# Službeni list C 365/23.

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 365 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 65.23 rujna 2022. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 365

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 65.23 rujna 2022.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| | REZOLUCIJE |
| | Europski gospodarski i socijalni odbor |
| | 570. plenarno zasjedanje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora – Interactio, 15.6.2022.–16.6.2022. |
| 2022/C 365/01 | Rezolucija Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Ukrajina: od pomoći do obnove – prijedlozi europskog civilnog društva | 1 |
| | MIŠLJENJA |
| | Europski gospodarski i socijalni odbor |
| | 570. plenarno zasjedanje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora – Interactio, 15.6.2022.–16.6.2022. |
| 2022/C 365/02 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Oporavak europske industrije namještaja u smjeru inovativnog, zelenog i kružnog gospodarstva (samoinicijativno mišljenje) | 7 |

Sadržaj

Stranica

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski gospodarski i socijalni odbor

570. plenarno zasjedanje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora – Interactio, 15.6.2022.–16.6.2022.

2022/C 365/01

Rezolucija Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Ukrajina: od pomoći do obnove – prijedlozi europskog civilnog društva

1

MIŠLJENJA

Europski gospodarski i socijalni odbor

570. plenarno zasjedanje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora – Interactio, 15.6.2022.–16.6.2022.

2022/C 365/02

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Oporavak europske industrije namještaja u smjeru inovativnog, zelenog i kružnog gospodarstva (samoinicijativno mišljenje)

7

---

| | III   Pripremni akti |
| --- | --- |
| | Europski gospodarski i socijalni odbor |
| | 570. plenarno zasjedanje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora – Interactio, 15.6.2022.–16.6.2022. |
| 2022/C 365/03 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o (a) Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o donošenju Europske deklaracije o digitalnim pravima i načelima za digitalno desetljeće (COM(2022) 27 final) i o (b) Digitalnim pravima i načelima (razmatračko mišljenje) | 13 |
| 2022/C 365/04 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o usklađenim pravilima za pravedan pristup podacima i njihovu uporabu (Akt o podacima) (COM(2022) 68 final – 2022/0047 (COD)) | 18 |
| 2022/C 365/05 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Akt o čipovima za Europu (COM(2022) 45 final) | 23 |
| 2022/C 365/06 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi okvira mjera za jačanje europskog ekosustava poluvodiča (Akt o čipovima) (COM(2022) 46 final – 2022/0032 (COD)) | 34 |
| 2022/C 365/07 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2021/2085 o osnivanju zajedničkih poduzeća u okviru programa Obzor Europa u pogledu Zajedničkog poduzeća za čipove (COM(2022) 47 final – 2022/0033 (NLE)) | 40 |
| 2022/C 365/08 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o fluoriranim stakleničkim plinovima, izmjeni Direktive (EU) 2019/1937 i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 517/2014 (COM(2022) 150 final – 2022/0099 (COD)) | 44 |
| 2022/C 365/09 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o tvarima koje oštećuju ozonski sloj i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1005/2009 (COM(2022) 151 final – 2022/0100 (COD)) | 50 |
| 2022/C 365/10 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2017/2107 o utvrđivanju mjera za upravljanje, očuvanje i kontrolu primjenjivih na području primjene Konvencije Međunarodne komisije za očuvanje atlantskih tuna (ICCAT) i Uredbe (EU) .../2022 o uspostavi višegodišnjeg plana upravljanja plavoperajnom tunom u istočnom Atlantiku i Sredozemnom moru (COM(2022) 171 final – 2022/0111(COD)) | 55 |
| 2022/C 365/11 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1305/2013 u pogledu posebne mjere za pružanje izvanredne privremene potpore u okviru Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) kao odgovor na posljedice ruske invazije na Ukrajinu (COM(2022) 242 final – 2022/0166 (COD)) | 57 |
| 2022/C 365/12 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Zajedničkoj komunikaciji Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Odgovor na instrumentalizaciju migranata na vanjskim granicama EU-a pod pokroviteljstvom države (JOIN(2021) 32 final) | 60 |
| 2022/C 365/13 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju pravila za ostvarivanje prava Unije u provedbi i izvršenju Sporazuma o povlačenju Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju te Sporazuma o trgovini i suradnji između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju, s jedne strane, i Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske, s druge strane (COM(2022) 89 final – 2022/0068(COD)) | 66 |

III   Pripremni akti

Europski gospodarski i socijalni odbor

570. plenarno zasjedanje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora – Interactio, 15.6.2022.–16.6.2022.

2022/C 365/03

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o (a) Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o donošenju Europske deklaracije o digitalnim pravima i načelima za digitalno desetljeće (COM(2022) 27 final) i o (b) Digitalnim pravima i načelima (razmatračko mišljenje)

(COM(2022) 27 final)

13

2022/C 365/04

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o usklađenim pravilima za pravedan pristup podacima i njihovu uporabu (Akt o podacima) (COM(2022) 68 final – 2022/0047 (COD))

(COM(2022) 68 final – 2022/0047 (COD))

18

2022/C 365/05

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Akt o čipovima za Europu (COM(2022) 45 final)

(COM(2022) 45 final)

23

2022/C 365/06

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi okvira mjera za jačanje europskog ekosustava poluvodiča (Akt o čipovima) (COM(2022) 46 final – 2022/0032 (COD))

(COM(2022) 46 final – 2022/0032 (COD))

34

2022/C 365/07

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2021/2085 o osnivanju zajedničkih poduzeća u okviru programa Obzor Europa u pogledu Zajedničkog poduzeća za čipove (COM(2022) 47 final – 2022/0033 (NLE))

(COM(2022) 47 final – 2022/0033 (NLE))

40

2022/C 365/08

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o fluoriranim stakleničkim plinovima, izmjeni Direktive (EU) 2019/1937 i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 517/2014 (COM(2022) 150 final – 2022/0099 (COD))

(COM(2022) 150 final – 2022/0099 (COD))

44

2022/C 365/09

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o tvarima koje oštećuju ozonski sloj i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1005/2009 (COM(2022) 151 final – 2022/0100 (COD))

(COM(2022) 151 final – 2022/0100 (COD))

50

2022/C 365/10

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2017/2107 o utvrđivanju mjera za upravljanje, očuvanje i kontrolu primjenjivih na području primjene Konvencije Međunarodne komisije za očuvanje atlantskih tuna (ICCAT) i Uredbe (EU) .../2022 o uspostavi višegodišnjeg plana upravljanja plavoperajnom tunom u istočnom Atlantiku i Sredozemnom moru (COM(2022) 171 final – 2022/0111(COD))

(COM(2022) 171 final – 2022/0111(COD))

55

2022/C 365/11

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1305/2013 u pogledu posebne mjere za pružanje izvanredne privremene potpore u okviru Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) kao odgovor na posljedice ruske invazije na Ukrajinu (COM(2022) 242 final – 2022/0166 (COD))

(COM(2022) 242 final – 2022/0166 (COD))

57

2022/C 365/12

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Zajedničkoj komunikaciji Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Odgovor na instrumentalizaciju migranata na vanjskim granicama EU-a pod pokroviteljstvom države (JOIN(2021) 32 final)

(JOIN(2021) 32 final)

60

2022/C 365/13

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju pravila za ostvarivanje prava Unije u provedbi i izvršenju Sporazuma o povlačenju Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju te Sporazuma o trgovini i suradnji između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju, s jedne strane, i Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske, s druge strane (COM(2022) 89 final – 2022/0068(COD))

(COM(2022) 89 final – 2022/0068(COD))

66

---

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski gospodarski i socijalni odbor

570. plenarno zasjedanje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora – Interactio, 15.6.2022.–16.6.2022.

| 23.9.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 365/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 365/1

---

Rezolucija Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Ukrajina: od pomoći do obnove – prijedlozi europskog civilnog društva”

(2022/C 365/01)

| Pravna osnova | pravilo 52. stavak 4. Poslovnika |
| --- | --- |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 16.6.2022. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 570 |
| Rezultat glasanja
  (za/protiv/suzdržani): | 206/2/2 |

Pravna osnova

pravilo 52. stavak 4. Poslovnika

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

16.6.2022.

Plenarno zasjedanje br.:

570

Rezultat glasanja

(za/protiv/suzdržani):

206/2/2

| Glavne poruke







  1. | Status države kandidatkinje za članstvo u EU-u za Ukrajinu. EGSO poziva Europsko vijeće da na sastanku 23. i 24. lipnja 2022. Ukrajini dodijeli status zemlje kandidatkinje za članstvo u EU-u. Ukrajini se status zemlje kandidatkinje mora dodijeliti bez ugrožavanja tekućeg procesa pristupanja zemalja zapadnog Balkana. EGSO se zalaže za uvođenje sustava postupne integracije koji se temelji na preuzimanju pravne stečevine EU-a. |
| --- | --- |

Glavne poruke

1.

Status države kandidatkinje za članstvo u EU-u za Ukrajinu. EGSO poziva Europsko vijeće da na sastanku 23. i 24. lipnja 2022. Ukrajini dodijeli status zemlje kandidatkinje za članstvo u EU-u. Ukrajini se status zemlje kandidatkinje mora dodijeliti bez ugrožavanja tekućeg procesa pristupanja zemalja zapadnog Balkana. EGSO se zalaže za uvođenje sustava postupne integracije koji se temelji na preuzimanju pravne stečevine EU-a.

| 2. | Europsko civilno društvo izražava solidarnost s Ukrajinom i ukrajinskim narodom. Civilno društvo reagiralo je brzo i učinkovito, pokrenuvši jedinstvenu mobilizaciju građana na lokalnoj razini. Humanitarnu pomoć treba povećati i dijeliti putem organizacija civilnog društva, kojima treba pružiti izravnu podršku Specijalizirane nevladine organizacije i organizacije civilnog društva trebale bi biti istinski uključene u pripremu i praćenje humanitarne pomoći koja se pruža na razini EU-a i nacionalnoj razini. |
| --- | --- |

2.

Europsko civilno društvo izražava solidarnost s Ukrajinom i ukrajinskim narodom. Civilno društvo reagiralo je brzo i učinkovito, pokrenuvši jedinstvenu mobilizaciju građana na lokalnoj razini. Humanitarnu pomoć treba povećati i dijeliti putem organizacija civilnog društva, kojima treba pružiti izravnu podršku Specijalizirane nevladine organizacije i organizacije civilnog društva trebale bi biti istinski uključene u pripremu i praćenje humanitarne pomoći koja se pruža na razini EU-a i nacionalnoj razini.

| 3. | Izbjeglicama treba pružiti perspektivu. Odbor traži da se izbjeglicama zajamče ista prava kao građanima EU-a u pogledu zdravstvene skrbi i pristupa tržištu rada (priznavanje kvalifikacija, pristup uslugama agencija za zapošljavanje, tečajevi jezika, zdravstveni i obrazovni sustavi), jer su ona ključna za izbjegavanje porasta siromaštva među izbjeglicama. Socijalni partneri kolektivnim pregovaranjem i ad hoc mjerama mogu pomoći u integraciji radnika i spriječiti njihovo izrabljivanje i socijalni damping. Odbor posebno naglašava ulogu organizacija civilnog društva u zaštiti i reintegraciji često zaboravljenih ranjivih skupina: maloljetnika bez pratnje, djece razdvojene od roditelja, djece iz dječjih domova, osoba s invaliditetom, romske manjine i žrtava seksualnog nasilja. |
| --- | --- |

3.

Izbjeglicama treba pružiti perspektivu. Odbor traži da se izbjeglicama zajamče ista prava kao građanima EU-a u pogledu zdravstvene skrbi i pristupa tržištu rada (priznavanje kvalifikacija, pristup uslugama agencija za zapošljavanje, tečajevi jezika, zdravstveni i obrazovni sustavi), jer su ona ključna za izbjegavanje porasta siromaštva među izbjeglicama. Socijalni partneri kolektivnim pregovaranjem i ad hoc mjerama mogu pomoći u integraciji radnika i spriječiti njihovo izrabljivanje i socijalni damping. Odbor posebno naglašava ulogu organizacija civilnog društva u zaštiti i reintegraciji često zaboravljenih ranjivih skupina: maloljetnika bez pratnje, djece razdvojene od roditelja, djece iz dječjih domova, osoba s invaliditetom, romske manjine i žrtava seksualnog nasilja.

| 4. | Obnova. Za sprečavanje potpunog uništenja ukrajinskog gospodarstva potrebna je hitna europska i međunarodna financijska pomoć. Financijsku potporu treba pružiti MSP-ovima, ukrajinskim poljoprivrednicima za sljedeću žetvu i ukrajinskom civilnom društvu, uključujući organizacije poslodavaca i sindikate, kako bi tijekom rata i dalje bili potpuno funkcionalni. Obnova se mora temeljiti na inovacijama. Organizacije civilnog društva moraju biti aktivno uključene kako bi osigurale postizanje reformi u području vladavine prava, borbe protiv korupcije te zelene i digitalne tranzicije. |
| --- | --- |

4.

Obnova. Za sprečavanje potpunog uništenja ukrajinskog gospodarstva potrebna je hitna europska i međunarodna financijska pomoć. Financijsku potporu treba pružiti MSP-ovima, ukrajinskim poljoprivrednicima za sljedeću žetvu i ukrajinskom civilnom društvu, uključujući organizacije poslodavaca i sindikate, kako bi tijekom rata i dalje bili potpuno funkcionalni. Obnova se mora temeljiti na inovacijama. Organizacije civilnog društva moraju biti aktivno uključene kako bi osigurale postizanje reformi u području vladavine prava, borbe protiv korupcije te zelene i digitalne tranzicije.

| 5. | Gospodarske posljedice. Rat ne bi smio ugroziti provedbu politika zelene tranzicije u EU-u. Odbor poziva države članice i institucije EU-a da poduzmu potrebne mjere za suzbijanje pretjeranih špekulacija robom, povećanje transparentnosti tržišta i privremeno uklanjanje svih prepreka uvozu poljoprivrednih proizvoda kako bi se ublažila kriza cijena hrane. Upozorava da ni fond NextGenerationEU, ni njegova komponenta Fond za oporavak i otpornost, ni fleksibilnost u okviru trenutačnog višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021.–2027. nisu dovoljni za potpuno pokrivanje financijskih potreba nastalih zbog rata u Ukrajini. |
| --- | --- |

5.

Gospodarske posljedice. Rat ne bi smio ugroziti provedbu politika zelene tranzicije u EU-u. Odbor poziva države članice i institucije EU-a da poduzmu potrebne mjere za suzbijanje pretjeranih špekulacija robom, povećanje transparentnosti tržišta i privremeno uklanjanje svih prepreka uvozu poljoprivrednih proizvoda kako bi se ublažila kriza cijena hrane. Upozorava da ni fond NextGenerationEU, ni njegova komponenta Fond za oporavak i otpornost, ni fleksibilnost u okviru trenutačnog višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021.–2027. nisu dovoljni za potpuno pokrivanje financijskih potreba nastalih zbog rata u Ukrajini.

| 6. | Uloga civilnog društva. Duga povijest i povezanost EGSO-a s ukrajinskim organizacijama civilnog društva ima važnu ulogu u održavanju otvorenih kanala suradnje i omogućavanju sudjelovanja u procesu integracije u EU. Odbor poziva države članice da znatno intenziviraju izgradnju kapaciteta i organizacijsku i financijsku potporu ukrajinskim organizacijama civilnog društva. On potiče partnerstva između organizacija mladih iz Ukrajine i iz EU-a i predlaže da se organizira događanje posvećeno aktivizmu mladih i njegovoj ulozi u budućoj obnovi Ukrajine. Sa svoje strane, EGSO se obvezuje jačati suradnju i komunikaciju s ukrajinskim organizacijama civilnog društva i nastaviti sa zagovaranjem daljnje solidarnosti i velikodušnosti EU-a prema Ukrajini. U tu će svrhu EGSO 19. srpnja u Krakovu održati događanje s ukrajinskim civilnim društvom i civilnim društvom EU-a.
  EGSO istodobno naglašava da ne smijemo napustiti preostale neovisne organizacije civilnog društva u Rusiji. |
| --- | --- |

6.

Uloga civilnog društva. Duga povijest i povezanost EGSO-a s ukrajinskim organizacijama civilnog društva ima važnu ulogu u održavanju otvorenih kanala suradnje i omogućavanju sudjelovanja u procesu integracije u EU. Odbor poziva države članice da znatno intenziviraju izgradnju kapaciteta i organizacijsku i financijsku potporu ukrajinskim organizacijama civilnog društva. On potiče partnerstva između organizacija mladih iz Ukrajine i iz EU-a i predlaže da se organizira događanje posvećeno aktivizmu mladih i njegovoj ulozi u budućoj obnovi Ukrajine. Sa svoje strane, EGSO se obvezuje jačati suradnju i komunikaciju s ukrajinskim organizacijama civilnog društva i nastaviti sa zagovaranjem daljnje solidarnosti i velikodušnosti EU-a prema Ukrajini. U tu će svrhu EGSO 19. srpnja u Krakovu održati događanje s ukrajinskim civilnim društvom i civilnim društvom EU-a.

EGSO istodobno naglašava da ne smijemo napustiti preostale neovisne organizacije civilnog društva u Rusiji.

