaner” este adăugată pentru a se corecta o omisiune în prima versiune a caietului de sarcini. Această primă versiune precizează, la capitolul I secțiunea X punctul 1 litera (b), că soiurile autorizate „pot fi vinificate și comercializate sub denumirea lor corespunzătoare”, dar denumirea uzuală corespunzătoare nu fusese înscrisă în lista denumirilor uzuale posibile. Ținând seama de uzanțele locale și de notorietatea acestor vinuri, o decizie națională anterioară aprobării primei versiuni a caietului de sarcini adăugase soiul Sylvaner B la lista soiurilor autorizate pentru producția vinurilor cu denumirea de origine „Alsace grand cru Zotzenberg”.

Denumirea uzuală „Pinot noir” este adăugată în caietul de sarcini deoarece a fost depusă, la nivel național, o cerere de recunoaștere pentru vinurile liniștite roșii, pentru anumite denumiri de origine „Alsace grand cru”. Această cerere de recunoaștere a unui vin roșu se bazează pe precedență, pe notorietate și pe caracteristicile vinurilor elaborate din strugurii din soiul Pinot noir N produși pe parcelele delimitate aferente acestor denumiri „Alsace grand cru”. Soiul Pinot noir N este singurul soi autorizat pentru aceste vinuri roșii.

La capitolul I secțiunea II punctul 1 din caietul de sarcini, în cazul soiurilor de tip Muscat à petits grains (Muscat cu boabe mici) corespunzătoare denumirii uzuale „Muscat”, în denumirile acestor soiuri au fost adăugate cuvintele „blancs” (albe) și „roses” (roze), pentru a se corecta o omisiune din versiunea precedentă a caietului de sarcini.

Aceste modificări nu implică nicio modificare a documentului unic.

2.   Tipuri de produse

În capitolul I secțiunea III din caietul de sarcini, textul a fost modificat pentru a se preciza că denumirile de origine protejate vizate de prezentul caiet de sarcini nu mai sunt denumiri rezervate numai vinurilor albe liniștite.

Sunt menționate denumirile de origine protejate „Alsace grand cru” rezervate vinurilor liniștite albe și roșii („Alsace grand cru Hengst” și „Alsace grand cru Kirchberg de Barr”).

Această modificare nu vizează documentul unic.

3.   Arealul geografic

La capitolul I secțiunea IV punctul 1 din caietul de sarcini, este adăugat un paragraf pentru a se face referire la datele la care comitetul național competent al INAO a validat arealul geografic și pentru a se preciza că Codul geografic oficial din 2021 este referința delimitării perimetrului arealului, astfel cum figurează în caietul de sarcini. Această precizare garantează securitatea juridică a delimitării arealului.

Introducerea referirii la Codul geografic oficial din 2021 a ocazionat actualizarea listei cu denumirile comunelor. Prin urmare, sunt eliminate comunele Kientzheim și Sigolsheim, deoarece teritoriile lor fac parte acum din comuna Kaysersberg Vignoble.

Aceste modificări de redactare nu schimbă perimetrul arealului geografic delimitat.

De asemenea, la punctul 1 sunt adăugate următoarele fraze:

„Documentele cartografice care ilustrează arealul geografic pot fi consultate pe site-ul INAO.

În cazul comunei incluse parțial, se depune la primărie un document cartografic care definește limitele arealului geografic.”

Aceste modificări implică o modificare a punctului 6 din documentul unic.

4.   Arealul parcelat delimitat

Arealul parcelat delimitat

La capitolul I secțiunea IV punctul 2 din caietul de sarcini:

| — | pentru a se corecta o omisiune, la primul paragraf este adăugată informația „6 și 7 septembrie 2006”, pentru a se preciza când a fost aprobat arealul parcelat de către comitetul național competent; |
| --- | --- |

—

pentru a se corecta o omisiune, la primul paragraf este adăugată informația „6 și 7 septembrie 2006”, pentru a se preciza când a fost aprobat arealul parcelat de către comitetul național competent;

| — | la al doilea paragraf, formularea este modificată pentru a se ține seama de schimbările unor denumiri de comune efectuate la punctul 1 din secțiunea IV; |
| --- | --- |

—

la al doilea paragraf, formularea este modificată pentru a se ține seama de schimbările unor denumiri de comune efectuate la punctul 1 din secțiunea IV;

| — | coloana „Comune” din tabel este actualizată pentru a corespunde denumirilor de comune menționate la punctul 1 din secțiunea IV. |
| --- | --- |

—

coloana „Comune” din tabel este actualizată pentru a corespunde denumirilor de comune menționate la punctul 1 din secțiunea IV.

Aceste modificări nu vizează documentul unic.

5.   Zona situată în imediata vecinătate

Zona situată în imediata vecinătate

La capitolul I secțiunea IV punctul 3 din caietul de sarcini, un paragraf este modificat pentru a se preciza că Codul geografic oficial din 2021 este referința delimitării perimetrului arealului, astfel cum figurează în caietul de sarcini. Această precizare garantează securitatea juridică a delimitării arealului.

Introducerea referirii la Codul geografic oficial din 2021 a ocazionat actualizarea listei cu denumirile comunelor. Astfel, a fost eliminat numele comunei Kaysersberg și a fost adăugat numele comunei Kaysersberg Vignoble, împreună cu informația că această comună este inclusă parțial, mai exact, este inclus doar teritoriul comunei delegate Kaysersberg.

Aceste modificări de redactare nu schimbă perimetrul zonei situate în imediata vecinătate.

Aceste modificări implică o modificare a punctului 9 din documentul unic.

6.   Soiurile de viță-de-vie

Soiurile de viță-de-vie

La capitolul I secțiunea V punctul 1 din caietul de sarcini, au fost adăugate cuvintele „- pentru vinurile albe:” și „- pentru vinurile roșii: din soiul Pinot noir N”, deoarece a fost introdusă, la nivel național, o cerere de recunoaștere pentru vinurile liniștite roșii, pentru anumite denumiri de origine „Alsace grand cru”. Soiul Pinot noir N este singurul soi autorizat pentru aceste vinuri roșii. De asemenea, este singurul soi autorizat pentru producția de vin roșu în cadrul denumirii de origine „Alsace”.

La secțiunea V punctul 1 literele (a), (b) și (e) și la secțiunea V punctul 2 litera (b), au fost adăugate cuvintele „blancs” (albe) și „roses” (roze) în denumirea soiurilor de tip Muscat à petits grains (Muscat cu boabe mici), pentru a se corecta o omisiune în versiunea precedentă a caietului de sarcini.

Aceste modificări nu vizează documentul unic.

7.   Densitatea de plantare

Densitatea de plantare

La capitolul I secțiunea VI punctul 1 din caietul de sarcini au fost adăugate următoarele cuvinte: „Pentru producția de vin alb” și „Pentru producția de vin roșu”, pentru a se face distincție între densitățile de plantare minime în funcție de culoarea vinurilor. Aceste densități sunt indicate pentru denumirile în cadrul cărora pot fi produse vinuri roșii.

Aceste completări nu modifică documentul unic.

La capitolul I secțiunea VI punctul 1 din caietul de sarcini, a fost precizată data efectivă de aplicare a regulii referitoare la posibilitatea de adaptare a densității prin defrișare: „25 octombrie 2011”, pentru a se înlocui formularea „la data aprobării prezentului caiet de sarcini”.

Această modificare implică o modificare a punctului 5 din documentul unic.

8.   Regula privind tăierea

Regula privind tăierea

La capitolul I secțiunea VI punctul 1 litera (b) din caietul de sarcini, în ceea ce privește vinurile albe, regula referitoare la numărul de ochi per metru pătrat de suprafață la sol, care diferea în funcție de soiuri, a fost înlocuită cu o regulă unică ce prevede 18 ochi per butuc.

Această modificare permite armonizarea formulărilor în caietele de sarcini ale denumirilor de origine din Alsacia și simplificarea metodelor de control.

Se modifică punctul 5 din documentul unic.

La începutul frazei se adaugă cuvintele „În cazul vinurilor albe”, deoarece a fost depusă la nivel național o cerere de recunoaștere pentru vinurile liniștite roșii în cadrul anumitor denumiri de origine „Alsace grand cru”.

A fost adăugată regula privind tăierea în cazul vinurilor roșii, numărul maxim fiind de 14 ochi per butuc. Acest număr este mai mic decât cel autorizat în cazul producției de vinuri albe. Această regulă permite coerența cu randamentele și producția strugurilor de calitate.

Aceste ultime modificări nu vizează documentul unic.

9.   Norme privind palisarea și înălțimea frunzișului

Norme privind palisarea și înălțimea frunzișului

La capitolul I secțiunea VI punctul 1 litera (c) din caietul de sarcini, a fost eliminată înălțimea maximă a firului de sprijinire a coardelor arcuite și a fost modificat modul de măsurare a înălțimii frunzișului palisat.

Aceste modificări permit să se constate, în perioada de vegetație, dacă este respectată înălțimea frunzișului, ceea ce înainte se putea face doar pe baza unei obligații de mijloace.

Această modificare nu vizează documentul unic.

10.   Încărcarea maximă medie per parcelă

Încărcarea maximă medie per parcelă

La capitolul I secțiunea VI punctul 1 litera (d) din caietul de sarcini, încărcarea maximă medie per parcelă în cazul vinurilor albe a fost redusă de la 10 000 la 8 500 kilograme per hectar, pentru a se reflecta scăderea producțiilor în cazul acestor vinuri.

În ceea ce privește vinurile roșii, a fost stabilită o încărcare inferioară celei stabilite în cazul vinurilor albe, pentru a se reflecta producțiile în cazul acestor vinuri.

Aceste modificări nu vizează documentul unic.

11.   Coacerea strugurilor și tăria alcoolică naturală minimă în volume

Coacerea strugurilor și tăria alcoolică naturală minimă în volume

La capitolul I secțiunea VII punctul 2 litera (a) din caietul de sarcini, tabelul a fost modificat pentru a se ține seama de faptul că a fost introdusă, la nivel național, o cerere de recunoaștere pentru vinurile liniștite roșii, pentru anumite denumiri de origine „Alsace grand cru”.

În cazul acestor denumiri de vinuri roșii „Alsace grand cru”, au fost stabilite valorile minime ale conținutului de zaharuri al strugurilor la recoltare și tăria lor alcoolică naturală minimă în volume.

Aceste precizări nu implică modificarea documentului unic.

În cazul vinurilor albe, valorile minime ale conținutului de zaharuri al strugurilor au fost majorate cu 2 sau 3 grame per litru de must, pentru a se respecta aceeași diferență de 1 % vol. față de valorile fiecărei tării alcoolice naturale minime în volume, ca în versiunea precedentă a caietului de sarcini. Pentru calcularea transformării gramelor de zaharuri în alcool, organismul de protecție și de gestionare a decis să utilizeze valoarea de 17 grame de zaharuri pentru 1 % vol. pentru vinurile albe, valoarea utilizată în versiunea inițială a caietului de sarcini fiind 16,83. Această valoare de 17 grame fusese preconizată de comitetul național competent al INAO la momentul întocmirii primei versiuni a caietului de sarcini.

Aceste modificări nu vizează documentul unic.

12.   Randamente

Randamente

La capitolul I secțiunea VIII punctele 1 și 2 din caietul de sarcini, în ceea ce privește atât vinurile albe, cât și vinurile albe cu mențiunea „Vendanges Tardives” (recoltare târzie), au fost reduse randamentele, precum și randamentele maxime (rendements butoirs), pentru a se permite un mai bun control al calității, în conformitate cu structura ierarhică a denumirilor din regiunea Alsacia.

rendements butoirs

Punctul 5 din documentul unic a fost modificat în ceea ce privește randamentele maxime.

Se adaugă cuvintele „Vins blancs” (Vinuri albe) în cazul vinurilor fără mențiune, deoarece a fost depusă, la nivel național, o cerere de recunoaștere pentru vinurile liniștite roșii, pentru anumite denumiri de origine „Alsace grand cru”.

În cazul vinurilor roșii, randamentul și randamentul maxim au fost stabilite în conformitate cu structura ierarhică a denumirilor din regiunea Alsacia, valorile fixate fiind mai reduse în cazul acestor denumiri „grand cru”.

Aceste ultime modificări nu vizează documentul unic.

13.   Fermentația malolactică, conținutul de zaharuri fermentabile al vinurilor roșii

Fermentația malolactică, conținutul de zaharuri fermentabile al vinurilor roșii

La capitolul I secțiunea IX punctul 1 litera (c) din caietul de sarcini, se precizează că, în cazul vinurilor roșii, fermentația malolactică este finalizată.

Pentru a se verifica respectarea acestei reguli, a fost stabilit un conținut maxim de acid malic de 0,4 g/l în etapa ambalării.

La capitolul I secțiunea IX punctul 1 litera (d), în ceea ce privește vinurile roșii a fost stabilit un conținut de zaharuri fermentabile (glucoză și fructoză) de maximum 2 g/l după fermentare.

Documentul unic nu a fost modificat.

14.   Interzicerea majorării tăriei alcoolice naturale minime în volume în cazul vinurilor roșii

Interzicerea majorării tăriei alcoolice naturale minime în volume în cazul vinurilor roșii

La capitolul I secțiunea IX punctul 1 litera (e) din caietul de sarcini, se precizează că, în cazul vinurilor roșii, nu se realizează nicio îmbogățire. Această restricție aplicabilă elaborării este coerentă cu demarcarea parcelelor pentru cultivarea strugurilor, cu densitatea de plantare minimă, cu regulile privind tăierea și cu valorile reduse ale randamentelor.

Documentul unic nu a fost modificat.

15.   Capacitatea de vinificare

Capacitatea de vinificare

La capitolul I secțiunea IX punctul 1 litera (g) din caietul de sarcini, a fost redus coeficientul de calcul al capacității de vinificare.

Nu este necesară o capacitate de vinificare atât de mare în raport cu volumul recoltei precedente.

Această modificare nu vizează documentul unic.

16.   Data elevajului și a comercializării către consumatori în cazul vinurilor roșii

Data elevajului și a comercializării către consumatori în cazul vinurilor roșii

La capitolul I secțiunea IX punctul 2 din caietul de sarcini, a fost stabilită o durată minimă a elevajului în cazul vinurilor roșii, până la data de 1 octombrie a anului care urmează anului recoltei. Vinurile elaborate din struguri din soiul Pinot noir N cultivați pe aceste plantații au nevoie de o perioadă minimă pentru a-și exprima în mod optim caracteristicile.

La capitolul I secțiunea IX punctul 5 litera (a), se prevede că, după încheierea perioadei de elevaj, vinurile roșii nu pot fi comercializate către consumatori decât începând cu data de 1 octombrie a anului care urmează anului recoltei.

Aceste modificări nu implică nicio modificare a documentului unic.

17.   Controlul loturilor ambalate

Controlul loturilor ambalate

La capitolul I secțiunea IX punctul 3 litera (b) din caietul de sarcini, a fost eliminată regula referitoare la păstrarea unor „sticle-martor” pentru controlul loturilor ambalate.

Această regulă este o măsură care permite controlabilitatea și care figurează în planul de control.

Documentul unic nu este vizat de această modificare.

18.   Depozitarea vinurilor ambalate

Depozitarea vinurilor ambalate

La capitolul I secțiunea IX punctul 4 din caietul de sarcini, au fost precizate caracteristicile locului de depozitare a vinurilor ambalate.

Acest lucru le permite operatorilor să înțeleagă mai bine această regulă și facilitează verificarea respectării ei.

Această modificare nu vizează documentul unic.

19.   Factorii umani care contribuie la legătura cu arealul geografic

Factorii umani care contribuie la legătura cu arealul geografic

La capitolul I secțiunea X punctul 1 litera (b) din caietul de sarcini, textul a fost modificat pentru a se ține seama de recunoașterea vinurilor liniștite roșii pentru denumirile de origine „Alsace grand cru Hengst” și „Alsace grand cru Kirchberg de Barr”:

| — | în ceea ce privește denumirea de origine protejată „Alsace grand cru Hengst”, au fost adăugate informațiile următoare: recunoaștere în 2022 pentru vinurile roșii, este autorizat doar soiul Pinot noir N, densitatea de plantare minimă este de 5 500 de butuci per hectar pentru producția de vin roșu, nu fac obiectul niciunei îmbogățiri, trebuie respectată o perioadă de elevaj minimă de 10 luni. |
| --- | --- |

—

în ceea ce privește denumirea de origine protejată „Alsace grand cru Hengst”, au fost adăugate informațiile următoare: recunoaștere în 2022 pentru vinurile roșii, este autorizat doar soiul Pinot noir N, densitatea de plantare minimă este de 5 500 de butuci per hectar pentru producția de vin roșu, nu fac obiectul niciunei îmbogățiri, trebuie respectată o perioadă de elevaj minimă de 10 luni.

| — | în ceea ce privește denumirea de origine protejată „Alsace grand cru Kirchberg de Barr”, au fost adăugate informațiile următoare: recunoaștere în 2022 pentru vinurile roșii, este autorizat doar soiul Pinot noir N, densitatea de plantare minimă este de 5 000 de butuci per hectar pentru producția de vin roșu, nu fac obiectul niciunei îmbogățiri, trebuie respectată o perioadă de elevaj minimă de 10 luni. |
| --- | --- |

—

în ceea ce privește denumirea de origine protejată „Alsace grand cru Kirchberg de Barr”, au fost adăugate informațiile următoare: recunoaștere în 2022 pentru vinurile roșii, este autorizat doar soiul Pinot noir N, densitatea de plantare minimă este de 5 000 de butuci per hectar pentru producția de vin roșu, nu fac obiectul niciunei îmbogățiri, trebuie respectată o perioadă de elevaj minimă de 10 luni.

La capitolul I secțiunea X punctul 1 litera (b), a fost eliminată precizarea că recunoașterea acestor două denumiri de origine a fost acordată pe baza soiurilor albe, cuvintele „pentru vinurile albe” fiind adăugate acolo unde este necesar pentru înțelegerea textului.

Aceste modificări nu vizează documentul unic.

Au fost adăugate cuvintele „blancs” (albe) și „roses” (roze) în denumirea soiurilor de tip Muscat à petits grains (Muscat cu boabe mici), pentru a se corecta o omisiune în versiunea precedentă a caietului de sarcini. Aceste adăugiri nu implică modificarea documentului unic.

20.   Descrierea vinului (vinurilor)

Descrierea vinului (vinurilor)

La capitolul I secțiunea X punctul 2 din caietul de sarcini, a fost adăugată o descriere a aspectului vizual al vinurilor albe, în scopul unei mai bune caracterizări a acestora.

În ceea ce privește primele 2 tipuri de vinuri descrise: „Aceste două tipuri de vinuri prezintă o culoare de o intensitate profundă, ajungând până la galben auriu.”

În ceea ce privește ultimele 2 tipuri de vinuri descrise: „Aceste două tipuri de vinuri prezintă o culoare de o intensitate profundă, ajungând până la galben chihlimbariu.”

Se modifică punctul 4 din documentul unic.

În ceea ce privește denumirile de origine „Alsace grand cru Hengst” și „Alsace grand cru Kirchberg de Barr”, a fost adăugată descrierea principalelor caracteristici organoleptice ale vinurilor roșii.

Aceste descrieri nu modifică documentul unic.

21.   Legătura cu arealul geografic

Legătura cu arealul geografic

La capitolul I secțiunea X punctul 3 din caietul de sarcini, în ceea ce privește denumirea de origine „Alsace grand cru Hengst”, elementele referitoare la legătura dintre originea geografică și caracteristicile vinurilor, care se pot aplica și vinurilor roșii care poartă această denumire, au fost completate cu informații specifice vinurilor roșii.

Documentul unic nu a fost modificat.

22.   Măsuri tranzitorii

Măsuri tranzitorii

La capitolul I secțiunea XI punctul 2 din caietul de sarcini, din motive de consecvență cu modificările aduse capitolului I secțiunea VI, a fost eliminată înălțimea maximă a firului de sprijinire a coardelor arcuite și a fost redus numărul maxim al ochilor per butuc.

Această modificare nu vizează documentul unic.

23.   Menționarea obligatorie pe etichetă și pe celelalte materiale informative a conținutului de zaharuri, în cazul vinurilor albe

Menționarea obligatorie pe etichetă și pe celelalte materiale informative a conținutului de zaharuri, în cazul vinurilor albe

La capitolul I secțiunea XII punctul 2 din caietul de sarcini, a fost înlocuită o parte de text pentru a face obligatorie menționarea, până acum facultativă, a conținutului de zaharuri, așa cum este definit în Regulamentul (UE) 2019/33.

Această indicație le permite consumatorilor să înțeleagă mai bine tipul de vin.

Această nouă regulă nu vizează vinurile care poartă mențiunile tradiționale „Vendanges Tardives” și „Sélection de Grains Nobles” (selecție de boabe afectate de putregai nobil).

Punctul 9 din documentul unic a fost completat.

La capitolul I secțiunea XII punctul 2, litera (d) inițială a devenit litera (e).

Această modificare nu vizează documentul unic.

24.   Declarația prealabilă privind alocarea parcelelor

Declarația prealabilă privind alocarea parcelelor

La capitolul II secțiunea I punctul 1 din caietul de sarcini, a fost adăugată o precizare la regulile referitoare la declarația prealabilă privind alocarea parcelelor depusă de operator la organismul de protecție și de gestionare a denumirilor de origine „Alsace grand cru”, în eventualitatea că va renunța la producția în cadrul acestei denumiri.

Această modificare nu vizează documentul unic.

DOCUMENT UNIC

1.   Denumirea (denumirile)

Denumirea (denumirile)

Alsace grand cru Kanzlerberg

2.   Tipul indicației geografice

Tipul indicației geografice

DOP - Denumire de origine protejată

3.   Categoriile de produse vitivinicole

Categoriile de produse vitivinicole

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

4.   Descrierea vinului (vinurilor)

Descrierea vinului (vinurilor)

DESCRIERE TEXTUALĂ SUCCINTĂ

Aceste vinuri sunt vinuri albe liniștite.

Tăria alcoolică naturală minimă în volume a vinurilor este de 12,5 % în cazul Gewurztraminer Rs și Pinot gris G și de 11 % în cazul celorlalte soiuri. După îmbogățire, vinurile nu depășesc o tărie alcoolică totală în volume de 15 % în cazul vinurilor obținute din soiurile Gewurztraminer B și Pinot gris G și de 14 % în cazul vinurilor obținute din celelalte soiuri.

Celelalte caracteristici analitice sunt cele prevăzute de legislația Uniunii.

Vinurile albe cu potențial de învechire prin excelență sunt caracterizate de o prospețime puternică, bazată pe o aciditate tartrică dominantă, îmbinată cu un grad bun de coacere a strugurilor. Denumirea poate fi completată de denumiri uzuale, cu condiția ca vinurile să provină numai din soiuri care pot fi numite utilizând denumirea în cauză. Aceste vinuri sunt consistente și complexe, cu arome foarte puternice și cu variate nuanțe. Prezintă o persistență semnificativă și devin mai complexe odată cu trecerea timpului.

Există două tipuri: - vinurile seci, minerale; - vinurile aromatice, fructate, onctuoase, bogate. Aceste două tipuri de vinuri prezintă o culoare de o intensitate profundă, ajungând până la galben auriu.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | în miliechivalenți per litru |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Conținutul maxim total de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

în miliechivalenți per litru

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Conținutul maxim total de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

2.   Denumire completată de mențiunea „Vendanges Tardives”

Denumire completată de mențiunea „Vendanges Tardives”

DESCRIERE TEXTUALĂ SUCCINTĂ

Tăria alcoolică naturală minimă în volume a vinurilor este de 16 % în cazul Gewurztraminer Rs și Pinot gris G și de 14,5 % în cazul celorlalte soiuri.

Celelalte caracteristici analitice sunt cele prevăzute de legislația Uniunii.

Vinurile care poartă mențiunea „Vendanges Tardives” prezintă adesea arome foarte exotice, de fructe confiate, cu un final proaspăt. Aceste vinuri prezintă o concentrație remarcabilă și o mare persistență aromatică. Aceste vinuri prezintă o culoare de o intensitate profundă, ajungând până la galben chihlimbariu.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | în miliechivalenți per litru |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Conținutul maxim total de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

în miliechivalenți per litru

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Conținutul maxim total de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

3.   Denumire completată de mențiunea „Sélection de Grains Nobles”

Denumire completată de mențiunea „Sélection de Grains Nobles”

DESCRIERE TEXTUALĂ SUCCINTĂ

Tăria alcoolică naturală minimă în volume a vinurilor este de 18,2 % în cazul Gewurztraminer Rs și Pinot gris G și de 16,4 % în cazul celorlalte soiuri.

Celelalte caracteristici analitice sunt cele prevăzute de legislația Uniunii.

Vinurile care poartă mențiunea „Sélection de Grains Nobles” sunt vinuri mai concentrate și puternice și prezintă adesea arome de pastă de fructe. Aceste vinuri prezintă o concentrație remarcabilă și o mare persistență aromatică. Aceste vinuri prezintă o culoare de o intensitate profundă, ajungând până la galben chihlimbariu.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | în miliechivalenți per litru |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Conținutul maxim total de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

în miliechivalenți per litru

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Conținutul maxim total de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

5.   Practici vitivinicole

Practici vitivinicole

5.1.   Practici oenologice specifice

Practici oenologice specifice

1.   Forme de conducere: densitatea de plantare

Forme de conducere: densitatea de plantare

Practică de cultivare

Plantațiile de viță-de-vie prezintă o densitate minimă de plantare de 4 500 de butuci per hectar.

Distanța dintre rândurile de viță-de-vie nu trebuie să fie mai mare de 2 metri.

Plantațiile de viță de vie prezintă o distanță pe rând cuprinsă între minimum 0,75 m și maximum 1,50 m.