EUROPSKI GOSPODARSKI I SOCIJALNI ODBOR (EGSO),

| 1. | izražava solidarnost s ukrajinskim narodom i ponovno oštro osuđuje ničim izazvanu i neopravdanu agresiju Ruske Federacije pod vodstvom predsjednika Vladimira Putina na Ukrajinu i skreće pozornost na svoju prethodnu rezoluciju „Rat u Ukrajini i njegove gospodarske, socijalne i okolišne posljedice” (1) , usvojenu 24. ožujka 2022.; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naglašava da je ovaj tragičan rat na europskom tlu, koji traje već gotovo četiri mjeseca, prouzročio ogroman gubitak ljudskih života, među ostalima i civila, doveo do masovnog uništenja i patnje, povećao globalnu razinu siromaštva i izazvao nemjerljivu društvenu, gospodarsku i ekološku štetu te dosad nezabilježen val izbjeglica i raseljenih osoba. Poziva na poštovanje međunarodnog humanitarnog prava i pravilno evidentiranje, istragu i kazneni progon ratnih zločina koje su napadači počinili u ukrajinskim gradovima i selima; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva sve strane da smjesta prekinu vatru, ponovo naglašava apsolutni primat diplomacije i ističe da bi potraga za mirotvornim pristupom i pregovorima trebala biti prioritet na svim razinama političke debate, istovremeno zahtijevajući potpuno povlačenje ruskih jedinica iz Ukrajine; potiče EU da Ukrajini i njezinom stanovništvu nastavi pružati pomoć koju joj pruža od prvog dana rata; poziva na detaljno praćenje ekonomskog, socijalnog i okolišnog učinka sankcija koje su uslijedile nakon ruske oružane agresije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | napominje da je rat na istočnoj granici EU-a nespojiv s poviješću, filozofijom i identitetom EU-a; naglašava da njegove posljedice ugrožavaju vrijednosti EU-a, slobodu i prava njegovih građana i drugih stanovnika i europski model socijalnog tržišnog gospodarstva; ističe da su mir i prosperitet stupovi temeljci Europske unije i da organizacije civilnog društva posljednjih desetljeća imaju ključnu ulogu u aktivnom promicanju, jačanju i održavanju kulture mira na europskom kontinentu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naglašava da Rusku Federaciju i njezine aktualne predstavnike i predstavnice treba isključiti iz međunarodnih tijela i organizacija, i to prvo onih čiji je cilj očuvanje mira, zaštita ljudskih prava i jamčenje održivog razvoja i sigurnog okruženja; |
| --- | --- |

5.

O humanitarnoj situaciji

| 6. | napominje da je od početka ruskog napada iz Ukrajine pobjeglo više od 6,8 milijuna ljudi (2), što tu izbjegličku krizu čini najbrže rastućom od Drugog svjetskog rata; dodaje da je osam milijuna ljudi interno raseljeno unutar zemlje (3), što znači da je oko trećina stanovništva Ukrajine bila prisiljena napustiti svoje domove; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uviđa da je priljev ukrajinskih izbjeglica snažno utjecao na europske zemlje, odnosno Poljsku, Rumunjsku, Mađarsku, Slovačku i Moldovu (4), i da su te zemlje, a posebno njihove organizacije civilnog društva, reagirale brzo i učinkovito, što je potaknulo dosad neviđenu dobrovoljnu mobilizaciju građana na terenu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naglašava da se sredstva EU-a za humanitarnu pomoć moraju povećati i isplaćivati ponajviše na regionalnoj i lokalnoj razini, izravnim podupiranjem i uključivanjem organizacija civilnog društva koje aktivno sudjeluju u socioekonomskoj integraciji izbjeglica; |
| --- | --- |

8.

| 9. | potiče države članice, regije EU-a i organizacije civilnog društva da na najdjelotvorniji i najbrži način iskoriste mogućnosti za potporu izbjeglicama iz Ukrajine uspostavljene Uredbom Europskog parlamenta i Vijeća o djelovanju kohezijske politike za izbjeglice u Europi (CARE), koju je Europska komisija predložila 8. ožujka 2022., zajedno s izmjenom Uredbe o inicijativi REACT-EU, koju je Komisija predložila 23. ožujka 2022.; naglašava da bi tu potporu prvenstveno trebale pružati organizacije civilnog društva, uključujući specijalizirane nevladine organizacije i da bi organizacije civilnog društva također trebale biti izravno uključene u organizaciju i praćenje humanitarne pomoći koja se pruža na nacionalnoj razini i razini EU-a; |
| --- | --- |

9.

| 10. | preporučuje da se, uz poštovanje vladavine prava, prenamijene uštede ostvarene u sklopu višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2014.–2020. i instrumenta REACT-EU kako bi se mogle brzo i fleksibilno preusmjeriti na potporu izbjeglicama i potiče osnivanje zasebnog fonda u tu svrhu u slučaju da trenutačno dostupna sredstva ne budu dovoljna za prihvat izbjeglica i njihovu socijalnu integraciju i uključivanje u tržište rada (npr. za skrb, stanovanje, hranu, materijalnu pomoć, programe osposobljavanja i javne službe za zapošljavanje); |
| --- | --- |

10.

| 11. | ističe da su, kad je EU odgovorio na krizu izazvanu bolešću COVID-19, europski građani i građanke osjetili da ih EU štiti i otvara im nove mogućnosti, i to naročito uspostavom programa SURE i NextGenerationEU; naglašava da ni instrument NextGenerationEU, ni Fond za oporavak i otpornost, kao njegova komponenta, ni fleksibilnost u okviru sadašnjeg višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021.–2027. nisu dovoljni za pokrivanje svih financijskih potreba koje je stvorio rat u Ukrajini; napominje da ti fondovi nisu dovoljno veliki da bi mogli riješiti nove probleme koji su se pojavili zbog ruske agresije i invazije i istovremeno nastaviti s ulaganjima u programe i politike EU-a, uključujući i važne prioritete poput pravedne, digitalne i zelene tranzicije; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naglašava da je hitno potrebno bolje evidentirati i koordinirati sve dionike uključene u humanitarnu i medicinsku pomoć kako bi se osiguralo da pomoć brzo i učinkovito dopire do svih žrtava rata; |
| --- | --- |

12.

| 13. | naglašava da se mjere i aktivnosti praćenja moraju provoditi u raznim područjima, kao što su poštovanje ljudskih prava i dokumentiranje ratnih zločina, te pozdravlja činjenicu da su Europska unija, Sjedinjene Američke Države i Ujedinjena Kraljevina osnovale Savjetodavnu skupinu za najteže zločine; |
| --- | --- |

13.

| 14. | naglašava da bi izbjeglicama iz Ukrajine trebalo omogućiti pristup sustavu javnog zdravstva na istoj osnovi kao i građanima EU-a, kao i osnovnu pomoć u području spolnog i reproduktivnog zdravlja, hitnu kontracepciju i pobačaj te porodničku skrb za žrtve silovanja; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisiju i države članice da posebnu pozornost posvete položaju maloljetnika bez pratnje, djece razdvojene od obitelji i djece iz ukrajinskih dječjih domova kako bi se osiguralo da njihove neposredne potrebe budu zadovoljene, da ih se identificira i prati na pravilan način i da države članice međusobno razmjenjuju podatke kako bi ih se ponovno spojilo s njihovim obiteljima ili kasnije reintegriralo u ukrajinsko društvo, istodobno jamčeći njihovu zaštitu od zlostavljanja ili trgovine ljudima; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ističe užasnu situaciju u kojoj se nalaze osobe s invaliditetom koje pokušavaju napustiti ratna područja u Ukrajini ili se kao izbjeglice u zemljama domaćinima susreću s velikim problemima; insistira na tome da bi sa svim izbjeglicama trebalo postupati jednako, bez obzira na njihovo etničko porijeklo, nacionalnost ili invaliditet; osobama s invaliditetom trebalo bi ponuditi cjelovitu pomoć kako bi mogle samostalno živjeti, a ne ih na silu smještati u institucije u državama domaćinima; |
| --- | --- |

16.

| 17. | napominje da sudjelovanje na tržištu rada ima ključnu ulogu u integraciji i smanjenju razine siromaštva; upozorava na to da postoji opasnost da izbjeglice koje dolaze iz Ukrajine budu najslabije zaštićene, da primaju najnižu plaću, rade ispod svojih kvalifikacija i budu najugroženije skupine na tržištu rada, bez socijalne zaštite ili slobode udruživanja i radničkih prava; u tom pogledu naglašava da je potrebno na odgovarajući način riješiti slučajeve nejednakih radnih uvjeta i pobrinuti se da ti radnici uživaju ista prava kao i građani EU-a te da ne budu izloženi iskorištavanju i socijalnom dampingu; poziva na osmišljavanje srednjoročnih i dugoročnih strategija za Ukrajince i Ukrajinke koji žele ostati u zemlji domaćinu kako bi ih se u potpunosti integriralo na tržišta rada EU-a; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ističe ključnu ulogu koju socijalni partneri putem kolektivnog pregovaranja, donošenja ad hoc mjera i zaključivanja sporazuma mogu imati u olakšanju integracije radnika i radnica koji iz Ukrajine stižu na tržište rada EU-a; ističe da bi agencije za zapošljavanje trebale podupirati izbjeglice pružanjem svih svojih usluga, uključujući savjetovanje, pripremu profila podnositelja prijave za posao, aktivnosti posredovanja pri zapošljavanju i pružanje alata za potporu, te poziva države članice da uspostave ili podrže usluge povezivanja izbjeglica s potencijalnim poslodavcima; |
| --- | --- |

18.

| 19. | naglašava da je priznavanje kvalifikacija ključan preduvjet za integraciju izbjeglica iz Ukrajine na tržište rada zemalja domaćina i izbjegavanje nesigurnih uvjeta zapošljavanja te insistira na donošenju učinkovitih pravila i smjernica za brzo, ali visokokvalitetno priznavanje kvalifikacija i pristup jezičnim tečajevima, obrazovanju i strukovnom osposobljavanju za mlade koji bježe iz Ukrajine; |
| --- | --- |

19.

| 20. | naglašava da se moraju poduzeti svi potrebni koraci kako bi se osiguralo da odrasli i djeca koji traže utočište u EU-u mogu nastaviti svoje obrazovanje i ističe da na razini škola posebnu pozornost treba posvetiti ne samo prevladavanju jezičnih prepreka već i liječenju simptoma traume, koji bi mogli imati dugoročne negativne posljedice; |
| --- | --- |

20.

| 21. | naglašava da izbjeglicama iz Ukrajine treba omogućiti jednak pristup sustavima socijalne sigurnosti i socijalnim službama kao i građanima EU-a; |
| --- | --- |

21.

O obnovi Ukrajine i perspektivi pristupanja EU-u

| 22. | pozdravlja uspostavu međunarodne Platforme za obnovu Ukrajine, kako je predviđeno u Komunikaciji Komisije „Strategija pomoći i obnove za Ukrajinu”, te vodeću ulogu koju je EU preuzeo u mobilizaciji međunarodne pomoći Ukrajini; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Europsku uniju da MSP-ovima u Ukrajini osigura hitna financijska sredstva, koja bi prvenstveno trebala biti usmjerena na njihovo očuvanje, a zatim na njihov rast. Jedan od glavnih ciljeva EU-a u Ukrajini trebalo bi biti sprečavanje potpunog uništenja ukrajinskog gospodarstva; |
| --- | --- |

23.

| 24. | naglašava da je poslijeratna obnova Ukrajine jedinstvena situacija koja bi trebala dovesti do razvoja snažnijeg civilnog društva i novog gospodarstva, koje bi se temeljilo na najnovijim zelenim i digitalnim tehnologijama, a pokretale bi ga inovacije; |
| --- | --- |

24.

| 25. | međutim, ustraje u tome da se prioriteti poput reforme vladavine prava, borbe protiv korupcije te zelene i digitalne tranzicije ne mogu postići bez istinskog sudjelovanja civilnog društva te poziva na intenzivno uključivanje organizacija civilnog društva u obnovu, uključujući planiranje i provedbu instrumenta „Obnova Ukrajine”, jer su one u najboljem položaju da izraze potrebe ukrajinskih građana i pomognu u praćenju obnove i usklađivanja sa zakonodavstvom EU-a; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ističe da sukob i njegove posljedice ne bi smjeli ugroziti politike zelene tranzicije u EU-u, već ubrzati njihovu provedbu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva Vijeće i Parlament da razmotre mogućnost upotrebe objekata za skladištenje plina u susjednim trećim zemljama, što bi poboljšalo sigurnost opskrbe, posebno u Ukrajini; |
| --- | --- |

27.

| 28. | skreće pozornost na globalnu krizu cijena hrane pogoršanu ukrajinskim ratom i poziva države članice i institucije EU-a da poduzmu potrebne korake kako bi se suzbile prekomjerne špekulacije robom i povećala transparentnost tržišta; |
| --- | --- |

28.

| 29. | naglašava da sada treba poduzeti mjere potpore ukrajinskim poljoprivrednicima za sljedeću žetvu; poziva i na hitno privremeno uklanjanje svih administrativnih i fizičkih prepreka kretanju poljoprivrednih proizvoda kako bi se brzo povećao obujam uvoza na unutarnje tržište EU-a i u druge dijelove svijeta, primjerice Afriku, iz sektora iz kojih Ukrajina još uvijek može izvoziti; poziva na hitno otvaranje ukrajinskih luka i deminiranje tog područja pod okriljem UN-a kako bi se omogućio izvoz poljoprivrednih proizvoda poput kukuruza, suncokretovog ulja i sjemenki te soje i meda; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva Europsko vijeće da u lipnju 2022. Ukrajini dodijeli status zemlje kandidatkinje za članstvo u EU-u; |
| --- | --- |

30.

| 31. | podupire pristupanje Ukrajine EU-u na temelju zasluga i u skladu s dogovorenim standardima za pristupanje EU-u, a bez ugrožavanja procesa pristupanja zemalja zapadnog Balkana (5); poziva na odgovarajuću prilagodbu kohezijske politike i njezinih financijskih instrumenata u narednim godinama kako bi se odgovorilo na izazove poslijeratne obnove te zemlje; poziva na provedbu temeljite analize ekonomskog i socijalnog potencijala integracije Ukrajine u jedinstveno tržište; |
| --- | --- |

31.

| 32. | EU može uvesti postupne korake za preuzimanje pravne stečevine EU-a, a da to ne utječe na standarde u pogledu članstva; ističe da, suočene s vojnom agresijom bilo koje vrste, države članice EU-a moraju uvijek zauzimati jedinstven stav u pogledu politike proširenja; potiče na razmatranje drugih načina na koje se treće zemlje mogu uključiti u ekonomsku, socijalnu i sigurnosnu strukturu Europe, ali napominje da se takva partnerstva ili pridruživanja ne smiju smatrati alternativom članstvu u EU-u; |
| --- | --- |

32.

O potpori organizacijama civilnog društva

| 33. | ističe ulogu Europskog gospodarskog i socijalnog odbora u povezivanju s ukrajinskim organizacijama civilnog društva i održavanju otvorenih kanala suradnje s njima zahvaljujući dugoj povijesti bilateralnih kontakata između EU-a i ukrajinskog civilnog društva; u tom pogledu ističe postignuća dobro uhodanih mehanizama, prije svega Platforme civilnog društva EU-a i Ukrajine te unutarnjih savjetodavnih skupina EU-a i Ukrajine, osnovanih u okviru Sporazuma o pridruživanju između EU-a i Ukrajine; poziva EU da podrži sudjelovanje ukrajinskih organizacija civilnog društva u mrežama organizacija civilnog društva Europske unije; |
| --- | --- |

33.

| 34. | naglašava potrebu za pokretanjem postupka izgradnje kapaciteta ukrajinskih organizacija civilnog društva kako bi im se omogućilo sudjelovanje u procesu europske integracije i kako bi mogle oblikovati i pratiti taj proces; |
| --- | --- |

34.

| 35. | naglašava da s pomoću namjenskih fondova EU-a treba pojačati potporu ukrajinskom civilnom društvu, uključujući organizacije poslodavaca i sindikate, kako bi u vrijeme rata ostali potpuno operativni; upozorava na pokušaje da se ratom opravdaju mjere čija je svrha smanjenje razine zaštite prava radnika i socijalne zaštite, koje bi pogoršale negativne gospodarske i socijalne posljedice rata; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ističe ulogu europskih organizacija civilnog društva koje se bave pronalaženjem mirotvornih rješenja i različitim socijalnim, humanitarnim, ekonomskim i političkim posljedicama ukrajinske krize te naglašava važnost pružanja sveobuhvatne potpore i pomoći tim organizacijama putem programa posebno osmišljenih u tu svrhu, koje financira EU; |
| --- | --- |

36.

| 37. | odaje priznanje doprinosu organizacija civilnog društva iz država članica EU-a u pružanju potpore ukrajinskim izbjeglicama, koja je sveobuhvatnija od pomoći koju pružaju mjerodavna javna tijela, i poziva države članice da znatno povećaju svoju organizacijsku i financijsku potporu tim organizacijama, među ostalim i iz fondova EU-a; |
| --- | --- |

37.

| 38. | preporučuje uključivanje mladih koji bježe iz Ukrajine u programe sveučilišne razmjene EU-a i naglašava važnost mobilizacije i jačanja kapaciteta europske mladeži, koja podupire europske vrijednosti; potiče partnerstva između EU-a i ukrajinskih nacionalnih vijeća mladih, kao i razmjenu između mladih ljudi i njihovih organizacija iz EU-a i Ukrajine; jedan vid suradnje mogao bi biti organizacija događanja posvećenog aktivizmu mladih i njegovoj ulozi u budućoj obnovi Ukrajine; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva na pružanje potpore bankama hrane koje imaju iznimno važnu ulogu u prevladavanju izazova i prepreka pri doniranju hrane jer je pomoć u hrani postala presudna za zadovoljavanje hitnih potreba ukrajinskog stanovništva i izbjeglica iz Ukrajine; |
| --- | --- |

39.

| 40. | naglašava potrebu za daljnjom međunarodnom potporom organizacijama civilnog društva iz Ukrajine i drugih zemalja, koje se bore za zaštitu okoliša i uviđa da će sukob imati ozbiljne posljedice na okoliš; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ističe potrebu za jačanjem potpore neovisnim i kvalitetnim medijima i provjeravateljima činjenica, pa i u susjedstvu EU-a, jer su oni ključni za jačanje otpornosti na propagandu i dezinformacije; poziva EU da provede jaču protupropagandnu kampanju, i to pogotovo u trećim zemljama Afrike i Azije, kako bi se suzbio rat dezinformacijama; |
| --- | --- |

41.

| 42. | duboko je zabrinut zbog situacije u kojoj se nalazi neovisno civilno društvo u Rusiji, kao i mediji i novinari koji ruskim građanima pružaju alternativne izvore informacija u cilju borbe protiv ruske propagande; poziva EU da pruži potporu onim organizacijama civilnog društva i pojedincima koji žele nastaviti sa svojim aktivnostima u Rusiji i izda humanitarne vize aktivistima civilnog društva koji tu zemlju žele napustiti; ističe da mnoge ruske organizacije pomažu Ukrajincima i Ukrajinkama raseljenima u Rusiji da dođu do EU-a ili zapadnih dijelova Ukrajine i da je tim organizacijama potrebna posebna potpora za dobivanje viza za ukrajinske izbjeglice koji žele napustiti Rusiju; |
| --- | --- |

42.

| 43. | obvezuje se da će jačati suradnju i razmjene s ukrajinskim organizacijama civilnog društva, da će se i dalje zalagati za održavanje solidarnosti i velikodušnosti EU-a naspram Ukrajine te da je spreman pomagati EU-u i ukrajinskim vlastima svojim stručnim znanjem o učvršćivanju socijalnog i civilnog dijaloga. EGSO će stoga 19. srpnja u Krakovu održati događanje s ukrajinskim civilnim društvom i civilnim društvom EU-a. |
| --- | --- |

43.