Începând cu data de 25 octombrie 2011, defrișarea unor rânduri de pe o parcelă nu poate duce la crearea unei distanțe de peste 3 metri între rânduri.

2.   Forme de conducere: regula privind tăierea

Forme de conducere: regula privind tăierea

Practică de cultivare

Vița-de-vie este tăiată prin metoda tăierii Guyot simple sau duble, lăsându-se maximum 18 ochi per butuc.

3.   Recoltarea

Recoltarea

Practică de cultivare

Vinurile sunt obținute din struguri recoltați manual.

4.   Majorarea tăriei alcoolice naturale minime în volume

Majorarea tăriei alcoolice naturale minime în volume

Practică oenologică specifică

Majorarea tăriei alcoolice naturale medii minime în volume nu poate depăși:

| | 0,5 % vol. în cazul vinurilor obținute din soiurile Gewurztraminer B și Pinot gris G, |
| --- | --- |

0,5 % vol. în cazul vinurilor obținute din soiurile Gewurztraminer B și Pinot gris G,

| | 1,5 % vol. în cazul vinurilor obținute din celelalte soiuri. |
| --- | --- |

1,5 % vol. în cazul vinurilor obținute din celelalte soiuri.

Vinurile care ar putea purta mențiunea „Vendanges Tardives” sau „Sélection de Grains Nobles” nu fac obiectul niciunei îmbogățiri.

5.   Elaborarea

Elaborarea

Restricție aplicabilă elaborării

Este interzisă utilizarea de bucăți de lemn.

6.   Elevajul vinurilor

Elevajul vinurilor

Practică oenologică specifică

Vinurile fac obiectul unui elevaj care durează cel puțin până la data de 1 iunie a anului care urmează anului recoltei.

Vinurile care ar putea purta mențiunea „Vendanges Tardives” sau „Sélection de Grains Nobles” fac obiectul unui elevaj care durează cel puțin până la data de 1 iunie a celui de-al doilea an care urmează anului recoltei.

5.2.   Randamente maxime

Randamente maxime

1.   Denumire completată sau nu de mențiunea „Vendanges Tardives”

Denumire completată sau nu de mențiunea „Vendanges Tardives”

60 de hectolitri per hectar

2.   Denumire completată de mențiunea „Sélection de Grains Nobles”

Denumire completată de mențiunea „Sélection de Grains Nobles”

48 de hectolitri per hectar

6.   Arealul geografic delimitat

Arealul geografic delimitat

Recoltarea strugurilor, vinificarea și elaborarea și elevajul vinurilor se realizează pe teritoriul comunelor următoare, pe baza Codului geografic oficial din anul 2021:

| — | Departamentul Haut-Rhin: Comune incluse în întregime: Ammerschwihr, Beblenheim, Bennwihr, Bergheim, Bergholtz, Eguisheim, Gueberschwihr, Guebwiller, Hattstatt, Hunawihr, Ingersheim, Katzenthal, Mittelwihr, Niedermorschwihr, Orschwihr, Pfaffenheim, Ribeauvillé, Riquewihr, Rodern, Rouffach, Saint-Hippolyte, Soultzmatt, Thann, Turckheim, Vieux-Thann, Voegtlinshoffen, Westhalten, Wettolsheim, Wintzenheim, Wuenheim, Zellenberg. |
| --- | --- |

—

Departamentul Haut-Rhin: Comune incluse în întregime: Ammerschwihr, Beblenheim, Bennwihr, Bergheim, Bergholtz, Eguisheim, Gueberschwihr, Guebwiller, Hattstatt, Hunawihr, Ingersheim, Katzenthal, Mittelwihr, Niedermorschwihr, Orschwihr, Pfaffenheim, Ribeauvillé, Riquewihr, Rodern, Rouffach, Saint-Hippolyte, Soultzmatt, Thann, Turckheim, Vieux-Thann, Voegtlinshoffen, Westhalten, Wettolsheim, Wintzenheim, Wuenheim, Zellenberg.

Comună inclusă parțial: Kaysersberg Vignoble, doar teritoriul comunelor delegate Kientzheim și Sigolsheim.

| — | Departamentul Bas-Rhin: Andlau, Barr, Bergbieten, Blienschwiller, Dahlenheim, Dambach-la-Ville, Eichhoffen, Kintzheim, Marlenheim, Mittelbergheim, Molsheim, Nothalten, Scharrachbergheim-Irmstett, Wolxheim. |
| --- | --- |

—

Departamentul Bas-Rhin: Andlau, Barr, Bergbieten, Blienschwiller, Dahlenheim, Dambach-la-Ville, Eichhoffen, Kintzheim, Marlenheim, Mittelbergheim, Molsheim, Nothalten, Scharrachbergheim-Irmstett, Wolxheim.

În cazul comunelor incluse parțial, se depune la primărie un document cartografic care definește limitele arealului geografic.

Documentele cartografice care ilustrează arealul geografic pot fi consultate pe site-ul INAO.

7.   Soiul/soiurile de struguri de vin

Soiul/soiurile de struguri de vin

| | Gewurztraminer Rs |
| --- | --- |

Gewurztraminer Rs

| | Muscat Ottonel B - Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat Ottonel B - Muscat, Moscato

| | Muscat à petits grains blancs B - Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat à petits grains blancs B - Muscat, Moscato

| | Muscat à petits grains roses Rs - Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat à petits grains roses Rs - Muscat, Moscato

| | Pinot gris G |
| --- | --- |

Pinot gris G

| | Riesling B |
| --- | --- |

Riesling B

8.   Descrierea legăturii (legăturilor)

Descrierea legăturii (legăturilor)

Date fiind condițiile climatice favorabile care caracterizează arealul vitivinicol al Alsaciei, denumirea de origine protejată „Alsace grand cru Kanzlerberg” beneficiază de una dintre cele mai bune localizări. Inserate în peisajul alsacian pitoresc, plantațiile de viță-de-vie permit obținerea unor vinuri foarte expresive, cu caracter marcat și personalitate unică.

Plantațiile de viță-de-vie din Kanzlerberg urmează înclinarea terenului, expunându-și fructele la căldura verii, care este temperată de răcoarea creată de râul Bergenbach și de briza lejeră a fundului văii. Randamentul este regulat. Maturitatea fiziologică este atinsă cu o gradație minimă, existând în mod normal un potențial de maturitate excelentă.

Faptul că localizarea „grand cru” Kanzlerberg determină coacerea târzie a strugurilor, precum și caracteristicile geologice excepționale ale acestui loc (marne și ghips la suprafață, pe o bază de roci sedimentare cu cristale multiple în subsol) permit obținerea unor vinuri foarte puternice, structurate pe o bază acidă amplă, complexă și minerală. Aceste vinuri rămân discrete și elegante în tinerețe și își dezvăluie toată complexitatea și prospețimea după câțiva ani de învechire.

Excelentele condiții climatice de sfârșit de sezon favorizează concentrarea strugurilor rămași pe plantă și dezvoltarea putregaiului nobil, permițând producția unor vinuri obținute din recolte de struguri supracopți.

Elevajul prevăzut în caietul de sarcini permite îmbunătățirea vinurilor.

Adoptând reguli de producție riguroase, precum menținerea unei suprafețe foliare mari și practicarea culesului manual, producătorii vitivinicoli din Alsacia mențin caracterul puternic al vinurilor recunoscute pentru complexitatea lor și pentru capacitatea lor de conservare pe termen lung. Aceste vinuri au un potențial de învechire unic și superior, evoluând din punct de vedere calitativ de-a lungul mai multor decenii, menținând o vitalitate bună și demonstrând energia teritoriului.

Sunt în topul categoriei lor de produse în această regiune. Vinurile din Kanzlerberg se numără printre vinurile cele mai prestigioase din arealul Alsaciei.

9.   Alte condiții esențiale (ambalarea, etichetarea, alte cerințe)

Alte condiții esențiale (ambalarea, etichetarea, alte cerințe)

Zona situată în imediata vecinătate

Cadrul juridic:

În legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Derogare privind producția în arealul geografic delimitat

Descrierea condiției:

Zona situată în imediata vecinătate, definită prin derogare pentru vinificarea, elaborarea și elevajul vinurilor, este constituită din teritoriul comunelor următoare, pe baza Codului geografic oficial din anul 2021:

| — | Departamentul Haut-Rhin: Comune incluse în întregime: Bergholtz-Zell, Berrwiller, Buhl, Cernay, Colmar, Gundolsheim, Hartmanswiller, Herrlisheim, Houssen, Husseren-les-Châteaux, Jungholtz, Leimbach, Obermorschwihr, Osenbach, Ostheim, Rorschwihr, Soultz, Steinbach, Uffholtz, Walbach, Wattwiller, Wihr-au-Val, Zimmerbach. |
| --- | --- |

—

Departamentul Haut-Rhin: Comune incluse în întregime: Bergholtz-Zell, Berrwiller, Buhl, Cernay, Colmar, Gundolsheim, Hartmanswiller, Herrlisheim, Houssen, Husseren-les-Châteaux, Jungholtz, Leimbach, Obermorschwihr, Osenbach, Ostheim, Rorschwihr, Soultz, Steinbach, Uffholtz, Walbach, Wattwiller, Wihr-au-Val, Zimmerbach.

Comună inclusă parțial: Kaysersberg Vignoble, doar teritoriul comunei delegate Kaysersberg.

| — | Departamentul Bas-Rhin: Albé, Avolsheim, Balbronn, Bernardswiller, Bernardvillé, Bischoffsheim, Boersch, Bourgheim, Châtenois, Cleebourg, Dachstein, Dangolsheim, Dieffenthal, Dorlisheim, Epfig, Ergersheim, Ernolsheim- Bruche, Fessenheim-le-Bas, Flexbourg, Furdenheim, Gertwiller, Gimbrett-Berstett, Goxwiller, Heiligenstein, Itterswiller, Kienheim, Kirchheim, Kuttolsheim, Mittelhausen, Mutzig, Nordheim, Oberhoffen-les-Wissenbourg, Obernai, Odratzheim, Orschwiller, Osthoffen, Ottrott, Petersbach, Reichsfeld, Riedseltz, Rosenwiller, Rosheim, Rott, Saint-Nabor, Saint-Pierre, Scherwiller, Seebach, Soultz-les-Bains, Steinseltz, Stotzheim, Strasbourg, Traenheim, Villé, Wangen, Westhoffen, Wissembourg, Zellwiller. |
| --- | --- |

—

Departamentul Bas-Rhin: Albé, Avolsheim, Balbronn, Bernardswiller, Bernardvillé, Bischoffsheim, Boersch, Bourgheim, Châtenois, Cleebourg, Dachstein, Dangolsheim, Dieffenthal, Dorlisheim, Epfig, Ergersheim, Ernolsheim- Bruche, Fessenheim-le-Bas, Flexbourg, Furdenheim, Gertwiller, Gimbrett-Berstett, Goxwiller, Heiligenstein, Itterswiller, Kienheim, Kirchheim, Kuttolsheim, Mittelhausen, Mutzig, Nordheim, Oberhoffen-les-Wissenbourg, Obernai, Odratzheim, Orschwiller, Osthoffen, Ottrott, Petersbach, Reichsfeld, Riedseltz, Rosenwiller, Rosheim, Rott, Saint-Nabor, Saint-Pierre, Scherwiller, Seebach, Soultz-les-Bains, Steinseltz, Stotzheim, Strasbourg, Traenheim, Villé, Wangen, Westhoffen, Wissembourg, Zellwiller.

Ambalarea în arealul geografic delimitat

Cadrul juridic:

În legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Ambalarea în arealul geografic delimitat

Descrierea condiției:

Vinurile sunt ambalate în sticle de tip „Vin du Rhin” (sticle renane) care respectă dispozițiile din Decretul nr. 55-673 din 20 mai 1955, din Ordinul din 13 mai 1959 și din Decretul din 19 martie 1963, fiind exclus orice alt tip de sticlă.

De la adoptarea Legii din 5 iulie 1972, vinurile sunt îmbuteliate în mod obligatoriu în departamentele Bas-Rhin și Haut-Rhin, în sticle de tip „Vin du Rhin”, descrise în decretul din 1955.

Indicarea anului de recoltă

Cadrul juridic:

În legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Dispoziții suplimentare privind etichetarea

Descrierea condiției:

Anul de recoltă trebuie să figureze, împreună cu denumirea, în declarațiile de recoltă și de stoc, în documentele de însoțire sau în publicitate și pe orice prospecte, etichete, facturi și recipiente.

Denumirea uzuală

Cadrul juridic:

În legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Dispoziții suplimentare privind etichetarea

Descrierea condiției:

Denumirea de origine protejată poate fi completată de una dintre denumirile uzuale, cu condiția ca vinurile să provină numai din soiuri care pot fi numite utilizând denumirea în cauză.

Este interzisă utilizarea a două sau mai multe denumiri uzuale pe aceeași etichetă.

Aceste denumiri uzuale sunt următoarele:

| | Gewurztraminer, |
| --- | --- |

Gewurztraminer,

| | Muscat, |
| --- | --- |

Muscat,

| | Muscat Ottonel, |
| --- | --- |

Muscat Ottonel,

| | Pinot gris, |
| --- | --- |

Pinot gris,

| | Riesling. |
| --- | --- |

Riesling.

Mențiunile tradiționale „Vendanges Tardives” și „Sélection de Grains Nobles”

Cadrul juridic:

În legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Dispoziții suplimentare privind etichetarea

Descrierea condiției:

Vinurile care ar putea purta mențiunea „Vendanges Tardives” sau „Sélection de Grains Nobles” sunt prezentate în mod obligatoriu:

| — | cu precizarea anului de recoltă și |
| --- | --- |

—

cu precizarea anului de recoltă și

| — | însoțite de una dintre denumirile uzuale. |
| --- | --- |

—

însoțite de una dintre denumirile uzuale.

Menționarea conținutului de zaharuri

Cadrul juridic:

În legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Dispoziții suplimentare privind etichetarea

Descrierea condiției:

Cu excepția vinurilor cu mențiunile „Vendanges Tardives” sau „Sélection de Grains Nobles”, vinurile albe pentru care, în conformitate cu caietul de sarcini, este revendicată una dintre cele 51 de denumiri de origine protejată „Alsace Grand Cru – lieu-dit” și care sunt prezentate purtând denumirea respectivă pot fi oferite publicului, expediate, puse în vânzare sau vândute doar cu menționarea, în publicitate și pe orice prospecte, etichete, facturi și recipiente, a conținutului de zaharuri, astfel cum este definit în normele europene, indicat cu caractere foarte evidente.

Link către caietul de sarcini al produsului

Link către caietul de sarcini al produsului

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-4cec3ff9-abd4-4253-a1db-245ddd809faa

---

(1)  JO L 9, 11.1.2019, p. 2.

1

---

| 6.10.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 385/52 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 385/52

---

Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

(2022/C 385/12)

Prezenta comunicare este publicată în conformitate cu articolul 17 alineatul (5) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei (1).

COMUNICAREA APROBĂRII UNEI MODIFICĂRI STANDARD

„Alsace grand cru Rangen”

PDO-FR-A0386-AM02

Data comunicării: 20.7.2022

DESCRIEREA ȘI MOTIVELE MODIFICĂRII APROBATE

1.   Mențiune suplimentară

La capitolul I secțiunea II punctul 1 din caietul de sarcini al produsului, sunt adăugate următoarele denumiri uzuale: „Sylvaner” și „Pinot noir”, precum și soiurile corespunzătoare, și anume „Sylvaner B” și „Pinot noir N”.

Denumirea uzuală „Sylvaner” este adăugată pentru a se corecta o omisiune în prima versiune a caietului de sarcini. Această primă versiune precizează, la capitolul I secțiunea X punctul 1 litera (b), că soiurile autorizate „pot fi vinificate și comercializate sub denumirea lor corespunzătoare”, dar denumirea uzuală corespunzătoare nu fusese înscrisă în lista denumirilor uzuale posibile. Ținând seama de uzanțele locale și de notorietatea acestor vinuri, o decizie națională anterioară aprobării primei versiuni a caietului de sarcini adăugase soiul Sylvaner B la lista soiurilor autorizate pentru producția vinurilor cu denumirea de origine „Alsace grand cru Zotzenberg”.

Denumirea uzuală „Pinot noir” este adăugată în caietul de sarcini deoarece a fost depusă, la nivel național, o cerere de recunoaștere pentru vinurile liniștite roșii, pentru anumite denumiri de origine „Alsace grand cru”. Această cerere de recunoaștere a unui vin roșu se bazează pe precedență, pe notorietate și pe caracteristicile vinurilor elaborate din strugurii din soiul Pinot noir N produși pe parcelele delimitate aferente acestor denumiri „Alsace grand cru”. Soiul Pinot noir N este singurul soi autorizat pentru aceste vinuri roșii.

La capitolul I secțiunea II punctul 1 din caietul de sarcini, în cazul soiurilor de tip Muscat à petits grains (Muscat cu boabe mici) corespunzătoare denumirii uzuale „Muscat”, în denumirile acestor soiuri au fost adăugate cuvintele „blancs” (albe) și „roses” (roze), pentru a se corecta o omisiune din versiunea precedentă a caietului de sarcini.

Aceste modificări nu implică nicio modificare a documentului unic.

2.   Tipuri de produse

În capitolul I secțiunea III din caietul de sarcini, textul a fost modificat pentru a se preciza că denumirile de origine protejate vizate de prezentul caiet de sarcini nu mai sunt denumiri rezervate numai vinurilor albe liniștite.

Sunt menționate denumirile de origine protejate „Alsace grand cru” rezervate vinurilor liniștite albe și roșii („Alsace grand cru Hengst” și „Alsace grand cru Kirchberg de Barr”).

Această modificare nu vizează documentul unic.

3.   Arealul geografic

La capitolul I secțiunea IV punctul 1 din caietul de sarcini, este adăugat un paragraf pentru a se face referire la datele la care comitetul național competent al INAO a validat arealul geografic și pentru a se preciza că Codul geografic oficial din 2021 este referința delimitării perimetrului arealului, astfel cum figurează în caietul de sarcini. Această precizare garantează securitatea juridică a delimitării arealului.

Introducerea referirii la Codul geografic oficial din 2021 a ocazionat actualizarea listei cu denumirile comunelor. Prin urmare, sunt eliminate comunele Kientzheim și Sigolsheim, deoarece teritoriile lor fac parte acum din comuna Kaysersberg Vignoble.

Aceste modificări de redactare nu schimbă perimetrul arealului geografic delimitat.

De asemenea, la punctul 1 sunt adăugate următoarele fraze:

„Documentele cartografice care ilustrează arealul geografic pot fi consultate pe site-ul INAO.

În cazul comunei incluse parțial, se depune la primărie un document cartografic care definește limitele arealului geografic.”

Aceste modificări implică o modificare a punctului 6 din documentul unic.

4.   Arealul parcelat delimitat

Arealul parcelat delimitat

La capitolul I secțiunea IV punctul 2 din caietul de sarcini:

| — | pentru a se corecta o omisiune, la primul paragraf este adăugată informația „6 și 7 septembrie 2006”, pentru a se preciza când a fost aprobat arealul parcelat de către comitetul național competent; |
| --- | --- |

—

pentru a se corecta o omisiune, la primul paragraf este adăugată informația „6 și 7 septembrie 2006”, pentru a se preciza când a fost aprobat arealul parcelat de către comitetul național competent;

| — | la al doilea paragraf, formularea este modificată pentru a se ține seama de schimbările unor denumiri de comune efectuate la punctul 1 din secțiunea IV; |
| --- | --- |

—

la al doilea paragraf, formularea este modificată pentru a se ține seama de schimbările unor denumiri de comune efectuate la punctul 1 din secțiunea IV;

| — | coloana „Comune” din tabel este actualizată pentru a corespunde denumirilor de comune menționate la punctul 1 din secțiunea IV. |
| --- | --- |

—

coloana „Comune” din tabel este actualizată pentru a corespunde denumirilor de comune menționate la punctul 1 din secțiunea IV.

Aceste modificări nu vizează documentul unic.

5.   Zona situată în imediata vecinătate

Zona situată în imediata vecinătate

La capitolul I secțiunea IV punctul 3 din caietul de sarcini, un paragraf este modificat pentru a se preciza că Codul geografic oficial din 2021 este referința delimitării perimetrului arealului, astfel cum figurează în caietul de sarcini. Această precizare garantează securitatea juridică a delimitării arealului.

Introducerea referirii la Codul geografic oficial din 2021 a ocazionat actualizarea listei cu denumirile comunelor. Astfel, a fost eliminat numele comunei Kaysersberg și a fost adăugat numele comunei Kaysersberg Vignoble, împreună cu informația că această comună este inclusă parțial, mai exact, este inclus doar teritoriul comunei delegate Kaysersberg.

Aceste modificări de redactare nu schimbă perimetrul zonei situate în imediata vecinătate.

Aceste modificări implică o modificare a punctului 9 din documentul unic.

6.   Soiurile de viță-de-vie

Soiurile de viță-de-vie

La capitolul I secțiunea V punctul 1 din caietul de sarcini, au fost adăugate cuvintele „- pentru vinurile albe:” și „- pentru vinurile roșii: din soiul Pinot noir N”, deoarece a fost introdusă, la nivel național, o cerere de recunoaștere pentru vinurile liniștite roșii, pentru anumite denumiri de origine „Alsace grand cru”. Soiul Pinot noir N este singurul soi autorizat pentru aceste vinuri roșii. De asemenea, este singurul soi autorizat pentru producția de vin roșu în cadrul denumirii de origine „Alsace”.

La secțiunea V punctul 1 literele (a), (b) și (e) și la secțiunea V punctul 2 litera (b), au fost adăugate cuvintele „blancs” (albe) și „roses” (roze) în denumirea soiurilor de tip Muscat à petits grains (Muscat cu boabe mici), pentru a se corecta o omisiune în versiunea precedentă a caietului de sarcini.

Aceste modificări nu vizează documentul unic.

7.   Densitatea de plantare

Densitatea de plantare

La capitolul I secțiunea VI punctul 1 din caietul de sarcini au fost adăugate următoarele cuvinte: „Pentru producția de vin alb” și „Pentru producția de vin roșu”, pentru a se face distincție între densitățile de plantare minime în funcție de culoarea vinurilor. Aceste densități sunt indicate pentru denumirile în cadrul cărora pot fi produse vinuri roșii.

Aceste completări nu modifică documentul unic.

La capitolul I secțiunea VI punctul 1 din caietul de sarcini, a fost precizată data efectivă de aplicare a regulii referitoare la posibilitatea de adaptare a densității prin defrișare: „25 octombrie 2011”, pentru a se înlocui formularea „la data aprobării prezentului caiet de sarcini”.

Această modificare implică o modificare a punctului 5 din documentul unic.

8.   Regula privind tăierea

Regula privind tăierea

La capitolul I secțiunea VI punctul 1 litera (b) din caietul de sarcini, în ceea ce privește vinurile albe, regula referitoare la numărul de ochi per metru pătrat de suprafață la sol, care diferea în funcție de soiuri, a fost înlocuită cu o regulă unică ce prevede 18 ochi per butuc.

Această modificare permite armonizarea formulărilor în caietele de sarcini ale denumirilor de origine din Alsacia și simplificarea metodelor de control.

Se modifică punctul 5 din documentul unic.

La începutul frazei se adaugă cuvintele „În cazul vinurilor albe”, deoarece a fost depusă la nivel național o cerere de recunoaștere pentru vinurile liniștite roșii în cadrul anumitor denumiri de origine „Alsace grand cru”.

A fost adăugată regula privind tăierea în cazul vinurilor roșii, numărul maxim fiind de 14 ochi per butuc. Acest număr este mai mic decât cel autorizat în cazul producției de vinuri albe. Această regulă permite coerența cu randamentele și producția strugurilor de calitate.

Aceste ultime modificări nu vizează documentul unic.

9.   Norme privind palisarea și înălțimea frunzișului

Norme privind palisarea și înălțimea frunzișului

La capitolul I secțiunea VI punctul 1 litera (c) din caietul de sarcini, a fost eliminată înălțimea maximă a firului de sprijinire a coardelor arcuite și a fost modificat modul de măsurare a înălțimii frunzișului palisat.

Aceste modificări permit să se constate, în perioada de vegetație, dacă este respectată înălțimea frunzișului, ceea ce înainte se putea face doar pe baza unei obligații de mijloace.

Această modificare nu vizează documentul unic.

10.   Încărcarea maximă medie per parcelă

Încărcarea maximă medie per parcelă

La capitolul I secțiunea VI punctul 1 litera (d) din caietul de sarcini, încărcarea maximă medie per parcelă în cazul vinurilor albe a fost redusă de la 10 000 la 8 500 kilograme per hectar, pentru a se reflecta scăderea producțiilor în cazul acestor vinuri.

În ceea ce privește vinurile roșii, a fost stabilită o încărcare inferioară celei stabilite în cazul vinurilor albe, pentru a se reflecta producțiile în cazul acestor vinuri.

Aceste modificări nu vizează documentul unic.

11.   Coacerea strugurilor și tăria alcoolică naturală minimă în volume

Coacerea strugurilor și tăria alcoolică naturală minimă în volume

La capitolul I secțiunea VII punctul 2 litera (a) din caietul de sarcini, tabelul a fost modificat pentru a se ține seama de faptul că a fost introdusă, la nivel național, o cerere de recunoaștere pentru vinurile liniștite roșii, pentru anumite denumiri de origine „Alsace grand cru”.

În cazul acestor denumiri de vinuri roșii „Alsace grand cru”, au fost stabilite valorile minime ale conținutului de zaharuri al strugurilor la recoltare și tăria lor alcoolică naturală minimă în volume.

Aceste precizări nu implică modificarea documentului unic.