Bruxelles, 16. lipnja 2022.

Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  SL C 290, 29.7.2022., str. 1..

1

(2)  UNHCR – 31. svibnja.

2

(3)  UNHCR – 23. svibnja.

3

(4)  UNHCR – 31. svibnja.

4

(5)  Rezolucija Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi: „Rat u Ukrajini i njegove gospodarske, socijalne i okolišne posljedice” (SL C 290, 29.7.2022., str. 1.).

5

---

MIŠLJENJA

Europski gospodarski i socijalni odbor

570. plenarno zasjedanje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora – Interactio, 15.6.2022.–16.6.2022.

| 23.9.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 365/7 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 365/7

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Oporavak europske industrije namještaja u smjeru inovativnog, zelenog i kružnog gospodarstva”

(samoinicijativno mišljenje)

(2022/C 365/02)

| Izvjestitelj: | Anastasis YIAPANIS |
| --- | --- |
| Suizvjestitelj: | Rolf GEHRING |

Izvjestitelj:

Anastasis YIAPANIS

Suizvjestitelj:

Rolf GEHRING

| Odluka Plenarne skupštine: | 21.10.2021. |
| --- | --- |
| Pravna osnova: | pravilo 52. stavak 2. Poslovnika |
| | (samoinicijativno mišljenje) |
| Nadležna stručna skupina: | Savjetodavno povjerenstvo za industrijske promjene (CCMI) |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 13.5.2022. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 15.6.2022. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 570 |
| Rezultat glasanja
  (za/protiv/suzdržani): | 207/1/2 |

Odluka Plenarne skupštine:

21.10.2021.

Pravna osnova:

pravilo 52. stavak 2. Poslovnika

(samoinicijativno mišljenje)

Nadležna stručna skupina:

Savjetodavno povjerenstvo za industrijske promjene (CCMI)

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

13.5.2022.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

15.6.2022.

Plenarno zasjedanje br.:

570

Rezultat glasanja

(za/protiv/suzdržani):

207/1/2

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Europa ima vrlo dinamičan sektor namještaja koji se odlikuje izrazitom raznolikošću u pogledu veličine poduzeća i radnih procesa, kao i dizajna. Sektor pokriva cijeli životni ciklus proizvoda i pruža dobre mogućnosti za prihvaćanje održivosti i prijelaza na modele kružnog gospodarstva. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Europska poduzeća moraju se pridržavati strogih propisa o zaštiti okoliša, proizvodima, zdravlju i sigurnosti, što, naravno, dovodi do povećanja operativnih troškova. Međunarodno tržišno natjecanje narušavaju državne subvencije koje se nude vanjskim konkurentima i nepoštene prakse koje se koriste u svrhu pristupanja tržištu, osobito u slučaju gospodarskih subjekata iz Azije. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EGSO bi želio naglasiti da je prava ravnoteža između gospodarskog rasta, održivosti i socijalnog blagostanja pravi cilj za budućnost sektora namještaja EU-a. Odbor smatra da je poduzećima potreban dosljedan zakonodavni okvir u pogledu intelektualnog vlasništva koji će štititi njihove interese i biti prikladan za zelenu i digitalnu tranziciju. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EGSO snažno zagovara to da sav uvezeni namještaj bude potpuno u skladu s propisima EU-a, uključujući u pogledu obveza informiranja potrošača. EGSO nadalje poziva na donošenje dosljednog zakonodavstva EU-a kojim će se propisati standardizirani formati oznaka za sve proizvode. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Budući da se u toj industriji koriste brojne sirovine, za taj je sektor od iznimne važnosti pouzdan i neometan pristup visokokvalitetnim resursima i stabilnim lancima vrijednosti. Zatim, budući da potražnja za drvom, glavnom sirovinom za industriju namještaja, bez prestanka raste, EGSO smatra da je važno proširiti i modernizirati šumarsku infrastrukturu i njezinu održivost te poboljšati vještine i tehnologiju. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EGSO smatra da je drvo proizvedeno u Europi vrlo važna imovina koja bi se trebala upotrebljavati za stvaranje proizvoda s visokom dodanom vrijednošću. Odbor vjeruje da izvoz drvne sirovine nema nikakvog smisla u gospodarskom kontekstu i poziva na uspostavu instrumenata trgovinske zaštite kojima će se zaštititi lokalni proizvođači namještaja. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Nadalje, Odbor poziva države članice da ukinu subvencije i druge poticaje za spaljivanje drva za proizvodnju energije te da promiču načelo kaskadnog korištenja. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EGSO želi pozvati na smanjenje ili uklanjanje carina za uvezene primarne i sekundarne drvne sirovine. Nadalje, Odbor zahtijeva da donositelji politika osiguraju da se u trgovinskim sporazumima ojača kriterij održivosti te da se pri uvozu uzmu u obzir kriteriji u pogledu radnih uvjeta, slobode udruživanja i poštenog postupanja prema radnicima. EGSO poziva na to da ljudska prava budu dijelom postupaka dužne pažnje, uz potpuno poštovanje konvencija MOR-a o ljudskim pravima i pravima radnika. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Sektor namještaja mora biti dijelom inicijative novog europskog Bauhausa (1) i pridonijeti stvaranju održivih i uključivih proizvoda za novi način života, u kojem je održivost usklađena sa životnim stilom. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Sporazum socijalnih partnera o smanjenju formaldehida u proizvodnji ploča izvrstan je primjer toga kako dobrovoljni sporazum socijalnih partnera na europskoj razini također može pomoći u smanjenju zdravstvenih rizika. Nadalje, Odbor poziva na uvođenje održivih pakiranja koja se mogu u potpunosti reciklirati te zagovara preispitivanje Direktive 94/62/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 1994. o ambalaži i ambalažnom otpadu (2). |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EGSO smatra da je potrebna brza tranzicija s linearnog toka materijala i energije na kružni model kako bi se omogućio povrat vrijednosti od proizvoda i osigurao gospodarski rast i otvaranje radnih mjesta. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Odbor smatra bitnim da proizvođači namještaja dizajniraju svoje proizvode na način da se omogući povrat vrijednosti i olakša ponovna uporaba, popravljanje, obnova i recikliranje. Sustav proširene odgovornosti proizvođača u sektoru namještaja mogao bi povećati mogućnosti ponovne uporabe i recikliranja u Uniji. Zatim, Odbor poziva na zakonsku zabranu odlaganja namještaja na odlagališta otpada na europskoj razini kako bi se povećala oporaba i ponovna uporaba vrijednih materijala. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Tom sektoru potrebni su visokokvalificirani radnici, mora postati privlačniji mlađoj generaciji i težiti stalnom poboljšavanju radnih uvjeta te istodobno stvarati mogućnosti osposobljavanja i fokusirati se na motiviranje visokokvalificiranih i digitalnih stručnjaka da se pridruže toj industriji. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Odbor poziva europske zakonodavce da aktivno podupiru transnacionalne inicijative kojima se povećava kvaliteta svih oblika naukovanja u sektoru namještaja. Ambiciozniji Erasmus za naučnike također bi pomogao u boljem prenošenju bogatih i raznolikih tradicija i inovacijskog potencijala u proizvodnji namještaja u Europi. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Obrazovni programi, inicijative cjeloživotnog učenja i strukovnog obrazovanja i osposobljavanja moraju se razvijati aktivnim uključivanjem socijalnih partnera, obrazovnih ustanova i drugih relevantnih nevladinih organizacija. Pripremanje radne snage na buduće izazove sektora od ključne je važnosti. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | EGSO poziva na ulaganja u vještine, dizajn, kreativnost i lanac vrijednosti te na poboljšanje pristupa programima financiranja istraživanja, razvoja i inovacija za proizvođače namještaja. Potrebno je osigurati odgovarajuća sredstva za MSP-ove kako bi mogli analizirati svoj poslovni razvoj na kružan, inovativan i održiv način. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Odbor vjeruje da stvaranje potražnje za rabljenim namještajem i potpora neprofitnim dionicima koji sudjeluju u postupku recikliranja i prenamjene mogu pozitivno utjecati na ciljeve zelene tranzicije. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | Konačno, EGSO poziva na razvoj europske platforme koja obuhvaća poduzeća, socijalne partnere, organizacije civilnog društva, istraživačke institute, sveučilišta i druge relevantne dionike i promiče razvoj poslovanja u sektoru namještaja. |
| --- | --- |

1.18.

2.   Uvodne napomene

| 2.1. | Nova industrijska strategija za Europu (3) usmjerena je na nepovratan i postupan prijelaz na održiv gospodarski sustav u kojem nitko nije zapostavljen, u kojem se prihvaća digitalizacija i zeleni razvoj te uspostavljaju partnerstva između industrije, socijalnih partnera, tijela javne vlasti i relevantnih organizacija civilnog društva. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Europa ima dinamičan sektor namještaja koji se odlikuje izrazitom raznolikošću u pogledu veličine poduzeća i radnih procesa. Općenito je intenzivan u pogledu radne snage, s lancima vrijednosti koji su i dalje lokalni ili regionalni, uz izrazitu prevlast MSP-ova i mikropoduzeća. Zapošljava oko milijun radnika i čini četvrtinu ukupne svjetske proizvodnje namještaja (4). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Taj sektor obuhvaća cijeli životni ciklus: sirovine, obradu, uporabu, održavanje, ponovnu uporabu, recikliranje, biomasu za energiju. Stoga pruža dobre mogućnosti za prihvaćanje održivosti i prijelaza na modele kružnog gospodarstva. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Pandemija bolesti COVID-19 snažno je pogodila sektor namještaja, osobito prekogranične lance vrijednosti, koji su bili ozbiljno pogođeni velikim brojem ograničenja slobodnog kretanja robe i ljudi. To je ukazalo na važnost integriranog jedinstvenog tržišta koje dobro funkcionira. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Aspekti tržišnog natjecanja

| 3.1. | Različiti nacionalni propisi, standardi, sustavi certifikacije i zahtjevi za označivanje prepreka su proizvođačima u EU-u i stvaraju nerazmjerne troškove za poduzeća. Normizacija i usklađena pravila na razini EU-a mogla bi svesti prepreke na najmanju moguću mjeru te svim sudionicima na tržištu pružiti sigurnost i uzajamno razumijevanje. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Nedavni porast cijena energenata u Europi negativno utječe na konkurentnost sektora i otežava problem dostupnosti resursa i povećanih cijena sirovina. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Uz općeniti porast konkurencije na međunarodnom tržištu, poduzeća iz trećih zemalja ponekad primjenjuju nepoštene prakse kako bi ostvarila pristup tržištu, osobito gospodarski subjekti iz Azije, koji ponekad primaju potporu od svojih vlada. Nadalje, europska poduzeća moraju se pridržavati strožih propisa o zaštiti okoliša, proizvodima, zdravlju i sigurnosti, što, naravno, dovodi do povećanja operativnih troškova. Europski namještaj od punog drva u nepovoljnom je položaju zbog niskih ekoloških standarda u trećim zemljama. EGSO smatra da ti aspekti narušavaju konkurentnost lokalnih poduzeća u tržišnom natjecanju na globalnim tržištima. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Kada je riječ o unutarnjem tržištu, EGSO snažno zagovara to da sav uvezeni namještaj bude potpuno u skladu s propisima EU-a, uključujući u pogledu obveza informiranja potrošača, na primjer odgovarajućim označivanjem za potrošače. EGSO nadalje poziva na uvođenje dosljednog zakonodavstva EU-a kojim se propisuje zahtjev da namještaju moraju biti priložene informacije u standardiziranim formatima oznaka, npr. zemlja podrijetla, upotrijebljeni materijali, jasno navedeni svi sastavni dijelovi, sigurnost proizvoda, trajnost, upute za uporabu, čišćenje i održavanje, jamstvo proizvoda itd. S pomoću mjera povećanog nadzora tržišta kojima se ocjenjuje kvaliteta uvezenog namještaja potrebno je osigurati informiranje potrošača i jednake uvjete za lokalne proizvođače iz EU-a. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EGSO pozdravlja inicijativu Komisije o elektroničkim putovnicama za proizvode u okviru skorašnje inicijative za održive proizvode (5). Ti alati, ako budu dobro osmišljeni i usklađeni, imaju potencijal poticati kružno gospodarstvo prenošenjem informacija o proizvodima duž lanaca vrijednosti te, među ostalim, poticanjem kružne potražnje i pružanjem informacija koje su potrošačima potrebne za donošenje informiranih odluka. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Proizvođači iz trećih zemalja sustižu ih u pogledu tehnologije, tako da ta konkurentska prednost EU-a gubi na značaju. Stoga su potrebni novi poslovni modeli koji kombiniraju tržišno natjecanje s održivošću i pružaju pristup tržištu za lokalne proizvođače. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Sektor je također vrlo osjetljiv na zaštitu prava intelektualnog vlasništva, osobito zato što su kvaliteta, inovativnost i dizajn i dalje glavne konkurentske prednosti EU-a. Odbor smatra da je poduzećima potreban dosljedan zakonodavni okvir koji će štititi njihove interese i biti prikladan za zelenu i digitalnu tranziciju. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EGSO bi želio naglasiti da je prava ravnoteža između gospodarskog rasta, održivosti i socijalnog blagostanja pravi cilj za budućnost sektora namještaja EU-a zasebno te za gospodarstvo općenito. |
| --- | --- |

3.8.

4.   Pristup sirovinama

| 4.1. | U sektoru namještaja u proizvodnom se procesu koriste brojne sirovine (kao što su drvo, trstika, koža, metal, plastika, tekstil, staklo, pjene itd.). Pouzdan i neometan pristup visokokvalitetnim sirovinama od ključne je važnosti za europske proizvođače i EGSO poziva na jačanje lanaca vrijednosti koji bi omogućili procvat industrije. EGSO nadalje poziva na odgovarajuće označivanje nedrvnih materijala koji ulaze na europsko tržište kako bi se europska industrija namještaja zaštitila od jeftinih i često neodrživih sirovina iz trećih zemalja. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Drvo je jedna od najdostupnijih i prirodno obnovljivih sirovina. Potražnja bez prestanka raste, dok cijene sirovina koje su u skladu s pravilima i standardima EU-a postaju sve više i stvaraju dodatni pritisak. Kako bi se odgovorilo na povećanu potražnju za drvom na unutarnjem tržištu, važno je proširiti i modernizirati šumarsku infrastrukturu i njezinu održivost i poboljšati vještine, tehnologije i logistiku subjekata koji se bave sječom drva. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Odbor izražava zabrinutost u pogledu globalnog smanjenja dostupnosti glavne sirovine u toj industriji i povećanja cijena zbog njezine višestruke uporabe, osobito za proizvodnju obnovljive energije. EGSO smatra da industrije izrade namještaja i prerade drva donose mnogo veću korist u pogledu dodane vrijednosti i zapošljavanja nego izravno spaljivanje drva i poziva države članice da stanu na kraj subvencijama i drugim poticajima za spaljivanje drva za potrebe proizvodnje energije te ponovno poziva na „promicanje načela kaskadnog korištenja (proizvodnja proizvoda, ponovna uporaba, popravljanje i recikliranje, oporaba energetskog sadržaja)” (6). EGSO također predlaže jače promicanje europskog drva na unutarnjem tržištu povećanjem vidljivosti i uporabe proizvoda i namještaja od punog drva. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Nadalje, subvencije koje se nude kupcima drva iz Europe koji su izvan EU-a narušavaju potražnju. EGSO poziva na uspostavu instrumenata trgovinske zaštite kojima će se zaštititi lokalni proizvođači namještaja i uvjeren je da izvoz drvne sirovine nema nikakvog smisla u gospodarskom kontekstu. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Kada je riječ o uvozu drva, iznimno je važno da se trgovinskim sporazumima EU-a omogući jednostavan pristup primarnim drvnim resursima izvan EU-a. U tom pogledu EGSO bi želio pozvati na smanjenje ili uklanjanje carina za uvezene primarne i sekundarne drvne sirovine. Zatim, sustavi certifikacije uvoznog drva iz nekih zemalja nisu u potpunosti djelotvorni. EGSO zahtijeva da donositelji politika osiguraju da se u trgovinskim sporazumima ojača kriterij održivosti te da se pri uvozu uzmu u obzir kriteriji u pogledu radnih uvjeta, slobode udruživanja i poštenog postupanja prema radnicima. EGSO poziva na to da ljudska prava budu dijelom postupaka dužne pažnje, uz potpuno poštovanje konvencije MOR-a o ljudskim pravima i pravima radnika. Time bi se omogućili jednaki uvjeti na tržištu. |
| --- | --- |

4.5.