În cazul vinurilor albe, valorile minime ale conținutului de zaharuri al strugurilor au fost majorate cu 2 sau 3 grame per litru de must, pentru a se respecta aceeași diferență de 1 % vol. față de valorile fiecărei tării alcoolice naturale minime în volume, ca în versiunea precedentă a caietului de sarcini. Pentru calcularea transformării gramelor de zaharuri în alcool, organismul de protecție și de gestionare a decis să utilizeze valoarea de 17 grame de zaharuri pentru 1 % vol. pentru vinurile albe, valoarea utilizată în versiunea inițială a caietului de sarcini fiind 16,83. Această valoare de 17 grame fusese preconizată de comitetul național competent al INAO la momentul întocmirii primei versiuni a caietului de sarcini.

Aceste modificări nu vizează documentul unic.

12.   Randamente

Randamente

La capitolul I secțiunea VIII punctele 1 și 2 din caietul de sarcini, în ceea ce privește atât vinurile albe, cât și vinurile albe cu mențiunea „Vendanges Tardives” (recoltare târzie), au fost reduse randamentele, precum și randamentele maxime (rendements butoirs), pentru a se permite un mai bun control al calității, în conformitate cu structura ierarhică a denumirilor din regiunea Alsacia.

rendements butoirs

Punctul 5 din documentul unic a fost modificat în ceea ce privește randamentele maxime.

Se adaugă cuvintele „Vins blancs” (Vinuri albe) în cazul vinurilor fără mențiune, deoarece a fost depusă, la nivel național, o cerere de recunoaștere pentru vinurile liniștite roșii, pentru anumite denumiri de origine „Alsace grand cru”.

În cazul vinurilor roșii, randamentul și randamentul maxim au fost stabilite în conformitate cu structura ierarhică a denumirilor din regiunea Alsacia, valorile fixate fiind mai reduse în cazul acestor denumiri „grand cru”.

Aceste ultime modificări nu vizează documentul unic.

13.   Fermentația malolactică, conținutul de zaharuri fermentabile al vinurilor roșii

Fermentația malolactică, conținutul de zaharuri fermentabile al vinurilor roșii

La capitolul I secțiunea IX punctul 1 litera (c) din caietul de sarcini, se precizează că, în cazul vinurilor roșii, fermentația malolactică este finalizată.

Pentru a se verifica respectarea acestei reguli, a fost stabilit un conținut maxim de acid malic de 0,4 g/l în etapa ambalării.

La capitolul I secțiunea IX punctul 1 litera (d), în ceea ce privește vinurile roșii a fost stabilit un conținut de zaharuri fermentabile (glucoză și fructoză) de maximum 2 g/l după fermentare.

Documentul unic nu a fost modificat.

14.   Interzicerea majorării tăriei alcoolice naturale minime în volume în cazul vinurilor roșii

Interzicerea majorării tăriei alcoolice naturale minime în volume în cazul vinurilor roșii

La capitolul I secțiunea IX punctul 1 litera (e) din caietul de sarcini, se precizează că, în cazul vinurilor roșii, nu se realizează nicio îmbogățire. Această restricție aplicabilă elaborării este coerentă cu demarcarea parcelelor pentru cultivarea strugurilor, cu densitatea de plantare minimă, cu regulile privind tăierea și cu valorile reduse ale randamentelor.

Documentul unic nu a fost modificat.

15.   Capacitatea de vinificare

Capacitatea de vinificare

La capitolul I secțiunea IX punctul 1 litera (g) din caietul de sarcini, a fost redus coeficientul de calcul al capacității de vinificare.

Nu este necesară o capacitate de vinificare atât de mare în raport cu volumul recoltei precedente.

Această modificare nu vizează documentul unic.

16.   Data elevajului și a comercializării către consumatori în cazul vinurilor roșii

Data elevajului și a comercializării către consumatori în cazul vinurilor roșii

La capitolul I secțiunea IX punctul 2 din caietul de sarcini, a fost stabilită o durată minimă a elevajului în cazul vinurilor roșii, până la data de 1 octombrie a anului care urmează anului recoltei. Vinurile elaborate din struguri din soiul Pinot noir N cultivați pe aceste plantații au nevoie de o perioadă minimă pentru a-și exprima în mod optim caracteristicile.

La capitolul I secțiunea IX punctul 5 litera (a), se prevede că, după încheierea perioadei de elevaj, vinurile roșii nu pot fi comercializate către consumatori decât începând cu data de 1 octombrie a anului care urmează anului recoltei.

Aceste modificări nu implică nicio modificare a documentului unic.

17.   Controlul loturilor ambalate

Controlul loturilor ambalate

La capitolul I secțiunea IX punctul 3 litera (b) din caietul de sarcini, a fost eliminată regula referitoare la păstrarea unor „sticle-martor” pentru controlul loturilor ambalate.

Această regulă este o măsură care permite controlabilitatea și care figurează în planul de control.

Documentul unic nu este vizat de această modificare.

18.   Depozitarea vinurilor ambalate

Depozitarea vinurilor ambalate

La capitolul I secțiunea IX punctul 4 din caietul de sarcini, au fost precizate caracteristicile locului de depozitare a vinurilor ambalate.

Acest lucru le permite operatorilor să înțeleagă mai bine această regulă și facilitează verificarea respectării ei.

Această modificare nu vizează documentul unic.

19.   Factorii umani care contribuie la legătura cu arealul geografic

Factorii umani care contribuie la legătura cu arealul geografic

La capitolul I secțiunea X punctul 1 litera (b) din caietul de sarcini, textul a fost modificat pentru a se ține seama de recunoașterea vinurilor liniștite roșii pentru denumirile de origine „Alsace grand cru Hengst” și „Alsace grand cru Kirchberg de Barr”:

| — | în ceea ce privește denumirea de origine protejată „Alsace grand cru Hengst”, au fost adăugate informațiile următoare: recunoaștere în 2022 pentru vinurile roșii, este autorizat doar soiul Pinot noir N, densitatea de plantare minimă este de 5 500 de butuci per hectar pentru producția de vin roșu, nu fac obiectul niciunei îmbogățiri, trebuie respectată o perioadă de elevaj minimă de 10 luni. |
| --- | --- |

—

în ceea ce privește denumirea de origine protejată „Alsace grand cru Hengst”, au fost adăugate informațiile următoare: recunoaștere în 2022 pentru vinurile roșii, este autorizat doar soiul Pinot noir N, densitatea de plantare minimă este de 5 500 de butuci per hectar pentru producția de vin roșu, nu fac obiectul niciunei îmbogățiri, trebuie respectată o perioadă de elevaj minimă de 10 luni.

| — | în ceea ce privește denumirea de origine protejată „Alsace grand cru Kirchberg de Barr”, au fost adăugate informațiile următoare: recunoaștere în 2022 pentru vinurile roșii, este autorizat doar soiul Pinot noir N, densitatea de plantare minimă este de 5 000 de butuci per hectar pentru producția de vin roșu, nu fac obiectul niciunei îmbogățiri, trebuie respectată o perioadă de elevaj minimă de 10 luni. |
| --- | --- |

—

în ceea ce privește denumirea de origine protejată „Alsace grand cru Kirchberg de Barr”, au fost adăugate informațiile următoare: recunoaștere în 2022 pentru vinurile roșii, este autorizat doar soiul Pinot noir N, densitatea de plantare minimă este de 5 000 de butuci per hectar pentru producția de vin roșu, nu fac obiectul niciunei îmbogățiri, trebuie respectată o perioadă de elevaj minimă de 10 luni.

La capitolul I secțiunea X punctul 1 litera (b), a fost eliminată precizarea că recunoașterea acestor două denumiri de origine a fost acordată pe baza soiurilor albe, cuvintele „pentru vinurile albe” fiind adăugate acolo unde este necesar pentru înțelegerea textului.

Aceste modificări nu vizează documentul unic.

Au fost adăugate cuvintele „blancs” (albe) și „roses” (roze) în denumirea soiurilor de tip Muscat à petits grains (Muscat cu boabe mici), pentru a se corecta o omisiune în versiunea precedentă a caietului de sarcini. Aceste adăugiri nu implică modificarea documentului unic.

20.   Descrierea vinului (vinurilor)

Descrierea vinului (vinurilor)

La capitolul I secțiunea X punctul 2 din caietul de sarcini, a fost adăugată o descriere a aspectului vizual al vinurilor albe, în scopul unei mai bune caracterizări a acestora.

În ceea ce privește primele 2 tipuri de vinuri descrise: „Aceste două tipuri de vinuri prezintă o culoare de o intensitate profundă, ajungând până la galben auriu.”

În ceea ce privește ultimele 2 tipuri de vinuri descrise: „Aceste două tipuri de vinuri prezintă o culoare de o intensitate profundă, ajungând până la galben chihlimbariu.”

Se modifică punctul 4 din documentul unic.

În ceea ce privește denumirile de origine „Alsace grand cru Hengst” și „Alsace grand cru Kirchberg de Barr”, a fost adăugată descrierea principalelor caracteristici organoleptice ale vinurilor roșii.

Aceste descrieri nu modifică documentul unic.

21.   Legătura cu arealul geografic

Legătura cu arealul geografic

La capitolul I secțiunea X punctul 3 din caietul de sarcini, în ceea ce privește denumirea de origine „Alsace grand cru Hengst”, elementele referitoare la legătura dintre originea geografică și caracteristicile vinurilor, care se pot aplica și vinurilor roșii care poartă această denumire, au fost completate cu informații specifice vinurilor roșii.

Documentul unic nu a fost modificat.

22.   Măsuri tranzitorii

Măsuri tranzitorii

La capitolul I secțiunea XI punctul 2 din caietul de sarcini, din motive de consecvență cu modificările aduse capitolului I secțiunea VI, a fost eliminată înălțimea maximă a firului de sprijinire a coardelor arcuite și a fost redus numărul maxim al ochilor per butuc.

Această modificare nu vizează documentul unic.

23.   Menționarea obligatorie pe etichetă și pe celelalte materiale informative a conținutului de zaharuri, în cazul vinurilor albe

Menționarea obligatorie pe etichetă și pe celelalte materiale informative a conținutului de zaharuri, în cazul vinurilor albe

La capitolul I secțiunea XII punctul 2 din caietul de sarcini, a fost înlocuită o parte de text pentru a face obligatorie menționarea, până acum facultativă, a conținutului de zaharuri, așa cum este definit în Regulamentul (UE) 2019/33.

Această indicație le permite consumatorilor să înțeleagă mai bine tipul de vin.

Această nouă regulă nu vizează vinurile care poartă mențiunile tradiționale „Vendanges Tardives” și „Sélection de Grains Nobles” (selecție de boabe afectate de putregai nobil).

Punctul 9 din documentul unic a fost completat.

La capitolul I secțiunea XII punctul 2, litera (d) inițială a devenit litera (e).

Această modificare nu vizează documentul unic.

24.   Declarația prealabilă privind alocarea parcelelor

Declarația prealabilă privind alocarea parcelelor

La capitolul II secțiunea I punctul 1 din caietul de sarcini, a fost adăugată o precizare la regulile referitoare la declarația prealabilă privind alocarea parcelelor depusă de operator la organismul de protecție și de gestionare a denumirilor de origine „Alsace grand cru”, în eventualitatea că va renunța la producția în cadrul acestei denumiri.

Această modificare nu vizează documentul unic.

DOCUMENT UNIC

1.   Denumirea (denumirile)

Denumirea (denumirile)

Alsace grand cru Rangen

2.   Tipul indicației geografice

Tipul indicației geografice

DOP - Denumire de origine protejată

3.   Categoriile de produse vitivinicole

Categoriile de produse vitivinicole

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

4.   Descrierea vinului (vinurilor)

Descrierea vinului (vinurilor)

DESCRIERE TEXTUALĂ SUCCINTĂ

Aceste vinuri sunt vinuri albe liniștite.

Tăria alcoolică naturală minimă în volume a vinurilor este de 12,5 % în cazul Gewurztraminer Rs și Pinot gris G și de 11 % în cazul celorlalte soiuri. După îmbogățire, vinurile nu depășesc o tărie alcoolică totală în volume de 15 % în cazul vinurilor obținute din soiurile Gewurztraminer B și Pinot gris G și de 14 % în cazul vinurilor obținute din celelalte soiuri.

Celelalte caracteristici analitice sunt cele prevăzute de legislația Uniunii.

Vinurile albe cu potențial de învechire prin excelență sunt caracterizate de o prospețime puternică, bazată pe o aciditate tartrică dominantă, îmbinată cu un grad bun de coacere a strugurilor. Denumirea poate fi completată de denumiri uzuale, cu condiția ca vinurile să provină numai din soiuri care pot fi numite utilizând denumirea în cauză. Aceste vinuri sunt consistente și complexe, cu arome foarte puternice și cu variate nuanțe. Prezintă o persistență semnificativă și devin mai complexe odată cu trecerea timpului.