5.   Održivost i zelena tranzicija

| 5.1. | EGSO smatra da Komunikacija Europske komisije o Novom europskom Bauhausu predstavlja izvrsnu mogućnost da industrija namještaja doprinese stvaranju održivih i uključivih proizvoda za novi način života, u kojem je održivost usklađena sa životnim stilom. Sveukupna tranzicija sektora u svim aspektima bit će uspješna samo ako poboljšamo aktivno sudjelovanje radnika i njihovih predstavnika. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Odbor primjećuje rastući trend potrošača koji traže ekološke proizvode koji su proizvedeni u dostojanstvenim radnim uvjetima. Nadalje, sektor namještaja može poboljšati svoj utjecaj na okoliš proizvodnjom trajnijih proizvoda i upotrebom recikliranih materijala ili održivog (npr. hrast, bor, akacija itd.) i oporabljenog drva. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | EGSO poziva na donošenje dosljednog europskog zakonodavnog okvira kojim bi se zabranili opasni usporivači gorenja u svim proizvodima koji se prodaju na unutarnjem tržištu. Opasne tvari trebalo bi u većoj mjeri zamijeniti, na primjer, pjenama na bazi vode, manje opasnim ljepilima ili tvarima koje sadržavaju nisko hlapljive organske spojeve. Sporazum socijalnih partnera o smanjenju formaldehida u proizvodnji ploča izvrstan je primjer toga kako dobrovoljni sporazum socijalnih partnera na europskoj razini može također pomoći u smanjenju zdravstvenih rizika koji proizlaze iz opasnih tvari. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Odbor također zagovara obvezu održivih pakiranja koja se mogu u potpunosti reciklirati te poziva na preispitivanje Direktive 94/62/EZ o ambalaži i ambalažnom otpadu. EGSO također smatra da bi porezni poticaji mogli imati važnu ulogu u promicanju održivih projekata. |
| --- | --- |

5.4.

6.   Načelo kružnosti

| 6.1. | U skladu s ambicijama najavljenima u europskom zelenom planu (7) i Akcijskom planu za kružno gospodarstvo (8), postoje naznake da gospodarstvo EU-a prihvaća načela kružnosti i potiče inovacije prema održivim novim gospodarskim modelima. Odvajanje gospodarskog rasta od uporabe resursa od ključne je važnosti za ostvarivanje klimatske neutralnosti do 2050. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Brojke pokazuju da se od 80 % do 90 % otpadnog namještaja u krutom komunalnom otpadu u EU-u spaljuje ili šalje na odlagalište otpada. EGSO je osobito zabrinut zbog nedostatnog informiranja potrošača i nedostupnosti rezervnih dijelova, čime se potiče kupnja novog namještaja umjesto kružnog pristupa. Zakonskom zabranom odlaganja namještaja na odlagališta otpada na europskoj razini povećala bi se oporaba i ponovna uporaba vrijednih materijala. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Jedino rješenje za borbu protiv klimatskih promjena i preopterećenja Zemljinih prirodnih resursa jest brza tranzicija s linearnog toka materijala i energije na kružni model. Modeli kružnog gospodarstva primijenjeni u sektoru namještaja omogućuju povrat vrijednosti proizvoda i osiguravaju gospodarski rast i otvaranje radnih mjesta. EGSO naglašava da je namještaj, a posebno proizvodi od punog drva, ključan za skladištenje ugljika i time djelotvorno doprinosi borbi protiv klimatskih promjena. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Odbor smatra bitnim da proizvođači namještaja dizajniraju svoje proizvode na način da se omogući povrat vrijednosti i olakša ponovna uporaba, popravljanje, obnova i recikliranje. Postupci proizvodnje moraju se usredotočiti na poticanje učinkovitosti resursa i energetske učinkovitosti te na rezanje troškova proizvodnje. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | S pomoću sustava proširene odgovornosti proizvođača u sektoru namještaja mogli bi se povećati kapaciteti za ponovnu uporabu i recikliranje u Uniji, čime bi se promicali poticaji za proizvođače da uzmu u obzir utjecaj na okoliš od faze dizajniranja do kraja životnog vijeka proizvoda. |
| --- | --- |

6.5.

7.   Obrazovanje, digitalizacija i uvjeti rada

| 7.1. | Nedavno istraživanje pokazuje da većina zaposlenika u sektoru namještaja nema kvalifikacije u tercijarnoj razini obrazovanja i da nisu upoznati s aspektima kružnog gospodarstva. (9) Međutim, potreba za visokokvalificiranim radnicima visoka je, a sektor je suočen sa stalnim starenjem radne snage te ima teškoća u privlačenju mlađe generacije. Kako bi se poboljšala privlačnost sektora, iznimno je važno trajno poboljšavati uvjete rada (profesionalne, zdravstvene i sigurnosne) i mogućnosti daljnjeg osposobljavanja te se usredotočiti na motiviranje visokokvalificiranih i digitalnih stručnjaka da se rade u industriji namještaja. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | U usporedbi s drugim dijelovima svijeta, cijena rada u EU-u nešto je viša, ali i produktivnost i inovacije prednjače pred drugim regijama. EGSO je već spomenuo da, „kako bi se povećala produktivnost i držao korak s konkurencijom, sektoru su potrebni radnici osposobljeni za najnovije vještine i tehnologije” (10). |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Odbor poziva europske zakonodavce da aktivno podupiru transnacionalne inicijative kojima se povećava kvaliteta svih oblika naukovanja u sektoru namještaja, kao što je, na primjer, sustav europskih osnovnih kvalifikacija. (11) |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Potrebno je razviti početno i daljnje strukovno obrazovanje kako bi se potaknule vještine i nove kompetencije specifične za taj sektor. U njima moraju sudjelovati socijalni partneri, obrazovne ustanove i druge relevantne nevladine organizacije. Budućnost radne snage u sektoru namještaja radna su mjesta koja se temelje na visokoj tehnologiji i iziskuju visoku razinu znanja te se zasnivaju na čvrstom socijalnom dijalogu i kolektivnim ugovorima s pristojnom plaćom i dostojanstvenim radnim uvjetima, koji mogu privući mlađu generaciju. |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | Ambiciozniji Erasmus za naučnike također bi pomogao u boljem prenošenju bogatih i raznolikih tradicija i inovacijskog potencijala u proizvodnji namještaja u Europi te bi ujedno pridonio većoj privlačnosti sektora namještaja među mladima i društvu u cjelini. Nadalje, EGSO preporučuje promicanje sustava vrednovanja kojima se podupire uzajamno priznavanje kvalifikacija. |
| --- | --- |

7.5.

8.   Financiranje i ulaganja

| 8.1. | Europskim poduzećima potreban je pristup programima financiranja istraživanja, razvoja i inovacija koji im mogu pomoći u širenju poslovanja, povećanju produktivnosti i prihvaćanju načela kružnosti i novih tehnologija. Potrebna su i ulaganja u promicanje kružnih petlji, životnog vijeka proizvoda, mogućnosti popravka ili obnove i recikliranja. Zatim, stvaranje potražnje za rabljenim namještajem i potpora neprofitnim dionicima koji sudjeluju u postupku recikliranja i prenamjene može pozitivno utjecati na ciljeve zelene tranzicije. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Mogućnosti financiranja i dalje su među glavnim slabostima u sektoru u kojem prevladavaju MSP-ovi. Iznimno je važno da MSP-ovi imaju odgovarajuće resurse za analizu svojeg razvoja poslovanja na kružan, inovativan i održiv način i trebalo bi ih poduprijeti prijelaznim poreznim poticajima i nižim stopama PDV-a za obnovljen i ponovno proizveden namještaj. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Vrhunskim značajkama kao što su dizajn, kvaliteta, funkcionalnost, trajnost ili ergonomičnost namještaja mogla bi se nadoknaditi cjenovna prednost koju pružaju proizvođači iz zemalja s niskim plaćama. Povrh toga, inovacije u uporabi materijala i napredna tehnološka proizvodna postrojenja pružaju dodatni poticaj za konkurentnost. Stoga Odbor poziva na ulaganja u dizajn, kreativnost, vještine i razvoj lanca vrijednosti. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | I na kraju, EGSO poziva na razvoj europske platforme koja promiče razvoj poslovanja u industriji namještaja i predostrožnu procjenu utjecaja nove tehnologije na društvo. Trebala bi uključivati poduzeća, socijalne partnere, organizacije civilnog društva, istraživačke institute, sveučilišta i druge relevantne dionike i pružati potporu rastu sektora, kao što to čini Europska platforma dionika kružnog gospodarstva (12), kao izvrstan primjer po tom pitanju. |
| --- | --- |

8.4.

Bruxelles, 15. lipnja 2022.

Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Novi europski Bauhaus – Atraktivan, održiv, zajedno COM/2021/573 final

1

(2)  SL L 365, 31.12.1994., str. 10.

2

(3)  Nova industrijska strategija za Europu COM/2020/102 final

3

(4)  EK – Unutarnje tržište, industrija, poduzetništvo i MSP-ovi

4

(5)  Inicijativa za održive proizvode

5

(6)  Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi: „Prilike i izazovi za konkurentniji europski drvoprerađivački sektor i sektor pokućstva” (SL C 24, 28.1.2012., str. 18.).

6

(7)  COM/2019/640 final

7

(8)  COM/2020/98 final

8

(9)  Inovacije u industriji namještaja u dobu kružnog gospodarstva

9

(10)  Mišljenje EGSO-a o temi: „Prilike i izazovi za konkurentniji europski drvoprerađivački sektor i sektor pokućstva” (SL C 24, 28.1.2012., str. 18.).

10

(11)  Europska zanimanja u sektoru namještaja

11

(12)  Europska platforma dionika kružnog gospodarstva

12

---

III Pripremni akti

Europski gospodarski i socijalni odbor

570. plenarno zasjedanje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora – Interactio, 15.6.2022.–16.6.2022.

| 23.9.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 365/13 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 365/13

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o (a) Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o donošenju Europske deklaracije o digitalnim pravima i načelima za digitalno desetljeće

(COM(2022) 27 final)

i o (b) Digitalnim pravima i načelima

(razmatračko mišljenje)

(2022/C 365/03)

| Izvjestitelj: | Philip VON BROCKDORFF |
| --- | --- |
| Suizvjestiteljica: | Violeta JELIĆ |

Izvjestitelj:

Philip VON BROCKDORFF

Suizvjestiteljica:

Violeta JELIĆ

| Zahtjev za savjetovanje: | (a) | Europska komisija, 2.5.2022. |
| --- | --- | --- |

Zahtjev za savjetovanje:

(a)

Europska komisija, 2.5.2022.

| (b) | češko predsjedništvo, 26.1.2022. |
| --- | --- |

(b)

češko predsjedništvo, 26.1.2022.

Pravna osnova:

| (a) | članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| --- | --- |

(a)

članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

| (b) | članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| --- | --- |

(b)

članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Jedinstveno tržište, proizvodnja i potrošnja

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

1.6.2022.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

15.6.2022.

Plenarno zasjedanje br.:

570

Rezultat glasanja

(za/protiv/suzdržani):

181/0/2

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO upućuje na snažnu vezu između programa Put u digitalno desetljeće i Deklaracije o digitalnim pravima i načelima, pri čemu se u prvom dokumentu naglasak stavlja na kvantitativne, a u drugom prvenstveno na kvalitativne ciljeve. EGSO smatra da su oba dokumenta vrlo važna za olakšavanje digitalne transformacije društva i gospodarstva. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EGSO smatra da bi Deklaracija trebala biti usmjerena na održivi razvoj u cjelini. Uspjeh digitalne transformacije kombinacija je gospodarskih, socijalnih i okolišnih koristi koje proizlaze iz njezina doprinosa većoj konkurentnosti, blagostanju, radnim mjestima, dobrobiti i prijelazu na kružno gospodarstvo s nultom stopom emisija, uz sprečavanje i minimiziranje neželjenih rizika koje može predstavljati za društvo. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EGSO smatra da je usmjeravanje na digitalne vještine, digitalnu infrastrukturu, digitalno poslovanje i digitalne javne usluge ključno za potporu gospodarskom oporavku i rastu u Europi jer osigurava da se napredak odvija u skladu s temeljnim pravima te na antropocentričan i uključiv način, pri čemu nitko ne smije biti zapostavljen. EGSO također preporučuje da se uzmu u obzir zaključci Konferencije o budućnosti Europe u pogledu digitalne transformacije. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Iako je zamišljena kao čvrsta politička obveza, Deklaracija ne bi utjecala na trenutačna zakonska prava. EGSO smatra da digitalna prava proizlaze iz postojećih temeljnih prava i definirana su njima kao dio vrijednosti i načela EU-a pri čemu supostoje različita prava i slobode, a vrijednosti se međusobno ograničavaju. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Različita načela i prava opisana u nacrtu Deklaracije u mnogočemu se preklapaju, a pomiješanost načela i prava otežava percepciju istinskog značenja sadržaja. Stoga je apsolutno nužno promicati razumijevanje njihova praktičnog značenja. To se odnosi na poduzeća, radnike, potrošače i stanovništvo općenito. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Temeljna prava i vrijednosti EU-a ključni su i s gledišta ljudi i poduzeća. U Deklaraciji bi stoga trebalo uvažiti činjenicu da se tijekom prilagodbe digitalnom svijetu većina poduzeća, osobito MSP-ova, suočava s manje-više istim izazovima kao i građani. EGSO također ističe izazov izbjegavanja digitalnog jaza u pogledu pristupa starijeg i ruralnog stanovništva javnim i privatnim uslugama. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EGSO ističe važnost načela povezivosti, vještina i sigurnosti koja su neophodna i za građane i za poduzeća te za sveukupni gospodarski i društveni razvoj. Zbog rata između Rusije i Ukrajine njihov je značaj još vidljiviji, a povećala se i potreba za razvojem vještina ljudi i sredstava za prepoznavanje dezinformacija i borbu protiv njih. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EGSO naglašava važnost mjerenja i praćenja digitalnog napretka i preporučuje da se alati u tom području ne umnožavaju. Ciljeve Deklaracije treba mjeriti konkretnim pokazateljima u okviru programa Put u digitalno desetljeće, a godišnje izvješće o stanju digitalnog desetljeća trebalo bi uključiti u europski semestar. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Funkcionalnost i pravednost jedinstvenog tržišta ima ključnu ulogu u digitalnom razvoju u EU-u. EGSO stoga smatra da se na jedinstvenom tržištu u potpunosti mora zaštititi bît slobodâ. Slobodan protok podataka i slobodno vlasništvo nad podacima sve su važniji jer se ne odnose samo na jedinstveno tržište podataka po definiciji već su i neodvojivo povezani s tržištima kapitala, robe i usluga. Načela koja se odnose na inovacije i intelektualno vlasništvo te slobodu poduzetništva također bi trebalo uvažiti u Deklaraciji. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Jedinstveno tržište također je odskočna daska za EU kako bi proširio upotrebu vanjskih tržišta i lanaca opskrbe i postao utjecajan i moćan svjetski akter. Stoga bi Deklaraciju trebalo aktivno promicati u međunarodnom kontekstu upotrebom širokog raspona instrumenata, od globalnih sporazuma koje sklope socijalni partneri u multinacionalnim poduzećima do diplomatskog djelovanja i sporazumâ u području inovacija, suradnje, trgovine i ulaganja te uvjeta financiranja. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Kontekst

| 2.1. | Tijekom posljednjeg govora o stanju Unije Europska komisija predstavila je program Put u digitalno desetljeće (1). Cilj je tog programa digitalizacija vještina, infrastrukture, poduzeća i javnih usluga kako bi se postigla digitalna transformacija našeg društva i gospodarstva do 2030. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Komisija istodobno radi na dovršenju prijedloga zajedničke deklaracije o digitalnim načelima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije kako bi se zajamčilo da se u digitalnom prostoru u obzir uzimaju europske vrijednosti. Time će se svima osigurati uvjeti za korištenje mogućnosti koje nudi digitalna tehnologija, kao što su univerzalni pristup internetu, algoritmi kojima se poštuju temeljna prava zahvaljujući redovitoj reviziji algoritama koju provode neovisne treće strane te sigurno i pouzdano internetsko okruženje. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Kako bi se osiguralo brzo napredovanje Europe prema ciljevima digitalnog desetljeća, predloženim okvirom upravljanja predviđa se sustav praćenja koji se temelji na ojačanom Indeksu gospodarske i društvene digitalizacije (DESI), a izvješće o stanju digitalnog desetljeća poslužit će kao godišnja ocjena digitalne transformacije u Europi. U izvješću će se posebno: i. utvrditi područja u kojima je potrebno dodatno djelovanje; ii. analizirati ulaganja ili drugi nedostaci u pogledu sredstava i istaknuti potrebne mjere za povećanje digitalne suverenosti EU-a, i iii. procijeniti provedba relevantnih regulatornih prijedloga te poduzetih mjera na razini EU-a i razini država članica. To će izvješće također biti prilika za pregled stanja razine poštovanja digitalnih načela koja će se utvrditi u budućoj deklaraciji. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Opće napomene