Există două tipuri:

| — | vinurile seci, minerale; |
| --- | --- |

—

vinurile seci, minerale;

| — | vinurile aromatice, fructate, onctuoase, bogate. |
| --- | --- |

—

vinurile aromatice, fructate, onctuoase, bogate.

Aceste două tipuri de vinuri prezintă o culoare de o intensitate profundă, ajungând până la galben auriu/aur vechi cu o ușoară tonalitate chihlimbarie.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | în miliechivalenți per litru |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Conținutul maxim total de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

în miliechivalenți per litru

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Conținutul maxim total de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

2.   Denumire completată de mențiunea „Vendanges Tardives”

Denumire completată de mențiunea „Vendanges Tardives”

DESCRIERE TEXTUALĂ SUCCINTĂ

Tăria alcoolică naturală minimă în volume a vinurilor este de 16 % în cazul Gewurztraminer Rs și Pinot gris G și de 14,5 % în cazul celorlalte soiuri.

Celelalte caracteristici analitice sunt cele prevăzute de legislația Uniunii.

Vinurile care poartă mențiunea „Vendanges Tardives” prezintă adesea arome foarte exotice, de fructe confiate, cu un final proaspăt. Aceste vinuri prezintă o concentrație remarcabilă și o mare persistență aromatică. Aceste vinuri prezintă o culoare de o intensitate profundă, ajungând până la galben chihlimbariu.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | în miliechivalenți per litru |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Conținutul maxim total de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

în miliechivalenți per litru

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Conținutul maxim total de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

3.   Denumire completată de mențiunea „Sélection de Grains Nobles”

Denumire completată de mențiunea „Sélection de Grains Nobles”

DESCRIERE TEXTUALĂ SUCCINTĂ

Tăria alcoolică naturală minimă în volume a vinurilor este de 18,2 % în cazul Gewurztraminer Rs și Pinot gris G și de 16,4 % în cazul celorlalte soiuri.

Celelalte caracteristici analitice sunt cele prevăzute de legislația Uniunii.

Vinurile care poartă mențiunea „Sélection de Grains Nobles” sunt vinuri mai concentrate și puternice și prezintă adesea arome de pastă de fructe. Aceste vinuri prezintă o concentrație remarcabilă și o mare persistență aromatică. Aceste vinuri prezintă o culoare de o intensitate profundă, ajungând până la galben chihlimbariu.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | în miliechivalenți per litru |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Conținutul maxim total de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

în miliechivalenți per litru

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Conținutul maxim total de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

5.   Practici vitivinicole

Practici vitivinicole

5.1.   Practici oenologice specifice

Practici oenologice specifice

1.   Forme de conducere: densitatea de plantare

Forme de conducere: densitatea de plantare

Practică de cultivare

Plantațiile de viță-de-vie prezintă o densitate minimă de plantare de 4 500 de butuci per hectar.

Distanța dintre rândurile de viță-de-vie nu trebuie să fie mai mare de 2 metri.

Plantațiile de viță de vie prezintă o distanță pe rând cuprinsă între minimum 0,75 m și maximum 1,50 m.

Începând cu data de 25 octombrie 2011, defrișarea unor rânduri de pe o parcelă nu poate duce la crearea unei distanțe de peste 3 metri între rânduri.

2.   Forme de conducere: regula privind tăierea

Forme de conducere: regula privind tăierea

Practică de cultivare

Vița-de-vie este tăiată prin metoda tăierii Guyot simple sau duble, lăsându-se maximum 18 ochi per butuc.

3.   Recoltarea

Recoltarea

Practică de cultivare

Vinurile sunt obținute din struguri recoltați manual.

4.   Majorarea tăriei alcoolice naturale minime în volume

Majorarea tăriei alcoolice naturale minime în volume

Practică oenologică specifică

Majorarea tăriei alcoolice naturale medii minime în volume nu poate depăși:

| | 0,5 % vol. în cazul vinurilor obținute din soiurile Gewurztraminer B și Pinot gris G, |
| --- | --- |

0,5 % vol. în cazul vinurilor obținute din soiurile Gewurztraminer B și Pinot gris G,

| | 1,5 % vol. în cazul vinurilor obținute din celelalte soiuri. |
| --- | --- |

1,5 % vol. în cazul vinurilor obținute din celelalte soiuri.

Vinurile care ar putea purta mențiunea „Vendanges Tardives” sau „Sélection de Grains Nobles” nu fac obiectul niciunei îmbogățiri.

5.   Elaborarea

Elaborarea

Restricție aplicabilă elaborării

Este interzisă utilizarea de bucăți de lemn.

6.   Elevajul vinurilor

Elevajul vinurilor

Practică oenologică specifică

Vinurile fac obiectul unui elevaj care durează cel puțin până la data de 1 iunie a anului care urmează anului recoltei.

Vinurile care ar putea purta mențiunea „Vendanges Tardives” sau „Sélection de Grains Nobles” fac obiectul unui elevaj care durează cel puțin până la data de 1 iunie a celui de-al doilea an care urmează anului recoltei.

5.2.   Randamente maxime

Randamente maxime

1.   Denumire completată sau nu de mențiunea „Vendanges Tardives”

Denumire completată sau nu de mențiunea „Vendanges Tardives”

60 de hectolitri per hectar

2.   Denumire completată de mențiunea „Sélection de Grains Nobles”

Denumire completată de mențiunea „Sélection de Grains Nobles”

48 de hectolitri per hectar

6.   Arealul geografic delimitat

Arealul geografic delimitat

Recoltarea strugurilor, vinificarea și elaborarea și elevajul vinurilor se realizează pe teritoriul comunelor următoare, pe baza Codului geografic oficial din anul 2021:

| — | Departamentul Haut-Rhin: Comune incluse în întregime: Ammerschwihr, Beblenheim, Bennwihr, Bergheim, Bergholtz, Eguisheim, Gueberschwihr, Guebwiller, Hattstatt, Hunawihr, Ingersheim, Katzenthal, Mittelwihr, Niedermorschwihr, Orschwihr, Pfaffenheim, Ribeauvillé, Riquewihr, Rodern, Rouffach, Saint-Hippolyte, Soultzmatt, Thann, Turckheim, Vieux-Thann, Voegtlinshoffen, Westhalten, Wettolsheim, Wintzenheim, Wuenheim, Zellenberg. |
| --- | --- |

—

Departamentul Haut-Rhin: Comune incluse în întregime: Ammerschwihr, Beblenheim, Bennwihr, Bergheim, Bergholtz, Eguisheim, Gueberschwihr, Guebwiller, Hattstatt, Hunawihr, Ingersheim, Katzenthal, Mittelwihr, Niedermorschwihr, Orschwihr, Pfaffenheim, Ribeauvillé, Riquewihr, Rodern, Rouffach, Saint-Hippolyte, Soultzmatt, Thann, Turckheim, Vieux-Thann, Voegtlinshoffen, Westhalten, Wettolsheim, Wintzenheim, Wuenheim, Zellenberg.

Comună inclusă parțial: Kaysersberg Vignoble, doar teritoriul comunelor delegate Kientzheim și Sigolsheim.

| — | Departamentul Bas-Rhin: Andlau, Barr, Bergbieten, Blienschwiller, Dahlenheim, Dambach-la-Ville, Eichhoffen, Kintzheim, Marlenheim, Mittelbergheim, Molsheim, Nothalten, Scharrachbergheim-Irmstett, Wolxheim. |
| --- | --- |

—

Departamentul Bas-Rhin: Andlau, Barr, Bergbieten, Blienschwiller, Dahlenheim, Dambach-la-Ville, Eichhoffen, Kintzheim, Marlenheim, Mittelbergheim, Molsheim, Nothalten, Scharrachbergheim-Irmstett, Wolxheim.

În cazul comunelor incluse parțial, se depune la primărie un document cartografic care definește limitele arealului geografic.

Documentele cartografice care ilustrează arealul geografic pot fi consultate pe site-ul INAO.

7.   Soiul/soiurile de struguri de vin

Soiul/soiurile de struguri de vin

| | Gewurztraminer Rs |
| --- | --- |

Gewurztraminer Rs

| | Muscat Ottonel B - Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat Ottonel B - Muscat, Moscato

| | Muscat à petits grains blancs B - Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat à petits grains blancs B - Muscat, Moscato

| | Muscat à petits grains roses Rs - Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat à petits grains roses Rs - Muscat, Moscato

| | Pinot gris G |
| --- | --- |

Pinot gris G

| | Riesling B |
| --- | --- |

Riesling B

8.   Descrierea legăturii (legăturilor)

Descrierea legăturii (legăturilor)

Date fiind condițiile climatice favorabile care caracterizează arealul vitivinicol al Alsaciei, denumirea de origine protejată „Alsace grand cru Rangen” beneficiază de una dintre cele mai bune localizări. Inserate în peisajul alsacian pitoresc, plantațiile de viță-de-vie permit obținerea unor vinuri foarte expresive, cu caracter marcat și personalitate unică.

Natura vulcanică a acestui „grand cru”, legată de caracteristici geografice excepționale, conferă vinurilor culoarea lor aurie, marea lor forță minerală și o aciditate și o amăreală nobile. Aceste vinuri prezintă un final lung și o aciditate distinsă și matură.

Excelentele condiții climatice de sfârșit de sezon favorizează concentrarea strugurilor rămași pe plantă și dezvoltarea putregaiului nobil, permițând producția unor vinuri obținute din recolte de struguri supracopți.

Elevajul prevăzut în caietul de sarcini permite îmbunătățirea vinurilor.

Adoptând reguli de producție riguroase, precum menținerea unei suprafețe foliare mari și practicarea culesului manual, producătorii vitivinicoli din Alsacia mențin caracterul puternic al vinurilor recunoscute pentru complexitatea lor și pentru capacitatea lor de conservare pe termen lung.

Aceste vinuri sunt în topul categoriei lor de produse în această regiune. Sunt vinuri mai prestigioase decât cele cu denumirea de origine protejată „Alsace”.

Privind înapoi de-a lungul istoriei, observăm că Rangen face obiectul elogiilor și al multor mențiuni în lucrări și documente scrise începând cu secolul al XII-lea. În secolul al XVI-lea au fost date decrete care interziceau asamblarea vinurilor din Rangen cu alte vinuri, pentru a se putea păstra denumirea „Rangen” pe etichete. În aceeași epocă, în orașul Thann exista un regulament referitor la soiurile de viță-de-vie utilizate în Rangen, iar niște decrete din 1548 și 1581 conțin câteva paragrafe care stabilesc câteva reguli de producție.

9.   Alte condiții esențiale (ambalarea, etichetarea, alte cerințe)

Alte condiții esențiale (ambalarea, etichetarea, alte cerințe)

Zona situată în imediata vecinătate

Cadrul juridic:

În legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Derogare privind producția în arealul geografic delimitat

Descrierea condiției:

Zona situată în imediata vecinătate, definită prin derogare pentru vinificarea, elaborarea și elevajul vinurilor, este constituită din teritoriul comunelor următoare, pe baza Codului geografic oficial din anul 2021:

| — | Departamentul Haut-Rhin: Comune incluse în întregime: Bergholtz-Zell, Berrwiller, Buhl, Cernay, Colmar, Gundolsheim, Hartmanswiller, Herrlisheim, Houssen, Husseren-les-Châteaux, Jungholtz, Leimbach, Obermorschwihr, Osenbach, Ostheim, Rorschwihr, Soultz, Steinbach, Uffholtz, Walbach, Wattwiller, Wihr-au-Val, Zimmerbach. |
| --- | --- |

—

Departamentul Haut-Rhin: Comune incluse în întregime: Bergholtz-Zell, Berrwiller, Buhl, Cernay, Colmar, Gundolsheim, Hartmanswiller, Herrlisheim, Houssen, Husseren-les-Châteaux, Jungholtz, Leimbach, Obermorschwihr, Osenbach, Ostheim, Rorschwihr, Soultz, Steinbach, Uffholtz, Walbach, Wattwiller, Wihr-au-Val, Zimmerbach.