| 3.1. | EGSO smatra da je Put u digitalno desetljeće važan pomak u potpori digitalne transformacije u EU-u jer se njime uzimaju u obzir ubrzanje trendova i sve veće potrebe digitalizacije, što je istaknula i pandemija. Potreba za rješavanjem nedostataka u području digitalnih kapaciteta Europe i dalje je razlog za zabrinutost, kao i potreba za jedinstvenijim pristupom i ulaganjem u digitalne projekte velikih razmjera kako bi se iskoristile prednosti digitalizacije. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EGSO smatra ključnim usmjeriti se na digitalne vještine, infrastrukturu, poslovanje i javne usluge radi pružanja potpore gospodarskom oporavku i rastu Europe, što je neizmjerno važno za povećanje dohotka i poboljšanje životnog standarda i radnih uvjeta. Posebnu pozornost trebalo bi posvetiti starijem i ruralnom stanovništvu EU-a kako bi se osiguralo da ono ne bude zapostavljeno u digitalnoj transformaciji. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Nadalje, uspješna digitalna transformacija postavit će Europu na čelo globalnih trendova, poduprijeti njezinu konkurentnost i olakšati postavljanje univerzalnih standarda. Osim toga, digitalne tehnologije ključne su za postizanje ciljeva održivosti iz zelenog plana EU-a. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EGSO pozdravlja činjenicu da će Komisija i države članice blisko surađivati na ostvarenju općih i specifičnih ciljeva digitalnog desetljeća. Kao prvi korak, čim odluka o uspostavi programa Put u digitalno desetljeće stupi na snagu, zajednički će definirati putanje napretka na razini EU-a za svaki od ciljeva. Te putanje omogućit će ocjenu napretka u ostvarivanju ciljeva. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5 | EGSO uviđa da su države članice odgovorne za uključivanje svojih nacionalnih putanja u digitalne strateške planove, kao i aktualne ili planirane politike ili instrumente koje namjeravaju upotrijebiti. Naravno, ne iziskuju svi ciljevi digitalnog desetljeća iste napore u svim državama članicama. Neke od njih ostvarile su znatan napredak. Osim toga, neki ciljevi iziskuju ciljane napore nekih država članica. EGSO uviđa da se potencijalni doprinos država članica postizanju ciljeva utvrđenih na razini EU-a u nekim slučajevima znatno razlikuje, što također treba uzeti u obzir. U vezi s time EGSO poziva na uvođenje konkretnih ključnih pokazatelja uspješnosti na nacionalnoj razini kako bi se pratio napredak i osiguralo postizanje ciljeva. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6. | EGSO očekuje da će ta razmatranja biti uključena u godišnje izvješće Komisije o napretku o stanju digitalnog desetljeća. U tom pogledu pozdravlja obvezu da unutar pet mjeseci od objave tog izvješća Komisija i države članice blisko surađuju na utvrđivanju područja u kojima je ostvaren nedovoljan napredak i da se usuglase o mjerama kojima će se osigurati postizanje tih ciljeva. Ponavljamo, države članice morat će prilagoditi svoje nacionalne strateške planove kako bi se uzele u obzir preporuke iz izvješća. Ključno je da se obvežu na poduzimanje korektivnih mjera i/ili provedbu projekata kao što su multinacionalni projekti. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EGSO također pozdravlja sve predložene alate za donošenje odluka kako bi se osiguralo da mjere koje poduzimaju države članice budu dovoljne za postizanje napretka u ostvarenju ciljeva digitalnog desetljeća. Ti instrumenti, koji uključuju istorazinsku ocjenu, preporuke Komisije, moguće daljnje djelovanje na razini EU-a i ciljani dijalog, čine se iznimno djelotvornima, naravno, pod pretpostavkom da su provedene sve preporuke. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Kad je riječ o izvješćivanju, EGSO naglašava potrebu za povezivanjem ciljeva digitalnog desetljeća s europskim semestrom. Digitalni aspekti u kontekstu europskog semestra i praćenje napretka u području digitalne transformacije u EU-u od ključne su važnosti te EGSO podupire prijedlog da se godišnje izvješće o stanju digitalnog desetljeća iskoristi za europski semestar. Postizanje ciljeva Deklaracije trebalo bi pratiti s pomoću konkretnih pokazatelja kojima se mjeri, na primjer, napredak u području strukovnih digitalnih vještina i vještina za utvrđivanje lažnih informacija na internetu, kao i smanjenje digitalnog jaza i potpora za osobe bez pristupa internetskim uslugama. U tom pogledu trebalo bi razmotriti i aspekte povezane s Mehanizmom za oporavak i otpornost. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EGSO ponovno izražava svoje pozitivno stajalište usvojeno u povezanom mišljenju o višedržavnim projektima. To su veliki projekti kojima se podupiru ciljevi digitalne transformacije EU-a. Od značaja je i pristup usmjeravanja koordiniranih ulaganja koja uključuju najmanje tri države članice i, prema potrebi, druge dionike iz javnog ili privatnog sektora (2). |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Tim se projektima podupiru produktivnost i otpornost gospodarstva EU-a te je stoga neophodno oblikovati jasne smjernice o tome kako se sredstva mogu staviti na raspolaganje za multinacionalne projekte. Mogući izvori financiranja uključuju kombinaciju financijskih sredstava EU-a i država članica. Europski izvori uključuju Mehanizam za oporavak i otpornost, program Digitalna Europa, Instrument za povezivanje Europe, program InvestEU, Obzor Europa, Europski fond za regionalni razvoj i Kohezijski fond. Međutim, snažno se potiče doprinos država članica multinacionalnim projektima koje EGSO smatra ključnima za učinkovitiju i usklađeniju europsku digitalnu transformaciju. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EGSO smatra da bi se održivost multinacionalnih projekata trebala redovito ocjenjivati i pozdravlja prijedlog da Komisija savjetuje i, prema potrebi, pruža relevantne smjernice za potporu provedbi multinacionalnih projekata. |
| --- | --- |

3.11.

4.   Posebne napomene

| 4.1. | Prijedlozi Komisije temelj su i argument prema kojem Europski parlament, Vijeće i Komisija mogu sastaviti i potpisati zajedničku izjavu. EGSO smatra da bi deklaracija kojom bi se u jedinstvenom dokumentu objedinila različita načela povezana s digitalnom transformacijom bila korisna referenca u kontekstu provedbe Digitalnog kompasa i Puta u digitalno desetljeće. U najboljem slučaju, tom bi se deklaracijom ojačalo povjerenje građana i poduzeća. Za to su potrebne lako razumljiva struktura i komunikacija. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Iako je političke prirode i nije pravno obvezujuća, takva bi deklaracija poslužila kao čvrsta referenca i smjernica za buduće mjere politike. Kako je navedeno u Komunikaciji, Deklaracija ne bi utjecala na aktualna zakonska prava. Stoga bi pri uvođenju svih drugih mjera koje se na njoj temelje trebalo uzeti u obzir postojeće pravne i druge instrumente. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Također je važno ojačati širok raspon instrumenata i mjera koji doprinose provedbi Deklaracije. Na primjer, neophodno je podići svijest o praktičnom značenju načela i promicati njihovo razumijevanje. To se odnosi na poduzeća, radnike, potrošače i ljude općenito. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Razumno je upotrijebiti postojeće mehanizme za praćenje načina na koji se načela već provode u praksi i načina na koji će se provoditi. Predloženi mehanizam upravljanja programom Put u digitalno desetljeće i njegovi opći ciljevi najrelevantniji su u tom pogledu. Uz to, korisno je pratiti razvoj percepcije ljudi anketama Eurobarometra. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EGSO je u nekoliko prethodnih mišljenja naglasio važnost odvijanja digitalne transformacije na uključiv i održiv način usmjeren na čovjeka, a Deklaracija bi za to bila ključna referentna točka. Pripadajući specifični ciljevi također su uključeni u program Put u digitalno desetljeće, a EGSO smatra da oni pružaju kvalitativni okvir za kvantitativne ciljeve utvrđene u ovom dokumentu i ciljeve Digitalnog kompasa (3). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Različita načela i prava opisana u nacrtu Deklaracije u mnogočemu se preklapaju, a svako od njih sadržava raznorazne aspekte, od kojih su neki prilično detaljni. Stoga je teško dokučiti bit sadržaja. Kombinacija načela i prava dodatno zamagljuje sadržaj. Izvorni skup digitalnih načela o kojem je Komisija pokrenula savjetovanje bio je jasniji i lakše razumljiv te je to stoga preferirani pristup, uz primjenu obogaćujućih elemenata sa savjetovanja. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EGSO smatra da digitalna prava proizlaze iz postojećih temeljnih prava i da su njima definirana. Ona su dio vrijednosti i načela EU-a koji čine višeslojnu i višedimenzionalnu cjelinu u kojoj supostoje različita prava i slobode, a vrijednosti se međusobno ograničavaju i osiguravaju pravednu ravnotežu. To je slučaj, na primjer, s načelima slobode izražavanja i nediskriminacije u kontekstu govora mržnje, što je sve učestalija pojava u svijetu interneta. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EGSO smatra da bi digitalna načela trebala služiti za sve što se podrazumijeva pod održivim razvojem. Međutim, čini se da se načelo održivosti u nacrtu Deklaracije prvenstveno odnosi na okolišnu održivost, dok je ostalih pet načela prvenstveno usmjereno na socijalnu održivost. EGSO smatra da bi održivost trebalo uzeti u obzir u razvoju i upotrebi digitalnih tehnologija na dva načina: što većim smanjenjem štetnog utjecaja tehnologija i što većim povećanjem njihovih pozitivnih učinaka za gospodarstvo i društvo. Uspješnu digitalnu transformaciju stoga čini kombinacija gospodarskih i socijalnih koristi te koristi za okoliš koje proizlaze iz njezina doprinosa stvaranju bolje konkurentnosti, blagostanja, radnih mjesta i dobrobiti te prelaska na kružno i klimatski neutralno gospodarstvo. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Temeljna prava i vrijednosti EU-a ključni su i s gledišta ljudi i poduzeća. Većina aspekata tog projekta relevantna je ne samo za ljude općenito nego i za poduzetnike, uključujući poduzeća socijalne ekonomije, kao i organizacije civilnog društva. U Deklaraciji bi stoga trebalo uvažiti činjenicu da se tijekom prilagodbe digitalnom svijetu većina njih, osobito MSP-ova, suočava s manje-više istim izazovima kao i građani. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | EGSO smatra da bi trebalo dodatno istaknuti i poboljšanje koristi digitalne transformacije, uključujući gospodarsko blagostanje. Time se ističe važnost načela koja se odnose na povezivost, vještine i sigurnost i koja su neophodna za socioekonomski razvoj. Uz načela predložena u nacrtu Deklaracije, načela povezana s inovacijama, intelektualnim vlasništvom i slobodom poduzetništva od velike su važnosti za poduzeća u digitalnom svijetu i trebalo bi ih uvažiti u Deklaraciji. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Rat između Rusije i Ukrajine istaknuo je važnost pravilnog funkcioniranja digitalnih veza i kibersigurnosti na svim razinama i u svim sektorima društva te u međunarodnim vezama. Povećao je i potrebu za razvojem vještina ljudi i sredstava za prepoznavanje dezinformacija i borbu protiv njih. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | EGSO je već istaknuo važnost digitalne suverenosti kao ključnog stupa gospodarskog, socijalnog i okolišnog razvoja Europe te je naglasio da se digitalna suverenost mora temeljiti na globalnoj konkurentnosti i čvrstoj suradnji među državama članicama. To je ključan preduvjet da EU postane referentna vrijednost na međunarodnoj sceni, među ostalim u pogledu pouzdanosti digitalnih tehnologija. Kad je riječ o pohranjivanju podataka Europljana, EGSO ističe potrebu za dovršetkom europskog projekta u oblaku Gaia X, kojim bi se povećalo povjerenje europskog stanovništva i promicao protok podataka (4). |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Neometano i pravedno funkcioniranje jedinstvenog tržišta ima ključnu ulogu u digitalnom razvoju u EU-u. EGSO stoga smatra da se na jedinstvenom tržištu u potpunosti mora zaštititi bît slobodâ. Slobodan protok podataka i slobodno vlasništvo nad podacima postaju sve važniji jer se ne odnose samo na jedinstveno tržište podataka po definiciji već su i neodvojivo povezani s tržištima kapitala, robe i usluga. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Jedinstveno tržište također je polazište i odskočna daska za to da EU proširi upotrebu vanjskih tržišta i lanaca opskrbe i postane utjecajan i moćan svjetski akter. Deklaraciju bi stoga trebalo aktivno promicati u međunarodnom kontekstu. Iako se vrijednosti ne mogu „izvoziti”, EU ima potencijal za ostvarenje globalnog utjecaja upotrebom širokog raspona instrumenata, od globalnih sporazuma koje su sklopili socijalni partneri u multinacionalnim poduzećima do diplomatskog djelovanja i sporazumâ u području inovacija, suradnje, trgovine i ulaganja te uvjeta financiranja. To se primjenjuje i na bilateralne i na multilateralne vanjske odnose. |
| --- | --- |

4.14.

Bruxelles, 15. lipnja 2022.

Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2021) 574 final.

1

(2)  Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa politike do 2030. „Put u digitalno desetljeće” (SL C 194, 12.5.2022., str. 87.).

2

(3)  Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa politike do 2030. „Put u digitalno desetljeće” (SL C 194, 12.5.2022., str. 87.).

3

(4)  Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa politike do 2030. „Put u digitalno desetljeće” (SL C 194, 12.5.2022., str. 87.).

4

---

| 23.9.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 365/18 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 365/18

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o usklađenim pravilima za pravedan pristup podacima i njihovu uporabu (Akt o podacima)

(COM(2022) 68 final – 2022/0047 (COD))

(2022/C 365/04)

| Izvjestitelj: | Marinel Dănuț MURESAN |
| --- | --- |
| Suizvjestitelj: | Maurizio MENSI |

Izvjestitelj:

Marinel Dănuț MURESAN

Suizvjestitelj:

Maurizio MENSI

| Zahtjev za savjetovanje: | Europski parlament, 23.3.2022. |
| --- | --- |
| | Vijeće, 29.3.2022. |
| Pravna osnova: | članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za jedinstveno tržište, proizvodnju i potrošnju |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 1.6.2022. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 15.6.2022. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 570 |
| Rezultat glasanja
  (za/protiv/suzdržani): | 184/0/2 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europski parlament, 23.3.2022.

Vijeće, 29.3.2022.

Pravna osnova:

članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za jedinstveno tržište, proizvodnju i potrošnju

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

1.6.2022.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

15.6.2022.

Plenarno zasjedanje br.:

570

Rezultat glasanja

(za/protiv/suzdržani):

184/0/2

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) pozdravlja Uredbu o Aktu o podacima i ističe potrebu da se u njezinoj provedbi izbjegne diskriminacija ljudi koji imaju poteškoća pri pristupu internetu ili podacima. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EGSO smatra bi se zaštita osobnih podataka, digitalnog identiteta i privatnosti trebala smatrati temeljnim aspektom upravljanja podacima koji je izravno povezan s pitanjem poštovanja ljudskog dostojanstva i temeljnih prava. Stoga su potrebne sljedivost, interoperabilnost i multimodalnost različitih aktivnosti lanaca opskrbe kako bi se osigurala sinergija s pokazateljima zelenog plana i ciljevima održivog razvoja. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EGSO smatra da je važno zajamčiti poštovanje sigurnosti i etičkih standarda, višestrukih i dovoljnih uvjeta za funkcionalnost podataka, kibersigurnih postupaka i ispravnog skladištenja podataka na području EU-a, pod pretpostavkom da bi pojedinci trebali imati nadzor nad podacima koje stvaraju u skladu s ciljevima strateške autonomije i tehnološke neovisnosti. Budući da će administracija ove ogromne količine podataka trošiti znatnu količinu energije, preporučujemo da se u akt uključi zahtjev za tijela zadužena za pohranu podataka da se poglavito služe energijom iz obnovljivih izvora. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EGSO vjeruje da je relevantno i važno osigurati pošteno tržišno natjecanje i poštenu raspodjelu troškova i dodane vrijednosti unutar lanca opskrbe podacima, uz uključivanje svih subjekata. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EGSO ističe da zaštita građana čini temelj socijalnog sustava EU-a i da se gospodarska konkurentnosti treba zajamčiti visokom razinom privatnosti i zaštite, poštovanja sigurnosnih i etičkih standarda, višestrukih i dostatnih uvjeta za funkcionalnost podataka, kibersigurnih postupaka i ispravne pohrane podataka u prostorima i na certificiranim lokacijama u EU-u. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EGSO predlaže proširenje opsega predložene uredbe kako bi se obuhvatili svi fizički proizvodi koji dobivaju, generiraju ili prikupljaju podatke o svojoj izvedbi, uporabi ili okruženju i koji te podatke mogu proslijediti javno dostupnom elektroničkom komunikacijskom uslugom. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EGSO vjeruje da bi korisnici i primatelji podataka trebali imati neometan pristup podacima koji su od temeljne važnosti za rad, popravak ili održavanje povezanih proizvoda i povezanih usluga. To bi uključivalo sve neobrađene podatke i metapodatke, ali i druge relevantne skupove obrađenih, pročišćenih ili agregiranih podataka. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Kontekst