Comună inclusă parțial: Kaysersberg Vignoble, doar teritoriul comunei delegate Kaysersberg.

| — | Departamentul Bas-Rhin: Albé, Avolsheim, Balbronn, Bernardswiller, Bernardvillé, Bischoffsheim, Boersch, Bourgheim, Châtenois, Cleebourg, Dachstein, Dangolsheim, Dieffenthal, Dorlisheim, Epfig, Ergersheim, Ernolsheim- Bruche, Fessenheim-le-Bas, Flexbourg, Furdenheim, Gertwiller, Gimbrett-Berstett, Goxwiller, Heiligenstein, Itterswiller, Kienheim, Kirchheim, Kuttolsheim, Mittelhausen, Mutzig, Nordheim, Oberhoffen-les-Wissenbourg, Obernai, Odratzheim, Orschwiller, Osthoffen, Ottrott, Petersbach, Reichsfeld, Riedseltz, Rosenwiller, Rosheim, Rott, Saint-Nabor, Saint-Pierre, Scherwiller, Seebach, Soultz-les-Bains, Steinseltz, Stotzheim, Strasbourg, Traenheim, Villé, Wangen, Westhoffen, Wissembourg, Zellwiller. |
| --- | --- |

—

Departamentul Bas-Rhin: Albé, Avolsheim, Balbronn, Bernardswiller, Bernardvillé, Bischoffsheim, Boersch, Bourgheim, Châtenois, Cleebourg, Dachstein, Dangolsheim, Dieffenthal, Dorlisheim, Epfig, Ergersheim, Ernolsheim- Bruche, Fessenheim-le-Bas, Flexbourg, Furdenheim, Gertwiller, Gimbrett-Berstett, Goxwiller, Heiligenstein, Itterswiller, Kienheim, Kirchheim, Kuttolsheim, Mittelhausen, Mutzig, Nordheim, Oberhoffen-les-Wissenbourg, Obernai, Odratzheim, Orschwiller, Osthoffen, Ottrott, Petersbach, Reichsfeld, Riedseltz, Rosenwiller, Rosheim, Rott, Saint-Nabor, Saint-Pierre, Scherwiller, Seebach, Soultz-les-Bains, Steinseltz, Stotzheim, Strasbourg, Traenheim, Villé, Wangen, Westhoffen, Wissembourg, Zellwiller.

Ambalarea în arealul geografic delimitat

Cadrul juridic:

În legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Ambalarea în arealul geografic delimitat

Descrierea condiției:

Vinurile sunt ambalate în sticle de tip „Vin du Rhin” (sticle renane) care respectă dispozițiile din Decretul nr. 55-673 din 20 mai 1955, din Ordinul din 13 mai 1959 și din Decretul din 19 martie 1963, fiind exclus orice alt tip de sticlă.

De la adoptarea Legii din 5 iulie 1972, vinurile sunt îmbuteliate în mod obligatoriu în departamentele Bas-Rhin și Haut-Rhin, în sticle de tip „Vin du Rhin”, descrise în decretul din 1955.

Indicarea anului de recoltă

Cadrul juridic:

În legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Dispoziții suplimentare privind etichetarea

Descrierea condiției:

Anul de recoltă trebuie să figureze, împreună cu denumirea, în declarațiile de recoltă și de stoc, în documentele de însoțire sau în publicitate și pe orice prospecte, etichete, facturi și recipiente.

Denumirea uzuală

Cadrul juridic:

În legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Dispoziții suplimentare privind etichetarea

Descrierea condiției:

Denumirea de origine protejată poate fi completată de una dintre denumirile uzuale, cu condiția ca vinurile să provină numai din soiuri care pot fi numite utilizând denumirea în cauză.

Este interzisă utilizarea a două sau mai multe denumiri uzuale pe aceeași etichetă.

Aceste denumiri uzuale sunt următoarele:

| | Gewurztraminer, |
| --- | --- |

Gewurztraminer,

| | Muscat, |
| --- | --- |

Muscat,

| | Muscat Ottonel, |
| --- | --- |

Muscat Ottonel,

| | Pinot gris, |
| --- | --- |

Pinot gris,

| | Riesling. |
| --- | --- |

Riesling.

Mențiunile tradiționale „Vendanges Tardives” și „Sélection de Grains Nobles”

Cadrul juridic:

În legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Dispoziții suplimentare privind etichetarea

Descrierea condiției:

Vinurile care ar putea purta mențiunea „Vendanges Tardives” sau „Sélection de Grains Nobles” sunt prezentate în mod obligatoriu:

| — | cu precizarea anului de recoltă și |
| --- | --- |

—

cu precizarea anului de recoltă și

| — | însoțite de una dintre denumirile uzuale. |
| --- | --- |

—

însoțite de una dintre denumirile uzuale.

Menționarea conținutului de zaharuri

Cadrul juridic:

În legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Dispoziții suplimentare privind etichetarea

Descrierea condiției:

Cu excepția vinurilor cu mențiunile „Vendanges Tardives” sau „Sélection de Grains Nobles”, vinurile albe pentru care, în conformitate cu caietul de sarcini, este revendicată una dintre cele 51 de denumiri de origine protejată „Alsace Grand Cru – lieu-dit” și care sunt prezentate purtând denumirea respectivă pot fi oferite publicului, expediate, puse în vânzare sau vândute doar cu menționarea, în publicitate și pe orice prospecte, etichete, facturi și recipiente, a conținutului de zaharuri, astfel cum este definit în normele europene, indicat cu caractere foarte evidente.

Link către caietul de sarcini al produsului

Link către caietul de sarcini al produsului

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-4cec3ff9-abd4-4253-a1db-245ddd809faa

---

(1)  JO L 9, 11.1.2019, p. 2.

1

---

| 6.10.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 385/64 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 385/64

---

Publicarea caietului de sarcini modificat ca urmare a aprobării unei modificări minore în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012

(2022/C 385/13)

Comisia Europeană a aprobat această modificare minoră în temeiul articolului 6 alineatul (2) al treilea paragraf din Regulamentul delegat (UE) nr. 664/2014 al Comisiei (1).

Cererea de aprobare a acestei modificări minore poate fi consultată în baza de date eAmbrosia a Comisiei

CAIETUL DE SARCINI AL UNEI SPECIALITĂȚI TRADIȚIONALE GARANTATE

„Rögös túró”

Nr. UE: TSG- HU-1113-AM01 – 1.6.2022

Statul membru sau țara terță: Ungaria

1.   Denumirea propusă pentru înregistrare

„Rögös túró”

2.   Tipul de produs

Clasa 1.3. Brânzeturi

3.   Motivele înregistrării

3.1.   Indicați dacă produsul:

| ☒ | rezultă în urma unui mod de producție sau de prelucrare sau a unei compoziții care corespunde practicii tradiționale pentru produsul sau alimentul respectiv |
| --- | --- |

☒

rezultă în urma unui mod de producție sau de prelucrare sau a unei compoziții care corespunde practicii tradiționale pentru produsul sau alimentul respectiv

| ☐ | este produs din materii prime sau ingrediente care sunt cele utilizate în mod tradițional |
| --- | --- |

☐

este produs din materii prime sau ingrediente care sunt cele utilizate în mod tradițional

Tehnica de producție a „Rögös túró” diferă semnificativ de cea a altor brânzeturi proaspete. Cantitatea superfluă de zer se elimină cu delicatețe din coagulul produs din lapte, care reprezintă ingredientul de bază, prin coagulare acidă sau mixtă, fiind separată prin mijloace gravitaționale și prin decantare, mai precis prin autopresare, ceea ce asigură, în ultimă instanță – chiar și în etapa de porționare și de ambalare – păstrarea texturii sfărâmicioase, granuloase, cu aspect de conopidă.

„Rögös túró” diferă de alte tipuri de brânzeturi bazate pe coagul mai ales prin textura pe care i-o conferă procesele de producție a coagulului și de separare a zerului.

Nicio altă brânză proaspătă sau niciun alt produs lactat proaspăt nu are o astfel de textură formată din ciorchini de granule suple, care îi conferă un aspect de conopidă, obținută grație tehnicii de producție.

Fabricat fără adaus de arome, acest produs, care este comercializat sub formă granuloasă, cu un gust acrișor și un nivel caracteristic de umiditate, diferă de alte tipuri de brânză proaspătă vândute pe piață, care sunt produse prin tratament termic și malaxare, de exemplu, sau sunt utilizate ca ingredient de bază pentru prăjituri sau pentru produse de patiserie dulci cu cremă.

„Rögös túró” este considerat unul dintre produsele de bază ale bucătăriei maghiare. Numai „Rögös túró” poate fi utilizat la prepararea a numeroase feluri de mâncare clasice.

3.2.   Indicați dacă denumirea:

| ☒ | a fost utilizată în mod tradițional pentru a desemna produsul specific; |
| --- | --- |

☒

a fost utilizată în mod tradițional pentru a desemna produsul specific;

| ☐ | arată caracterul tradițional sau caracterul specific al produsului. |
| --- | --- |

☐

arată caracterul tradițional sau caracterul specific al produsului.

Termenul „Rögös” [granulos] din denumirea produsului exprimă specificitatea acestuia: el se referă la textura produsului, care constă din granule de coagul, amintind de o conopidă. Termenul „túró”, care este greu de tradus în alte limbi, se referă de fapt la o brânză proaspătă cu un gust aromat plăcut, acru și proaspăt.

4.   Descriere

4.1.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1, inclusiv principalele caracteristici fizice, chimice, microbiologice sau organoleptice ale produsului, care demonstrează caracterul specific al acestuia [articolul 7 alineatul (2) din regulament]

„Rögös túró” este un produs lactat de culoare sidefie sau alb-gălbuie, care amintește de o conopidă datorită granulelor de coagul din care este format, și are un gust plăcut, acru, proaspăt, savuros și aromat. În cursul producției, granulele rămân întregi; nu sunt deteriorate, nici zdrobite.

Suprafața granulelor este acoperită cu o peliculă de zer. Umiditatea conținutului este distribuită uniform în granule, astfel încât acestea sunt umede chiar și în interior.

Caracteristici fizice și chimice:

| Nivelul de materii grase | Conținutul minim de materie uscată, % (m/m) | Conținutul de grăsime al substanței uscate, % (m/m) | Aciditate (°SH) |
| --- | --- | --- | --- |
| Foarte grasă | 40,0 | minim | 60,0 | 60 -100 |
| Grasă | 35,0 | minim | 45,0 |
| sub | 60,0 |
| Parțial degresată | 25,0 | minim | 25,0 |
| sub | 45,0 |
| Slabă | 20,0 | minim | 10,0 |
| sub | 25,0 |
| Degresată | 15,0 | sub | 10,0 | 60 -90 |

Nivelul de materii grase

Conținutul minim de materie uscată, % (m/m)

Conținutul de grăsime al substanței uscate, % (m/m)

Aciditate (°SH)

Foarte grasă

40,0

minim

60,0

60 -100

Grasă

35,0

minim

45,0

sub

60,0

Parțial degresată

25,0

minim

25,0

sub

45,0

Slabă

20,0

minim

10,0

sub

25,0

Degresată

15,0

sub

10,0

60 -90

Caracteristici organoleptice:

| Aspectul | Culoare uniformă, sidefie sau, în cazul brânzei foarte grase sau grase, alb-gălbuie. |
| --- | --- |
| Textură | Ciorchini (cu dimensiuni de 4-20 mm) de granule suple, amintind de o conopidă, pe lângă care pot apărea cantități mici de zer. Produsele ambalate mecanic se prezintă sub forma unui un bloc omogen, care poate fi sfărâmat în ciorchini de granule suple, cu aspect de conopidă. Textura sa granuloasă se simte în gură, dar nu împiedică înghițirea. |
| Aromă | Plăcută, acră, aromată, pură, fără arome străine. |
| Gust | Plăcut, acru, proaspăt și aromat, savuros, pur, fără arome străine. |

Aspectul

Culoare uniformă, sidefie sau, în cazul brânzei foarte grase sau grase, alb-gălbuie.

Textură

Ciorchini (cu dimensiuni de 4-20 mm) de granule suple, amintind de o conopidă, pe lângă care pot apărea cantități mici de zer. Produsele ambalate mecanic se prezintă sub forma unui un bloc omogen, care poate fi sfărâmat în ciorchini de granule suple, cu aspect de conopidă. Textura sa granuloasă se simte în gură, dar nu împiedică înghițirea.

Aromă

Plăcută, acră, aromată, pură, fără arome străine.

Gust

Plăcut, acru, proaspăt și aromat, savuros, pur, fără arome străine.

4.2.   Descrierea metodei de producție a produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1, metodă pe care producătorii trebuie să o urmeze, inclusiv, după caz, natura și caracteristicile materiilor prime sau ale ingredientelor utilizate, precum și metoda de preparare a produsului [articolul 7 alineatul (2) din prezentul regulament]

Substanțe și instrumente care pot fi utilizate:

Substanțe care respectă standardele de calitate prevăzute în regulamentele în vigoare:

| (a) | lapte de vacă crud sau pasteurizat, de la lapte degresat la lapte integral; |
| --- | --- |

(a)

lapte de vacă crud sau pasteurizat, de la lapte degresat la lapte integral;

| (b) | smântână, omogenizată sau nu; |
| --- | --- |

(b)

smântână, omogenizată sau nu;

| (c) | fermenți lactici (de exemplu, sub forma unei culturi produse în serie sau a unei culturi starter congelate sau liofilizate pentru produse lactate); |
| --- | --- |

(c)

fermenți lactici (de exemplu, sub forma unei culturi produse în serie sau a unei culturi starter congelate sau liofilizate pentru produse lactate);

| (d) | cheag (pentru coagularea mixtă). |
| --- | --- |

(d)

cheag (pentru coagularea mixtă).

Metoda de producție:

„Rögös túró” poate fi produsă prin coagulare mixtă, lentă sau rapidă. Nu există nicio diferență între parametrii de calitate ai brânzei „Rögös túró” obținute prin cele trei metode.

Deși etapele sunt aceleași, procesele tehnologice sunt accelerate prin creșterea temperaturii și a cantității de fermenți lactici (cheag) adăugate. Scopul principal al metodei coagulării rapide este creșterea eficienței și o mai bună utilizare a recipientelor.

1.   Prematurarea

Acest proces se utilizează numai în cazul coagulării rapide. În cazul coagulării lente, prematurarea laptelui de vacă nu este necesară.

În cazul coagulării rapide, prematurarea laptelui de vacă reduce timpul de coagulare. În cursul prematurării, laptele, pasteurizat la 6,0-7,2 °SH, este supus procesului de prematurare până ajunge la 9-11°SH. Prematurarea se realizează la o temperatură de 12-15 °C și durează 6-8 ore.

Prematurarea (preacidifierea) laptelui are loc în cuve sau cisterne speciale. Laptele prematurat este transferat apoi, cât mai rapid posibil, într-un dispozitiv de coagulare (cuvă).

2.   Ajustarea conținutului de grăsime

Dacă este necesară ajustarea conținutului de grăsime, laptelui de vacă i se adaugă lapte integral sau smântână omogenizată, în funcție de nivelul final de materii grase al „Rögös túró”.

3.   Închegarea

În cursul coagulării lente, laptele de vacă se încheagă la o temperatură de 22-32 °C, folosindu-se fermenți lactici în proporție de 0,5-1,5 % din cantitate (sau o cantitate echivalentă de fermenți lactici sub formă de pudră sau congelați).

În cursul coagulării rapide, laptele prematurat se încheagă la 30-32 °C, folosind fermenți lactici în proporție de 4-5 % din cantitate.

4.   Coagularea

Laptele închegat se coagulează într-un recipient special timp de 12-20 de ore în cazul coagulării lente și timp de 4-6 ore în cazul coagulării rapide, până ajunge la 30-38 °SH. Coagularea lentă se realizează la o temperatură de 22-32 °C, iar cea rapidă, la 30-32 °C. Când se atinge indicele de aciditate necesar, coagulul se desprinde cu delicatețe și poate fi observată o separare ușoară a zerului. Cheagul se utilizează și în cadrul coagulării mixte.

5.   Prelucrarea coagulului

Scopul acestei operațiuni este de a reduce conținutul de apă al coagulului până la atingerea valorii caracteristice produsului. Procedura se desfășoară în trei etape: o presare preliminară, încălzirea și o a doua presare. Este necesar ca prelucrarea să se facă cu atenție, deoarece coagulul este destul de sfărâmicios.

În cursul presării preliminare, coagulul este mărunțit cu ajutorul unui dispozitiv care asigură o mărunțire delicată, apoi este tăiat, amestecat și lăsat în repaus dacă este necesar. În acest stadiu, scopul este de a se asigura eliberarea rapidă a zerului din coagul (sinereza). În timpul tăierii, coagulul solidificat, după un repaus de câteva minute (la 30-38 °SH), este tăiat în granule aproximativ de mărimea unei nuci (2-3 cm). După terminarea tăierii, trebuie eliminată o parte din zer. În cursul etapei următoare, pentru a împiedica sfărâmarea coagulului, instrumentul de tăiat se acoperă cu un scut de protecție sau în locul lui se utilizează spatule. Granulele de coagul tăiate care mai plutesc încă în zer sunt menținute în mișcare prin amestecare. Dacă granulele de coagul nu se solidifică în ritmul necesar pentru a se obține textura specifică a „Rögös túró”, procesul de solidificare poate fi ajutat prin lăsarea lor în repaus o perioadă scurtă de timp. După un scurt repaus, granulele de coagul trebuie amestecate din nou, pentru a le împiedica să se lipească una de alta.

Etapa presării preliminare este urmată de încălzire. Scopul acesteia este de a reduce și mai mult dimensiunea granulelor de coagul și de a elimina zerul. Granulele de coagul se încălzesc cu o intensitate de 1 °C la 2,5 minute, amestecând în continuu, până la atingerea unei temperaturi de 30-40 °C în cazul coagulării lente și de 36-48 °C în cazul coagulării accelerate.

În cursul celei de-a doua etape de presare, coagulul, care mai conține încă zer, trebuie amestecat în continuu și lăsat să se depună, până la obținerea gradului dorit de soliditate. Cea de-a doua presare nu este necesară în cazul producției prin coagulare lentă.

6.   Răcire și scurgere

Scopul acestei etape este de a preveni supraacidifierea coagulului tăiat și încălzit, precum și răspândirea eventualilor contaminanți microbieni, de a împiedica aglutinarea coagulului și de a controla compactarea. Coagulul se răcește într-un dispozitiv de coagulare (cuvă sau cisternă), cu o intensitate de 3-4 °C pe minut, până ajunge la 18-22 °C.

Mediul de răcire poate fi zerul prezent în cuvă sau în cisternă, care ar trebui să poată circula pe schimbătorul de căldură cu plăci integrat în canalul de scurgere și să fie răcit la mai puțin de 5 °C. După scurgerea zerului, pentru răcire se poate utiliza și apă potabilă. Răcirea într-o cameră de răcire oferă, de asemenea, un nivel adecvat de siguranță. De asemenea, culturile contemporane sunt în măsură să prevină ele însele supraacidifierea.

Amestecul de zer și de coagul al „Rögös túró” este scurs din dispozitivul de răcire prin mijloace gravitaționale sau cu ajutorul unei pompe care menține textura coagulului.

7.   Separarea zerului

După separarea de coagul, zerul trebuie eliminat. Etapa esențială pentru formarea texturii granuloase este metoda separării zerului (decantarea). În timpul separării, coagulul este mișcat cu grijă din când în când, pentru a se asigura integritatea texturii cu aspect de conopidă. Separarea continuă până la obținerea conținutului de materie uscată și a indicelui de aciditate necesare pentru nivelul de materii grase dorit.

8.   Turnarea, ambalarea, etichetarea și depozitarea

În timpul etapei de turnare și de ambalare, este important să se asigure faptul că textura granuloasă nu este ruptă sau deteriorată. În timpul ambalării se poate utiliza un gaz inert protector. Gradul de grăsime menționat la punctul 4.1 trebuie indicat pe ambalaj.

„Rögös túró” trebuie depozitată la o temperatură maximă de 10 °C, folosind o metodă care exclude orice impact mecanic.

Cerințe minime de verificare

Datorită specificității produsului „Rögös túró”, în momentul verificării acestuia trebuie examinate în special următoarele elemente:

Caracteristicile de calitate specifice ale următoarelor substanțe (lapte de vacă, smântână, culturi pure de bacterii lactice) utilizate în procesul de producție, inclusiv:

| — | lapte de vacă proaspăt de maximum 7,2 °SH; |
| --- | --- |

—

lapte de vacă proaspăt de maximum 7,2 °SH;

| — | smântână cu o aciditate a plasmei de maximum 7,2 °SH; |
| --- | --- |

—

smântână cu o aciditate a plasmei de maximum 7,2 °SH;

| — | fermenți lactici care conțin 36-40 SH, bacterii lactice acidificatoare și producătoare de arome, cu o bună capacitate de acidificare (de exemplu, sub forma unei culturi produse în serie sau a unei culturi starter congelate sau liofilizate pentru produse lactate); |
| --- | --- |

—

fermenți lactici care conțin 36-40 SH, bacterii lactice acidificatoare și producătoare de arome, cu o bună capacitate de acidificare (de exemplu, sub forma unei culturi produse în serie sau a unei culturi starter congelate sau liofilizate pentru produse lactate);

În cursul procesului de producție trebuie respectate prevederile de la punctul 4, în special:

| — | coagularea: aciditatea (30-36 °SH) și timpul de coagulare (4-20 ore); |
| --- | --- |

—

coagularea: aciditatea (30-36 °SH) și timpul de coagulare (4-20 ore);

| — | prelucrarea coagulului: verificarea solidității coagulului (acesta ar trebui să fie fin la atingere și să poată fi îndepărtat cu precizie din înveliș, 32-38 °SH); |
| --- | --- |

—

prelucrarea coagulului: verificarea solidității coagulului (acesta ar trebui să fie fin la atingere și să poată fi îndepărtat cu precizie din înveliș, 32-38 °SH);

| — | răcirea coagulului (până la o temperatură de 18-22 °C, cu o intensitate de 3-4 °C pe minut); |
| --- | --- |

—

răcirea coagulului (până la o temperatură de 18-22 °C, cu o intensitate de 3-4 °C pe minut);

| — | separarea zerului (cu atenție, prin scurgere fără presare, adică prin mijloace gravitaționale). |
| --- | --- |

—

separarea zerului (cu atenție, prin scurgere fără presare, adică prin mijloace gravitaționale).

Calitatea produsului finit:

| — | în momentul verificării caracteristicilor fizice și chimice (nivelul de materii grase, conținutul de materie uscată, conținutul de grăsime, aciditatea), trebuie avute în vedere prevederile de la punctul 4; |
| --- | --- |

—

în momentul verificării caracteristicilor fizice și chimice (nivelul de materii grase, conținutul de materie uscată, conținutul de grăsime, aciditatea), trebuie avute în vedere prevederile de la punctul 4;

| — | în momentul verificării caracteristicilor organoleptice (aspectul, textura, gustul și mirosul), trebuie avute în vedere prevederile de la punctul 4. |
| --- | --- |

—

în momentul verificării caracteristicilor organoleptice (aspectul, textura, gustul și mirosul), trebuie avute în vedere prevederile de la punctul 4.

4.3.   Descrierea principalelor elemente care conferă caracterul tradițional al produsului [articolul 7 alineatul (2) din regulament]

Între secolele al XVIII-lea și al XX-lea, brânzeturile pe bază de coagul se consumau proaspete sau conservate prin mărunțirea lor în stare naturală pentru a se obține bucăți de mărimea unei grăunțe sau a unei alune (Magyar Néprajz nyolc kötetben, Akadémiai Kiadó, Magyar Tudományos Akadémia).

Un document istoric referitor la aspectul granulat al brânzei pe bază de coagul datează din perioada de după primul război mondial. În el se menționează că „brânza din coagul este tăiată astfel încât să fie transformată în granule de mărimea unei alune [...] cu cât brânza pe bază de coagul este mai sfărâmicioasă, cu atât se menține proaspătă mai mult timp” (O. Gratz, A tej és tejtermékek, p. 294-296, 1925).

Revista Tejgazdasági Szemle preciza, în 1925, că brânza pe bază de coagul are un aspect grăunțos sau sfărâmicios [A. Törs 1925, Tejgazdasági Szemle és Tejgazdasági Könyvtár (Tejgazdasági Szemle kiadása)].

Mihály Balatoni vorbește despre „granule de coagul, o textură cu aspect de conopidă, fină, suplă, grosieră, ciorchini și granule amintind de conopidă” (Mihály Balatoni 1960, Étkezési Túró gyártása).

În 1979, Dr. Sándor Szakály și Dr. Gábor Tomka au publicat cifre referitoare la tendințele de consum, în perioada 1970-1977, în ceea ce privește această brânză pe bază de coagul, cu o „textură asemănătoare unei conopide” (Tejipar, Vol. 28, No 1, 1979).

Potrivit dr. Sándor Szakály, în Ungaria „varietatea granuloasă reprezintă 80 % din întreaga producție de brânză pe bază de coagul”... „Rögös túró” este fundamental diferită de celelalte trei tipuri de brânză deoarece coagularea laptelui utilizat pentru producerea sa se poate realiza numai prin acidifiere biologică ...(Dr. S. Szakály 1980, A rögös állományú étkezési túró korszerű gyártása, Magyar Tejgazdasági Kutató Intézet, Pécs).

Potrivit dr. Sándor Szakály „Rögös túró”, cunoscută numai în Europa centrală, este un vechi produs lactat maghiar originar din vestul Munților Urali și produs pe plan național de-a lungul secolelor, din lapte crud (Tejgazdaságtan, 2001).

Caracterul tradițional al brânzei „Rögös túró” este demonstrat de capitolul separat dedicat acesteia în colecția Hagyományok-Ízek-Régiók (Tradiții-Gusturi-Regiuni), publicată de Ministerul Agriculturii și de Agrármarketing Centrum în 2002. Colecția include doar produsele care au o istorie ce poate fi documentată în conformitate cu criteriile relevante. Pentru ca un produs să fie inclus în colecția respectivă, trebuie să se demonstreze că acesta datează de cel puțin două generații (50 de ani) și trebuie să fie un produs binecunoscut, reputat, care este produs și distribuit.

---

(1)  JO L 179, 19.6.2014, p. 17.

---

Rectificări

| 6.10.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 385/69 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 385/69

---

Rectificare la rata dobânzii aplicată de către Banca Centrală Europeană principalelor sale operații de refinanțare – 0,50 % în 1 octombrie 2022 – Rata de schimb a monedei euro

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 381 din 4 octombrie 2022
  )

(2022/C 385/14)

Pe copertă și la pagina 4, în titlu:

în loc de:

„0,50 % în 1 octombrie 2022”,

se citește:

„1,25 % în 1 octombrie 2022”.

---