| 2.1. | Europska komisija predlaže objavu Akta o podacima, čiji je cilj osigurati poštenu raspodjelu vrijednosti dobivene iz podataka i bolju i učinkovitiju uporabu podataka i pristup njima. Reguliranje pristupa podacima i njihove uporabe temeljni je preduvjet za iskorištavanje mogućnosti koje predstavlja digitalno doba u kojem živimo. Štoviše, prijedlog ističe način na koji se primjenjuju relevantna prava, povećava pristup uporabi podataka za potrošače i poduzeća i osigurava dostupnost podataka za javne ustanove kada je to potrebno. Njezin je cilj iskorištavanje vrijednosti podataka koje generiraju povezani predmeti u Europi uklanjanjem prepreka za pristup podacima za tijela i u privatnom i u javnom sektoru, uz zadržavanje poticaja na ulaganje u generiranje podataka osiguravanjem uravnoteženog nadzora podataka njihovim stvarateljima. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Prijedlog predstavlja zadnji element Komisijine strategije za podatke i obuhvaća cjelokupnu stečevinu digitalne politike EU-a, uključujući Opću uredbu o zaštiti podataka, Direktivu o ponovnoj uporabi informacija javnog sektora, Uredbu o slobodnom protoku podataka i tekuće pregovore o Aktu o umjetnoj inteligenciji, Uredbi o e-privatnosti i Aktu o digitalnim uslugama. Na kraju, njegov je cilj uspostaviti pošteniju raspodjelu vrijednosti suočavanjem sa situacijama u kojima podatke koristi isključivo nekoliko subjekata. EGSO preporučuje usvajanje jasnije definicije korisnika kao i kategorija podataka, uz jamčenje prava korisnika. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Svrha prijedloga jest osigurati pravednost u digitalnom okruženju omogućavanjem potrošačima i poduzećima da imaju veći nadzor nad svojim podacima, pojašnjavanjem tko im može pristupiti i pod kojim uvjetima; poticati konkurentno tržište podataka „iskorištavanjem obilja industrijskih podataka”; stvoriti mogućnosti za inovacije koje se temelje na podacima i podatke učiniti dostupnijima za sve. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Ciljevi navedeni u prijedlogu su olakšavanje jasne i učinkovite sinergije između usluga u oblaku i usluga na rubu mreže, zaštita od nezakonitog prijenosa podataka bez obavijesti pružatelja usluge u oblaku i razvoj standarda interoperabilnosti za podatke koji se ponovno upotrebljavaju između dva sektora. Drugi važan cilj jest povećanje dodane vrijednosti baze podataka, koju stvaraju podaci i obrada podataka, kao i poticanje raznih subjekata da doprinesu potpori razvoja podatkovnog gospodarstva. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Prijedlog će imati veliki utjecaj na građane, poduzeća i javna tijela u EU-u i izvan njega, i mogao bi iz temelja promijeniti europski regulatorni okvir za podatke. Njegova je svrha povećanje transparentnosti i pravne sigurnosti u pogledu razmjene podataka generiranih uporabom određenih proizvoda ili usluga, kao i operacionalizacija pravila kako bi se osiguralo da ugovori o razmjeni podataka budu pošteni. Stvara predvidljiv i prikladan okvir za razmjenu podataka između poduzeća i korisnika i između poduzeća i poduzeća te uspostavlja zakonske obveze za vlasnike podataka u pogledu stavljanja podataka na raspolaganje. Uređuje nepoštene uvjete povezane s pristupom podacima i uporabom između subjekata na tržištu. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Akt o podacima dosljedno pristupa zaštiti neosobnih podataka u međunarodnim kontekstima kao i interoperabilnosti uz smanjenje raznih prepreka u uporabi i ponovnoj uporabi podataka. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Opće napomene

| 3.1. | EGSO pozdravlja i podupire Akt o podacima jer se njime pojašnjava tko može stvarati vrijednost iz takvih podataka i pod kojim uvjetima, osigurava se pravednost u raspodjeli vrijednosti iz podataka među subjektima u podatkovnom gospodarstvu i njihovim ugovorima, uz poštovanje legitimnih interesa poduzeća i pojedinaca koji ulažu u podatkovne proizvode i usluge. Konačno, nova pravila osnažuju potrošače i poduzeća pružajući im priliku da iznesu svoje mišljenje o tome što se može učiniti s podacima koje generiraju njihovi povezani proizvodi. Posljednjih se godina tehnologije temeljene na podacima ubrzano razvijaju. Upotrebljavaju se u brojnim gospodarskim sektorima, a time osiguravaju i organiziraju prilagođen i odgovarajući pristup podacima. Uz dodanu vrijednost koju stvara baza podataka, uredba o Aktu o podacima važna je kako bi se osigurao inovativan i etički gospodarski rast koji stvara prilike za sve. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Trenutno malim i srednjim poduzećima nedostaje pristup podacima čijem su stvaranju ona doprinijela uporabom opreme interneta stvari ili povezanih usluga koje ona posjeduju iznajmljuju ili daju u zakup. Nadalje, inovativna mala i srednja poduzeća i novoosnovana poduzeća ne uspijevaju stvoriti dodanu vrijednost u obliku novih proizvoda i dodatnih usluga za korisnike opreme interneta stvari zbog svoje nemogućnosti da dođu do podataka koje te usluge proizvode. To smanjuje učinkovitost jedinstvenog digitalnog tržišta. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Zakonodavnim se prijedlogom želi „maksimalno povećati vrijednost podataka u gospodarstvu i društvu osiguravanjem da veći broj dionika stekne kontrolu nad svojim podacima te da je više podataka dostupno za inovativnu uporabu”. Pritom se uzima u obzir da će razni inovativni alati premjestiti usluge obrade podataka na europskoj razini i iz temelja promijeniti postojeće strukture moći koje pogoduju trenutnim velikim vlasnicima podataka nauštrb malih europskih subjekata. Cilj je prijedloga preokrenuti novije tržišne trendove koji su doveli do konsolidacije „internetskog gospodarstva” i stvorili monopole nad podacima u raznim sektorima, kao što su zdravstvena skrb i automobilska industrija. Ovo neprekidno povećanje podataka zahtijeva pozornost i reguliranje opsega nepoštenih uvjeta uporabe podataka. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Prijedlogom se poboljšavaju uvjeti pod kojima poduzeća i potrošači mogu upotrebljavati usluge u oblaku i usluge na rubu mreže u EU-u, jer se njima olakšava premještanje podataka i aplikacija s jednog pružatelja na drugog bez stvaranja troškova. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EGSO vjeruje da je potrebno uložiti daljnje napore kako bi se konsolidiralo podatkovno gospodarstvo i upravljanje podacima. Osobito je potrebno povećati i podupirati podatkovnu pismenost radi konsolidiranja i razvoja podatkovnog gospodarstva kako bi se ljude i njihova poduzeća osvijestilo i motiviralo da ponude i omoguće pristup svojim podacima u skladu s relevantnim propisima. To je temelj održivog podatkovnog društva, uključujući poštovanje temeljnih prava, prava radnika, pravila demokracije i otvorenih i uključivih prava. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EGSO pozdravlja odredbu o MSP-ovima, koji su sada zaštićeni od nepoštenih ugovornih uvjeta zahvaljujući popisu jednostrano nametnutih ugovornih klauzula koje će se smatrati nepoštenima. Klauzule koje ne prođu ovaj „test nepoštenosti” neće biti obvezujuće za MSP-ove. U tom pogledu Komisija će razviti i preporučiti neobvezujući model ugovornih uvjeta, kojima će pomoći MSP-ovima da dogovore poštenije i uravnoteženije ugovore o razmjeni podataka s poduzećima koja imaju znatno jači pregovarački položaj. EU i države članice trebali bi obraćati više pozornosti na jačanje sposobnosti europskih poduzeća, osobito MSP-ova i novoosnovanih poduzeća, za sudjelovanje i doprinos podatkovnom gospodarstvu u Europi i na svjetskoj razini. To zahtijeva više ulaganja u obrazovanje i osposobljavanje, istraživanje i razvoj i zajedničke podatkovne prostore na kojima počiva stvaranje vrijednosti temeljene na podacima. Ključno je osigurati da MSP-ovi raspolažu sredstvima za primjenu testa nepoštenosti i zaštite se od nepoštenih ugovornih praksi. Model ugovornih odredba koji pruža Komisija u tom je pogledu potreban alat, koji treba nadopuniti drugim oblicima potpore nadležnih nacionalnih tijela. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EGSO vjeruje da je potreban više sektorski pristup u postupku dodane vrijednosti, uporabi i ponovnoj uporabi podataka radi ostvarivanja bolje sinergije s pokazateljima zelenog plana i ciljevima održivog razvoja. Trebalo bi poticati i podupirati sektore koji zaostaju u integraciji digitalnih tehnologija. Transparentna i učinkovita primjena uredbe bila bi važna za sljedivost, interoperabilnost i multimodalnost raznih aktivnosti lanaca opskrbe, na primjer u prometnom sektoru. U tom pogledu bilo bi korisno usvojiti posebne smjernice kako bi se olakšalo ujednačeno tumačenje uredbe u državama članicama. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EGSO podržava pravo javnih institucija na pristup podacima u hitnim slučajevima, kada je to dopušteno zakonom. Međutim, to bi trebalo pažljivo pratiti kako bi se izbjegle zlouporabe ili ugrožavanje demokratskih vrijednosti i vladavine prava. Povećanje otpornosti i osiguravanje poštenog tržišnog nadmetanja, uz poštovanje ljudskih prava, čimbenici su koji se moraju uzeti u obzir u slučaju nužde. Općenito, tijelima javnog sektora dopušten je pristup podacima kada je to potrebno za zaštitu općeg interesa, na razmjeran način kojim se opterećenje za fizičke osobe ili pravne subjekte smanjuje na najmanju moguću mjeru. Bilo bi korisno podržati osnivanje neovisnih pouzdanih tijela nadležnih za promicanje dobrovoljne ili obvezne razmjene podataka između poduzeća i vlasti s tehničkog, ugovornog, operativnog i financijskog stajališta. Te bi organizacije također djelovale kao tijela za rješavanje sporova. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EGSO vjeruje da bi Akt o podacima trebao uzeti u obzir učinak na tržište rada. Treba uzeti u obzir nedostatak novih vještina i znanja, osobito u slučaju zaposlenika u mikropoduzećima te malim i srednjim poduzećima. Poboljšanje uvjeta rada, osiguravanje stabilnosti radnog mjesta i predvidljivost karijere elementi su koji osiguravaju konsolidaciju podatkovnog gospodarstva u budućnosti i trebalo bi ih stalno uzimati u obzir. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EGSO pozdravlja glavnu svrhu ovog prijedloga, a to je osigurati pristup podatkovnom gospodarstvu i tržištu podataka bez diskriminacije kao i pružiti mogućnosti pristupa svim poduzećima i osobama, bez obzira na regiju. Stoga bi trebalo na odgovarajući način uzeti u obzir jamčenje brze širokopojasne mreže s visokim kapacitetom u EU-u i izgradnju višeregionalne internetske strukture za prikupljanje, uporabu i ponovnu uporabu podataka. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EGSO smatra da su disruptivan rast i sve veći broj digitalnih rizika, zajedno s činjenicom da javne infrastrukture koriste digitalne tehnologije, važni poticaji za jačanje kontrole i pravilne provedbe Akta o podacima, osobito upravljanja podacima. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EGSO smatra da je zaštita osobnih podataka, kao i digitalnog identiteta i privatnosti, ključni aspekt upravljanja podacima izravno povezan s pitanjem poštovanja ljudskog dostojanstva i temeljnih prava. Zbog toga je važno prepoznati i zajamčiti prava vlasništva nad osobnim podacima kako bi se europskim građanima omogućila kontrola nad upotrebom njihovih podataka (1). Internetske aktivnosti trebale bi se nadzirati samo kada je daljnja uporaba tih podataka poznata i izričito prihvaćena, u skladu s relevantnim propisima. |
| --- | --- |

3.12.

4.   Posebne napomene

| 4.1. | EGSO pozdravlja prijedlog da se, u skladu s potrebama digitalnog gospodarstva, uklone prepreke dobrom funkcioniranju unutarnjeg tržišta podataka i promiče poštena razmjena uspostavljanjem usklađenog okvira. U tom pogledu trebalo bi poštovati pravila EU-a o sigurnosti i kibersigurnosti u skladu s ciljevima strateške autonomije i tehnološke neovisnosti EU-a. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Skupine i regije u nepovoljnom položaju koje su izolirane i imaju slab pristup internetu također bi trebale dobiti ekonomsku potporu kako bi mogle iskoristiti mogućnosti podatkovnog gospodarstva. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EGSO ističe potrebu da države članice i dalje pojačavaju napore u pružanju potpore poduzećima, osobito MSP-ovima, u stvaranju, konsolidiranju i uporabi podatkovnih infrastruktura, kompetencija za zaposlenike i stručnosti, uporabom strukturnih fondova EU-a i instrumenta NextGenerationEU. Trebalo bi poboljšati osposobljavanje MSP-ova za digitalizaciju njihovih djelatnosti. Države članice bi također trebale pružati potpore i porezne poticaje u tom pogledu. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Podatkovno gospodarstvo može pružiti mogućnosti visokokvalitetnog zapošljavanja, osobito za mlade, ranjive skupine ili skupine koje „nisu zaposlene, ne obrazuju se niti osposobljavaju” (NEET), ali i poboljšati uvjete rada. Taj će postupak pridonijeti smanjenju digitalnih nejednakosti i povećanju konkurentnosti podatkovnog gospodarstva na europskoj razini. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EGSO vjeruje da su osiguranje pravednog tržišnog natjecanja na europskom tržištu među različitim subjektima i pristup podacima od temeljne važnosti. Osobito je relevantno i važno osigurati poštenu raspodjelu troškova i dodane vrijednosti unutar lanca opskrbe podacima, uz uključivanje svih subjekata. Velika poduzeća, osobito poduzeća koja pružaju usluge u oblaku i koja drže velik udio tržišne moći, trebalo bi nadzirati kako bi se odstranili različiti oblici zlouporabe. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EGSO vjeruje da je ulaganje u rukovoditeljske i operativne kapacitete nadležnih javnih tijela ključno kako bi se osigurala pravilna primjena Akta o podacima. Nadležnim bi tijelima trebalo dodijeliti odgovarajući iznos financijskih sredstava kako bi se zajamčila primjerena razina ljudskih, tehničkih i financijskih resursa. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EGSO prepoznaje važnost zadružnog modela za uspostavu upravljanja podacima i razmjenu podataka kao instrumenta za potporu mikropoduzećima, malim i srednjim poduzećima, samozaposlenim osobama i osobama koje se bave slobodnim zanimanjima (2). |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EGSO ističe da je kod osiguravanja gospodarske konkurentnosti EU-a važno očuvati i potpunu zaštitu prava građana. Osobito je važno jamčiti visoku razinu privatnosti i zaštite, poštovanje sigurnosti i etičkih standarda, višestruke i dostatne uvjete za funkcionalnost podataka, kibersigurne postupke i ispravnu pohranu podataka u prostorima i na certificiranim lokacijama na području EU-a (i u posjedu EU-a). |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EGSO predlaže ocjenjivanje povećanja opsega uredbe kako bi obuhvatila sve fizičke proizvode koji dobivaju, generiraju ili prikupljaju podatke o svojoj izvedbi, uporabi ili okruženju i koji te podatke mogu proslijediti putem javno dostupne elektroničke komunikacijske usluge. Pored širokog raspona opreme interneta stvari, ta bi definicija također trebala obuhvaćati osobna računala, tablete, pametne telefone i ostale slične povezane uređaje. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | EGSO vjeruje da bi korisnici i primatelji podataka trebali imati neometan pristup podacima, uz istodobno poštovanje prava intelektualnog vlasništva i/ili poslovnih tajni, koji su od temeljne važnosti za rad, popravak ili održavanje povezanih proizvoda i povezanih usluga. |
| --- | --- |

4.10.

Bruxelles, 15. lipnja 2022.

Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o europskom upravljanju podacima (Akt o upravljanju podacima) (COM(2020) 767 final) (SL C 286, 16.7.2021., str. 38.).

1

(2)  Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o europskom upravljanju podacima (Akt o upravljanju podacima) (COM(2020) 767 final) (SL C 286, 16.7.2021., str. 38.).

2

---

| 23.9.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 365/23 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 365/23

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Akt o čipovima za Europu

(COM(2022) 45 final)

(2022/C 365/05)

| Izvjestitelj: | Heiko WILLEMS |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Heiko WILLEMS

| Zahtjev za savjetovanje: | Europska komisija, 2.5.2022. |
| --- | --- |
| Pravna osnova: | članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna Stručna skupina: | Stručna skupina za jedinstveno tržište, proizvodnju i potrošnju |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 1.6.2022. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 15.6.2022. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 570 |
| Rezultat glasanja
  (za/protiv/suzdržani): | 203/0/6. |

Zahtjev za savjetovanje:

Europska komisija, 2.5.2022.

Pravna osnova:

članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna Stručna skupina:

Stručna skupina za jedinstveno tržište, proizvodnju i potrošnju

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

1.6.2022.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

15.6.2022.

Plenarno zasjedanje br.:

570

Rezultat glasanja

(za/protiv/suzdržani):

203/0/6.

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO pozdravlja cilj Europske komisije u pogledu jačanja ekosustava poluvodiča, znatnog povećanja otpornosti i sigurnosti opskrbe te smanjenja vanjskih ovisnosti. Zakon o čipovima jedinstvena je prilika za to da sve države članice EU-a zajedno djeluju u cilju snažnije tehnološke osnove. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Osim malih dimenzija elemenata (< 2 nm) treba uzeti u obzir i potrebe potrošačkog sektora i prednosti europske industrije poluvodiča, osobito u slučaju elektroničkih poluvodiča i senzora koji su znatno veći. Osposobljenost za proizvodnju čipova manjih dimenzija nije jedini odlučujući čimbenik uspjeha ekosustava poluvodiča. U budućnosti će se sve više diferencirati posebni zahtjevi za mikroelektroniku, a bit će potrebna i sve raznovrsnija rješenja u području čipova koja su disruptivna i inovativna, bez obzira na njihovu veličinu. EGSO stoga preporučuje sveobuhvatan pristup koji se ponajprije temelji na inovativnom ekosustavu poluvodiča. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Za dugoročno ublažavanje nestašice poluvodiča važni su pristup sirovinama, objekti za istraživanje i razvoj, intelektualno vlasništvo i tehnološka znanja te dostupnost kvalificirane radne snage. Taj proces zahtijeva privatna ulaganja i znatnu potporu javnog sektora. EGSO poziva Komisiju da pojasni svoje planove ulaganja, posebno u vezi s načinom financiranja ulaganja. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EGSO uviđa da je promicanje industrije poluvodiča ključan strateški projekt EU-a usmjeren na budućnost i da će imati odlučujuću ulogu za sigurnost opskrbe i budućnost Europe kao središta inovacija i dobrog mjesta za poslovanje. Međutim, mora se zajamčiti ekonomska održivost tih postrojenja, barem u srednjoročnom razdoblju, kako bi se osiguralo djelotvorno i održivo ulaganje javnih sredstava. Potrebno je izbjeći utrku za subvencijama, a sredstva se moraju trošiti učinkovito i bez stvaranja viška kapaciteta i narušavanja tržišta. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EGSO je uvjeren da bi europski ekosustav poluvodiča trebalo jačati s ciljem postizanja otvorene strateške autonomije. Lanac vrijednosti poluvodiča jedan je od najglobaliziranijih. Zbog visokog stupnja međunarodne međuovisnosti na tržištu poluvodiča uspostava zatvorenog lanca vrijednosti u svim dijelovima svijeta ne bi imala smisla s gospodarskog stajališta. Međutim, trebalo bi podupirati tehnološke segmente koji su posebno osjetljivi, primjerice zbog geopolitičkih pitanja ili strateške važnosti. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Tu međunarodnu međuovisnost potrebno je uzeti u obzir i kad je riječ o predviđenim hitnim mjerama. Budući da Europska komisija povećava otpornost Europe, trebala bi ojačati i međunarodna partnerstva. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EGSO žali što nije provedena procjena učinka. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EGSO želi skrenuti pozornost na svoja povezana mišljenja (1). |
| --- | --- |

1.8.

2.   Opće napomene

| 2.1. | U sve digitaliziranijem svijetu poluvodiči su neizostavan dio različitih gospodarskih sektora i područja života, kako za industriju tako i za potrošače. Vrijednost prodanih čipova u svijetu proteklih je godina u stalnom porastu, a očekuje se da će se u 2022. prodaja povećati za 11 % (2). Osim toga, ciljevi zelene i digitalne tranzicije ne mogu se ostvariti bez poluvodiča. Tehnološki napredak u tom području omogućuje međusektorske inovacije duž cijelog lanca vrijednosti. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Osim toga, poluvodiči poprimaju sve veći geopolitički značaj. Lanac vrijednosti poluvodiča jedan je od najglobaliziranijih. Nijedna država nema potpunu autonomiju u cjelokupnom procesu stvaranja vrijednosti. Zbog visokih troškova i složenih faza proizvodnje države i regije dijele posao i međusobno su snažno ovisne. Stoga je EGSO čvrsto uvjeren da uspostava zatvorenog lanca vrijednosti u svim dijelovima svijeta ne bi imala smisla s gospodarskog stajališta. Umjesto toga, detaljna analiza prednosti i nedostataka europskog ekosustava poluvodiča trebala bi služiti kao polazište za raspravu o tome kako bi se ciljanim ulaganjima mogla povećati otpornost Europe. Europska komisija trebala bi usporedno jačati međunarodna partnerstva u ekosustavu poluvodiča kako bi se stvorile sinergije. No trebalo bi financijski i politički podupirati tehnološke segmente koji su posebno osjetljivi, primjerice zbog geopolitičkih pitanja ili strateške važnosti. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | S obzirom na sve veće geopolitičke tenzije i uska grla u lancu vrijednosti poluvodiča, neke gospodarske regije već ulažu golema sredstva. SAD planira u okviru Akta o čipovima za Ameriku u razdoblju od 2021. do 2026. uložiti 52 milijarde USD i ukloniti kritične ovisnosti (3). Za Kinu je sektor poluvodiča ključan čimbenik strateškog usmjerenja i ona do 2025. planira mobilizirati otprilike 150 milijardi USD (4). Cilj joj je da do tada bude u mogućnosti samostalno pokriti 70 % vlastitih potreba. Međutim, tek treba vidjeti je li taj cilj realističan. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | S obzirom na geopolitičku situaciju, EGSO je svjestan da EU mora hitno poduzeti mjere u tom području kako bi se smanjile strateške i gospodarske ovisnosti. Komisija je u Digitalnom kompasu (5) utvrdila cilj u skladu s kojim bi proizvodnja vrhunskih i održivih poluvodiča u Europi trebala činiti barem 20 % vrijednosti svjetske proizvodnje do 2030. Taj je cilj ponovno potvrdila u Prijedlogu o uspostavi programa politike do 2030. „Put u digitalno desetljeće” (6). EGSO pozdravlja cilj Europske komisije koji se odnosi na jačanje ekosustava poluvodiča, znatno povećanje otpornosti i sigurnosti opskrbe te smanjenje vanjskih ovisnosti. Podupire i cilj da EU postane snažan akter u ekosustavu poluvodiča u svijetu. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | EGSO ističe da 43 milijarde EUR koje Europska komisija namjerava staviti na raspolaganje nisu „svjež novac”. Veći dio proračuna već je dodijeljen, primjerice za programe Obzor Europa i Digitalna Europa, i samo će se morati preraspodijeliti. Iznos od 43 milijarde EUR mogao bi se dosegnuti samo s velikim privatnim ulaganjima, koja tek treba osigurati. To je u očitoj suprotnosti s iznosom od 52 milijarde USD koji je odobrio SAD. EGSO istodobno ističe da bi trebalo izbjeći utrku za subvencijama i da je novac potrebno učinkovito trošiti. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Izražava žaljenje zbog toga što nije provedena procjena učinka Komunikacije i povezanih prijedloga. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Posebne napomene

| 3.1. | U ovom odjeljku EGSO razmatra konkretne aspekte strateških ciljeva Europske strategije za čipove. |
| --- | --- |

3.1.

3.2.   Ulaganja koja usmjeravaju politike

| 3.2.1. | Europska komisija namjerava mobilizirati otprilike 43 milijarde EUR u javnim i privatnim ulaganjima kako bi se ostvarili ciljevi Strategije za čipove. To uključuje javna ulaganja od 11 milijardi EUR predviđenih za inicijativu Čipovi za Europu. Usto, Komisija planira kombinirati različite mjere, kao što su potpora u obliku vlasničkog kapitala, Fond za čipove u vrijednosti od 2 milijarde EUR, zajmovi EIB-a i sredstva u okviru mjera na području mikroelektronike u planovima za oporavak i otpornost ili iz nacionalnih ili regionalnih fondova. Komisija navodi i potporu za industrijska istraživanja i inovacije u okviru važnih projekata od zajedničkog europskog interesa. EGSO u načelu podupire ambiciozne planove ulaganja, ali još nije jasno na koji će se način oni financirati. Poziva Komisiju da razradi te planove. |
| --- | --- |

3.2.1.

3.3.   Jačanje vodećeg položaja u području istraživanja i tehnologije

| 3.3.1. | Okvirnim programom za istraživanja Obzor Europa već je utvrđen cilj promicanja tehnologija sljedeće generacije. EGSO snažno podupire taj cilj. Europska komisija navodi da će buduće istraživačke aktivnosti, koje će se podupirati u okviru Zajedničkog poduzeća za čipove, doprinijeti boljem zadovoljavanju budućih potreba vertikalnih sektora i suočavanju s društvenim i okolišnim izazovima. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Namjera je Komisije da se istraživački rad usredotoči na tehnologije za tranzistore manje od 2 nm, disruptivne tehnologije za umjetnu inteligenciju, energetski učinkovite procesore s iznimno niskom potrošnjom energije, nove materijale te heterogenu i 3D integraciju raznih materijala i nova projektna rješenja. EGSO u suštini pozdravlja i podupire taj pristup. Europa kao istraživački centar ima dobre temelje. Uspostavom intelektualnog vlasništva za određeni proizvod u europskom lancu vrijednosti poluvodiča, među ostalim na temelju pristupa otvorenog koda RISC-V, trebale bi se dodatno unaprijediti vještine u području poluvodiča u mnogim ključnim sektorima. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | EGSO se slaže s planovima o promicanju integracije ključnih funkcija, održive potrošnje energije, povećane računalne snage i disruptivnih tehnologija kao što su neuromorfni i ugrađeni čipovi za umjetnu inteligenciju, integrirana fotonika, grafen i druge tehnologije temeljene na 2D materijalima. Osim malih dimenzija elemenata (< 2 nm) treba uzeti u obzir i potrebe potrošačkog sektora i prednosti europske industrije poluvodiča, osobito u slučaju elektroničkih poluvodiča i senzora koji su znatno veći. Dok su za tehnologije poput umjetne inteligencije, strojnog učenja, 5G/6G tehnologija i računalstva visokih performansi potrebni čipovi od 5 nm i manje, industrijska proizvodnja i dalje zahtijeva specijalizirane čipove mnogo većih dimenzija u velikim razmjerima. Europa se stoga ne bi trebala usredotočiti isključivo na najmanje elemente. EGSO je čvrsto uvjeren da osposobljenost za proizvodnju manjih elemenata (< 10 nm) nije jedini odlučujući čimbenik uspjeha ekosustava poluvodiča. Naprotiv, posebni zahtjevi za mikroelektroniku u budućnosti će se sve više diferencirati te će biti potrebna sve raznolikija rješenja u području čipova koja su također disruptivna i inovativna, neovisno o njihovoj veličini. EGSO stoga preporučuje sveobuhvatan pristup koji se ponajprije temelji na inovacijskom potencijalu ekosustava poluvodiča. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | EGSO podupire istraživanja u području kvantnih čipova i pozdravlja osiguravanje financijskih sredstava iz vodeće kvantne inicijative u okviru programa Obzor Europa. |
| --- | --- |

3.3.4.

3.4.   Vodstvo u projektiranju, proizvodnji i pakiranju

| 3.4.1. | EGSO pozdravlja cilj jačanja poluvodičkih tehnologija i inovacijskih kapaciteta u EU-u te promicanja dinamičnog i otpornog ekosustava poluvodiča. Taj sveobuhvatan pristup koji je usredotočen ne samo na aktere u području tehnoloških inovacija, već i na opskrbne i korisničke sektore, treba smatrati pozitivnim. EGSO ističe da je potrebno ojačati cjelokupni lanac vrijednosti poluvodiča i njihov ekosustav jer ovdje nije riječ samo o čipovima. Vještine u području materijala i procesa, uključujući pakiranje, također imaju temeljnu ulogu u omogućivanju novih poluvodičkih tehnologija. Važna je bliska suradnja dionika u sektorima na strani ponude i potražnje, pri čemu će Savez za procesore i poluvodičke tehnologije imati savjetodavnu ulogu zajedno s drugim relevantnim dionicima. EGSO predlaže brzo pokretanje inicijative. No stvarna provedba mjera u konačnici će pokazati jesu li te mjere ostvarile uspjeh i jesu li očekivana ulaganja zaista provedena. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Europska komisija planira izgraditi infrastrukturu za projektiranje integriranih poluvodičkih tehnologija. Pristup infrastrukturi imat će svi zainteresirani dionici, uključujući MSP-ove. EGSO pozdravlja uvođenje jasnih pravila o intelektualnom vlasništvu, koja su ključna za uspjeh platforme u okviru koje se znatno ulaže u istraživanje. Također smatra da bi sudjelovanje u platformi i prije svega projektiranje trebalo biti dobrovoljno. Ideja suradnje i stvaranja sinergija, među ostalim na međunarodnoj razini, vrlo je pohvalna. No i ovdje će stvarna provedba biti od ključne važnosti. Platforma može ostvariti uspjeh samo ako razni dionici akademske i istraživačke zajednice, sveučilišta, razvojni programeri i akteri iz industrije pokažu snažnu volju za sudjelovanjem. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | EGSO pozdravlja plan uspostave inovativnih pilot-linija za izradu prototipova koje se temelje na postojećim pilot-linijama. Osim toga, bilo bi smisleno povezati pilot-linije s platformom u okviru infrastrukture za projektiranje. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | Industrija poluvodiča proizvodi niz proizvoda visoke tehnologije koji su važni za brojne primjene. Ta je raznolikost proizvoda sastavni dio međunarodnih tržišta. Stoga EGSO ističe da bi se pokušaji uvođenja certificiranja trebali temeljiti na međunarodnim normama i standardima. U tom je pogledu važna bliska suradnja s proizvođačima, korisnicima i međunarodnim partnerima. Industrija poluvodiča nedavno se našla u središtu regionalnih trgovinskih napetosti i nesuglasica u lancu opskrbe. To zajedno s pojavom ambicija novih tržišnih aktera dovodi do različitih nacionalnih i regionalnih pristupa standardizaciji i uzrokuje napetosti u službenoj standardizaciji na međunarodnoj razini kad je riječ o postavljanju međunarodnih standarda i povezanim programima certificiranja. EU bi trebao uložiti maksimalne napore kako bi razvio tržišno orijentirane standarde koji se mogu prenijeti u međunarodne standarde. Suradnja unutar EU-a i s međunarodnim partnerima od iznimne je važnosti u tom kontekstu. |
| --- | --- |

3.4.4.

| 3.4.5. | EGSO se slaže s Europskom komisijom da će privatna ulaganja u napredna postrojenja za proizvodnju poluvodiča vjerojatno zahtijevati znatnu potporu javnog sektora. Pri procjeni državnih potpora na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a Komisija također namjerava razmatrati jesu li proizvodna postrojenja „prva takve vrste” te navodi da bi se čak 100 % dokazanog manjka financijskih sredstava moglo pokriti javnim sredstvima ako takva postrojenja inače ne bi postojala u Europi. EGSO uviđa da je promicanje industrije poluvodiča ključan strateški projekt EU-a usmjeren na budućnost i da će imati odlučujuću ulogu za sigurnost opskrbe i budućnost Europe kao središta inovacija i dobrog mjesta za poslovanje. Istodobno ističe da bi dodjela znatne državne potpore do 100 %, koju financiraju porezni obveznici, mogla dovesti do ulaganja koja nisu komercijalno održiva i koja bi mogla imati negativan učinak na tržište. Ako su odgovarajući udio subvencija i sredstva preveliki i ako pokrivaju bilo kakav gospodarski rizik, to bi moglo dovesti do nepoštenih uvjeta tržišnog natjecanja. EGSO usto ističe rizik od skupih međunarodnih utrka za subvencijama, osobito ako mjesto odabrano za izgradnju naprednog postrojenja za proizvodnju poluvodiča nije optimalno. EGSO ukazuje na komunikaciju Komisije naslovljenu „Politika tržišnog natjecanja spremna za nove izazove” (7), u kojoj se pojašnjava da bi takve potpore morale podlijegati strogim zaštitnim mjerama i da koristi moraju biti široko dostupne i bez diskriminacije u cijelom europskom gospodarstvu. EGSO priznaje i da se načelom o „prvom postrojenju takve vrste” stvaraju atraktivni okvirni uvjeti za preseljenje, što bi moglo poticajno djelovati na druge gospodarske subjekte. Međutim, u konačnici se mora zajamčiti ekonomska održivost tih postrojenja, barem u srednjoročnom razdoblju, kako bi se osiguralo učinkovito ulaganje javnih sredstava. To je jedini način da se izbjegne najgori scenarij u kojem nedovoljno korištena tvornica poluvodiča stoji nekoliko milijuna eura po danu. |
| --- | --- |

3.4.5.

3.5.   Olakšavanje privatnih ulaganja

| 3.5.1. | EGSO pozdravlja uspostavu Fonda za čipove, osobito ako će se njime poduzećima, posebno MSP-ovima i novoosnovanim poduzećima, olakšati pristup odgovarajućem financiranju. |
| --- | --- |

3.5.1.

3.6.   Rješavanje ozbiljnog problema nestašice vještina

| 3.6.1. | Digitalizacija i tehnološke promjene iziskuju kontinuirano obrazovanje i osposobljavanje. EGSO poziva Komisiju i države članice da riješe problem nedostatka vještina u ključnim digitalnim područjima kako bi se u budućnosti zadovoljila velika potražnja za kvalificiranim radnicima, sa sveučilišnom naobrazbom i bez nje, naročito u području STEM-a (prirodne znanosti, tehnologija, inženjerstvo i matematika). Taj proces mora započeti u školi. U okviru obrazovnog i profesionalnog usmjeravanja potrebno je postaviti temelje i za cjeloživotno učenje. Konkretno, ključno je strukturno promicati veću zastupljenost žena u sektoru IT-a s pomoću programa za poboljšanje digitalnih vještina. U tome bi određenu ulogu trebala imati i poduzeća, i to tako što će ženama omogućiti da unaprijede vještine u području IT-a kroz razne programe i osposobljavanja usmjerena na digitalne vještine. Dobar su primjer inicijative koje se provode na razini EU-a i u državama članicama s ciljem uključivanja većeg broja žena u digitalizaciju, poput inicijativa WomenTechEU (8) i SheTransformsIT (9). Trebalo bi pojačati suradnju između nacionalnih i europskih inicijativa. |
| --- | --- |

3.6.1.

3.7.   Razumijevanje globalnih opskrbnih lanaca i predviđanje budućih kriza

| 3.7.1. | EGSO pohvaljuje strateški pristup utvrđivanju i procjeni potencijalnih nestašica u lancu opskrbe poluvodičima. Praćenje je važan alat za procjenu i predviđanje trendova i događanja koja mogu prouzročiti poremećaje u lancu opskrbe. Europska komisija među dionicima već provodi anketu (10) o ekosustavu poluvodiča kako bi prikupila informacije o trenutačnoj potražnji za čipovima i poluvodičkim pločicama i dobila konkretne poslovne prognoze o budućoj potražnji. Time će se ujedno doprinijeti trećem stupu Akta o čipovima i hitnim mjerama koje se provode u ranim fazama. Međutim, EGSO poziva Komisiju da rezultate te ankete drži u strogoj tajnosti jer odgovori na pitanja o stvarnoj proizvodnji poluvodiča sadržavaju osjetljive podatke, a možda i poslovne tajne. Stoga je važno da takva istraživanja budu dobrovoljna i da se s tim osjetljivim podacima postupa s najvećom mogućom povjerljivosti. |
| --- | --- |

3.7.1.

| 3.7.2. | EGSO smatra da su mjere za otklanjanje poremećaja iznimno dalekosežne. Davanje prednosti narudžbama za kritične sektore, programi zajedničke nabave i kontrola izvoza opsežne su tržišne intervencije koje treba primjenjivati samo u izvanrednim situacijama. S obzirom na ekosustav koji se temelji na tržištu, globalizirane lance vrijednosti i visoku razinu međuovisnosti različitih regija svijeta, državne intervencije treba ograničiti na strogi minimum. Komisija bi trebala detaljnije razraditi uvjete za predviđene mjere. Usto, EGSO kritizira činjenicu da će se Odbor za poluvodiče, koji će odlučivati o mjerama, sastojati isključivo od predstavnika država članica i Komisije i da neće uključivati relevantne tržišne aktere i socijalne partnere. |
| --- | --- |

3.7.2.

3.8.   Međunarodna suradnja

| 3.8.1. | Uzimajući u obzir globalnu međuovisnost ekosustava poluvodiča, napore za jačanje industrije poluvodiča trebalo bi međunarodno koordinirati, primjerice u skupinama G-7 i G-20, kako bi se podupirao cjelokupni lanac vrijednosti poluvodiča i stvorile sinergije. EGSO se zalaže za jednak pristup tržištu i jednake uvjete za sve. To obuhvaća recipročno uklanjanje prepreka ulaganju i sprečavanje novih trgovinskih ograničenja kao mjera odmazde. U bliskoj suradnji s dionicima iz industrije i socijalnim partnerima trebalo bi izraditi zajedničke strategije kojima bi se zaštitio lanac opskrbe poluvodičima, uključujući opremu, materijale i sirovine. Razvoj tržišno orijentiranih europskih standarda koji se temelje na konsenzusu u cilju njihova prenošenja na međunarodnu razinu te međunarodna suradnja u području standardizacije također su ključni za postizanje ekonomije razmjera koja krajnjim korisnicima osigurava koristi u obliku cjenovno pristupačnih visokokvalitetnih proizvoda. |
| --- | --- |

3.8.1.

Bruxelles, 15. lipnja 2022.

Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi okvira mjera za jačanje europskog ekosustava poluvodiča (Akt o čipovima) (COM(2022) 46 final – 2022/32 (COD)) (vidjeti stranicu 34. ovoga Službenog lista), Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2021/2085 o osnivanju zajedničkih poduzeća u okviru programa Obzor Europa u pogledu Zajedničkog poduzeća za čipove (COM(2022) 47 final – 2022/0033 (NLE)) (vidjeti stranicu 40. ovoga Službenog lista) i Mišljenje Savjetodavnog povjerenstva za industrijske promjene (CCMI) o temi „Akt o čipovima za Europu: Implikacije europskog akta o čipovima za obrambenu i zrakoplovno-svemirsku proizvodnju” (dopunsko mišljenje uz ovo mišljenje).

1

(2)  IC Insights: https://www.icinsights.com/news/bulletins/2022-Semiconductor-Sales-To-Grow-11-After-Surging-25-In-2021/.

2

(3)  Senate Passage of USICA Marks Major Step Toward Enacting Needed Semiconductor Investments (Usvajanje Zakona o inovacijama i konkurenciji SAD-a u američkom Senatu velik je korak prema potrebnim ulaganjima u poluvodiče) – Udruženje industrije poluvodiča (semiconductors.org).

3

Senate Passage of USICA Marks Major Step Toward Enacting Needed Semiconductor Investments

(4)  A new world under construction: China and semiconductors (Novi svijet u nastajanju: Kina i poluvodiči) | McKinsey.

4

A new world under construction: China and semiconductors

(5)  COM(2021) 118.

5

(6)  COM(2021) 574.

6

(7)  COM(2021) 713 final.

7

(8)  Women TechEU (europa.eu).

8

(9)  Digitalisierung braucht mehr Frauen (Digitalizacija treba više žena) SheTransformsIT.

9

Digitalisierung braucht mehr Frauen

(10)  https://ec.europa.eu/growth/news/stakeholder-survey-european-chip-demand-2022-02-16_en.

10

---

PRILOG

Mišljenje Savjetodavnog povjerenstva za industrijske promjene (CCMI) o temi „Akt o čipovima za Europu: Implikacije europskog akta o čipovima za obrambenu i zrakoplovno-svemirsku proizvodnju”

(dopunsko mišljenje uz dosje INT/984)

| Izvjestitelj: | Maurizio MENSI |
| --- | --- |
| Suizvjestitelj: | Jan PIE |

Izvjestitelj:

Maurizio MENSI

Suizvjestitelj:

Jan PIE

| Odluka Plenarne skupštine: | 18.1.2022. |
| --- | --- |
| Pravna osnova: | pravilo 37. stavak 2. Poslovnika |
| | (dopunsko mišljenje) |
| Nadležno povjerenstvo: | Savjetodavno povjerenstvo za industrijske promjene (CCMI) |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 13.5.2022. |

Odluka Plenarne skupštine:

18.1.2022.

Pravna osnova:

pravilo 37. stavak 2. Poslovnika

(dopunsko mišljenje)

Nadležno povjerenstvo:

Savjetodavno povjerenstvo za industrijske promjene (CCMI)

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

13.5.2022.

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) smatra da su poluvodiči u središtu moderne geopolitike i tehnološko-industrijskog vodstva. Promicanje najsuvremenijeg europskog ekosustava poluvodiča i otpornih opskrbnih lanaca ključno je dakle za stratešku autonomiju, tehnološku suverenost, otpornost i industrijsku konkurentnost EU-a, kako u strateškom obrambenom sektoru tako i zrakoplovno-svemirskom. EGSO stoga u cijelosti podupire ambiciozne ciljeve europskog akta o čipovima. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EGSO smatra da je za ostvarenje ambicioznih ciljeva EU-a u pogledu poluvodiča potrebno više sredstava nego što ih je trenutačno predviđeno. Kako bi što bolje iskoristio svoja ograničena sredstva, EU bi trebao razmisliti i o davanju prednosti određenim tehnologijama ili segmentima vrijednosnog lanca te ulagati komplementarne napore zajedno s partnerima istomišljenicima. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EGSO čvrsto vjeruje da bi se europskim aktom o čipovima posebno trebala osigurati potpora obrani i zrakoplovno-svemirskoj industriji u skladu s njihovom strateškom važnošću i statusom ključnih sektora, bez obzira na veličinu tržišta. To bi se trebalo odražavati u svim stupovima inicijative, uključujući poticanje razvoja novih dizajna čipova koji zadovoljavaju specifične zahtjeve obrambenog i zrakoplovno-svemirskog sektora. Posebne mjere uključivale bi povlašteni pristup pilot-linijama i mogućnost davanja prednosti narudžbama iz kritičnih sektora u integriranim proizvodnim postrojenjima i EU tvornicama čipova s otvorenim pristupom izvan „kriznog načina”. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EGSO smatra da bi industrijski dionici iz sektora za proizvodnju poluvodiča i ključnih sektora na kraju proizvodnog lanca morali biti punopravni članovi Europskog odbora za poluvodiče i njegovih pomoćnih tijela kako bi se osigurala maksimalna koordinacija između tvoraca politika i dionika na uzvodnom i nizvodnom tržištu. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EGSO smatra da su ulaganja u proizvodnju naprednih i zrelih čipova u Europi potrebna kako bi se osigurala otpornost opskrbnih lanaca za obranu i zrakoplovno-svemirsku industriju, kao i da bi trebalo podržati inovacije za sve vrste poluvodiča koje su potrebne europskoj industriji. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EGSO vjeruje da bi strategija EU-a morala uključivati posebne mjere za rješavanje problema opskrbe sirovinama. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EGSO smatra da bi, kako bi se izbjegla štetna utrka za subvencijama, financiranje trebalo u najvećoj mogućoj mjeri koordinirati na razini EU-a, dok bi mehanizam kontrole državnih potpora utvrđen u članku 107. UFEU-a trebalo prilagoditi kako bi se osigurala predvidljivost procjene i usklađenost s drugim ciljevima EU-a. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EGSO smatra da bi se državna potpora trebala dodjeljivati integriranim proizvodnim postrojenjima i EU tvornici čipova s otvorenim pristupom od kojih izravno koristi ima više država članica te da bi se javna potpora mogla usmjeriti na inicijative koje su usko povezane sa „zelenim” aplikacijama. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EGSO smatra da bi prikupljanje podataka za praćenje opskrbnih lanaca i predviđanje budućih kriza trebalo provoditi jedno tijelo na razini EU-a. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EGSO se zalaže za odgovarajući okvir za upravljanje podacima koji obuhvaća transparentnost podataka, interoperabilnost, razmjenu, pristup i sigurnost. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EGSO smatra da bi kao strateški sektori obrana i zrakoplovno-svemirska industrija morali imati prednost pri razvoju postupaka certificiranja i da bi inicijativa Čipovi za Europu mogla poduprijeti razvoj zajedničkih vojno-civilnih normi u kontekstu europske strategije za normizaciju. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EGSO smatra da europski akt o čipovima mora biti usklađen i jasno povezan sa svim drugim instrumentima politike EU-a i nacionalnim političkim instrumentima s povezanim ciljevima, uključujući Industrijski savez za procesore i poluvodičke tehnologije i Opservatorij za ključne tehnologije i europski savez za sirovine. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EGSO pozdravlja europski akt o čipovima i poziva na neodgodive pregovore o toj inicijativi i na njezinu brzu, ambicioznu i djelotvornu provedbu. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Kontekst

| 2.1. | U sve digitaliziranijem svijetu poluvodiči su ključna sastavnica mnogih gospodarskih sektora i područja života. Oni pokreću sve digitalne proizvode, omogućuju ključne tehnologije budućnosti, kao što su umjetna inteligencija, 5G tehnologija i računalstvo na rubu mreže, te podupiru ključne infrastrukture koji su temelj našeg društva. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Poluvodiči su također ključni za obrambenu i zrakoplovno-svemirsku proizvodnju. Sofisticirani sustavi na koje se sve više oslanjaju europske vojske i drugi krajnji korisnici sadržavaju čipove svih vrsta, uključujući mnoge od onih koje nalazimo u komercijalnim proizvodima. Međutim, dok je proizvodnja komercijalnih čipova usmjerena na troškovnu učinkovitost pri velikim količinama, obrambeni i zrakoplovno-svemirski sektor zahtijevaju male količine, pri čemu se posebno naglašavaju trajnost, pouzdanost i sigurnost informacija. Obrambeni i zrakoplovno-svemirski sektor su 2020. zajedno činili oko 1 % svjetskog tržišta (1). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Globalno ubrzanje digitalne transformacije potiče rastuću potražnju za svim vrstama poluvodiča u svim industrijskim sektorima, za koju se očekuje da će se do 2030. udvostručiti. Pandemija koronavirusa pojačala je potražnju i poremetila globalne opskrbne lance, a od tada su značajni problemi u opskrbi utjecali na sve nizvodne industrijske sektore diljem svijeta. To je dovelo do dugih kašnjenja u isporuci, otkazivanja narudžbi i zatvaranja tvornica, što je imalo ozbiljne gospodarske posljedice. Na primjer, prema indeksu upravitelja nabave (PMI) omjer novih narudžbi i vremena isporuke dobavljača za proizvođače u europodručju od 2019. do 2021. više se nego utrostručio, posebno u industrijama u kojima se za proizvodnju (npr. automobil, tehnološka oprema) upotrebljavaju poluvodiči, dok je u razdoblju od studenoga 2020. do ožujka 2021. proizvodnja motornih vozila u europodručju pala za 18,2 % (2). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Ti su događaji otkrili ovisnost Europe o malom broju stranih dobavljača čipova i sastavnih dijelova te njezinu posljedičnu ranjivost na poremećaje u lancu opskrbe. Ta se ranjivost posebno osjetila u obrambenoj i zrakoplovno-svemirskoj industriji Unije. Proizvođači čipova, u nemogućnosti da zadovolje sve veću svjetsku potražnju, slijede tržišnu logiku dajući prednost domaćim tržištima i industrijama koje kupuju velike količine, zbog čega nema dovoljno čipova za druga tržišta. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Budući da su čipovi u središtu naših gospodarstava, poremećaji u lancu opskrbe predstavljaju gospodarski i potencijalno društveni izazov. Međutim, kad je riječ o strateškim sektorima poput obrambenog i zrakoplovno-svemirskog, ta ovisnost postaje i sigurnosni problem jer ugrožava isporuku obrambenih i zrakoplovno-svemirskih proizvoda u EU-u. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | To je u kontekstu sve većih geopolitičkih napetosti i korištenja kao oružja trgovinskih i tehnoloških tokova vrlo problematično, zbog čega su poluvodiči postali geopolitički kritični. Zbog toga vodeća gospodarstva intenzivno rade na jačanju svojih proizvodnih kapaciteta i smanjenju ovisnosti. Na primjer, SAD planira uložiti 52 milijarde USD u svoj ekosustav poluvodiča do 2026., Kina namjerava mobilizirati 150 milijardi USD kako bi do 2025. ostvarila samodostatnost od 70 %, a Južna Koreja planira mobilizirati do 450 milijardi USD privatnih ulaganja do 2030. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | U tom kontekstu EU mora hitno smanjiti svoje ovisnosti, povećati svoju konkurentnost i ojačati sigurnost opskrbe čipovima jačanjem svojeg položaja u globalnom opskrbnom lancu. Taj je cilj posebno važan za strateške sektore poput obrambenog i zrakoplovno-svemirskog. Istodobno bi zbog velike složenosti, troškova i prepreka za ulazak autarhija u proizvodnji poluvodiča bila nerealna i nepoželjna. Stoga će jačanje međunarodnih partnerstava biti ključno za poboljšanje sigurnosti opskrbe u Europi. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | U industrijskoj strategiji iz 2020. Komisija je prepoznala poluvodiče kao strateško industrijsko područje u kojem bi trebalo riješiti pitanje europske ovisnosti. U Digitalnom kompasu za 2021. naveden je cilj udvostručenja europskog udjela u globalnoj proizvodnji najnaprednijih i održivih čipova na 20 % do 2030. U svojem govoru o stanju Unije 2021. predsjednica Komisije Ursula von der Leyen najavila je europski akt o čipovima, čiji je cilj stvaranje najsuvremenijeg europskog ekosustava čipova. Naposljetku, u ožujku 2022. Europsko vijeće ponovno je potvrdilo važnost te inicijative i pozvalo na smanjenje strateške ovisnosti EU-a u vrlo osjetljivim područjima, uključujući poluvodiče. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Opće napomene

3.1.   Vizija

| 3.1.1. | Iako je Europa u nekim segmentima vrijednosnog lanca čipova (npr. istraživanje i razvoj, proizvodna oprema) snažna, ona mora ojačati svoj položaj u cijelom lancu. EGSO stoga pozdravlja cilj Europske komisije da iskoristi postojeće prednosti kako bi se premostio jaz „od laboratorija do tvornice”. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | EGSO je zabrinut zbog toga što se europska strategija ne bavi dovoljno temom sirovina, koja je ključna dimenzija sigurnosti opskrbe i u kojoj Europa ovisi o trećim zemljama u pogledu određenih materijala (npr. fotootpornih materijala, metalnog silicija). Europski akt o čipovima trebao bi sadržavati posebne mjere za rješavanje tog rizika, uključujući poveznice s europskim savezom za sirovine. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | EGSO u potpunosti podržava cilj poticanja europske proizvodnje najsuvremenijih i održivih poluvodiča. Međutim, kritičnim sektorima, uključujući obrambenu i zrakoplovno-svemirsku proizvodnju, potrebni su i čipovi starije generacije. EGSO stoga smatra da je potrebno ulagati u proizvodnju naprednih i zrelih čipova kako bi se osigurali otporni opskrbni lanci. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | EGSO čvrsto vjeruje da je snažna uključenost cijelog ekosustava, uključujući novoosnovana poduzeća, rastuća poduzeća i MSP-ove, kao i veća poduzeća, neophodna za podupiranje izgradnje tehnoloških kapaciteta i inovacija velikih razmjera u cijeloj Uniji. |
| --- | --- |

3.1.4.

3.2.   Ulaganja

| 3.2.1. | Kako bi ostvarila ciljeve svoje strategije za čipove, Europska komisija predvidjela je oko 43 milijarde EUR ulaganja koja usmjeravaju politike do 2030., uključujući 11 milijardi EUR javnih ulaganja u okviru inicijative Čipovi za Europu. Međutim, potrebna je mnogo veća jasnoća u pogledu izvora i iznosa financiranja, uporabe postojećih proračunskih odobrenih sredstava i ciljeva koji će se financirati iz svake proračunske linije. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | EGSO sumnja u to da će javna ulaganja predviđena strategijom EU-a za čipove, od kojih su neka već bila namijenjena za aktivnosti u području mikroelektronike, ispuniti njezine razine ambicije. Industrijski konkurenti EU-a pružaju i nastavljaju pružati mnogo veću potporu svojim ekosustavima poluvodiča, koji su već bolje pozicionirani u globalnom lancu vrijednosti. Stoga smatra da je za postizanje ciljeva ambiciozne inicijative, kako u pogledu tržišnog udjela tako i u pogledu vremenskog okvira, potrebno više sredstava nego što ih je trenutačno predviđeno. Smanjenje administrativnog opterećenja za pristup tim resursima trebalo bi se smatrati prioritetom. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Kako bi što učinkovitije upotrijebio svoje ograničene resurse, EU bi također trebao razmotriti davanje prednosti određenim tehnologijama ili segmentima lanca vrijednosti. Koordinacija s partnerima istomišljenicima u tom pogledu mogla bi osigurati komplementarnost i izbjegavanje udvostručavanja napora. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | EGSO također smatra da se preraspodjelom proračunskih sredstava iz programa Obzor Europa i Digitalna Europa ne bi smjelo ostaviti druga prioritetna područja, kao što su svemir, umjetna inteligencija i kibersigurnost, bez sredstava za postizanje njihovih posebnih ciljeva. Osim toga, sredstva iz Europskog fonda za obranu ne bi se trebala preraspodijeliti jer bi se time smanjila ionako ograničena sredstva za potporu strateškom obrambenom sektoru. |
| --- | --- |

3.2.4.

3.3.   Ključni sektori

| 3.3.1. | U europskom aktu o čipovima prepoznaje se važnost „kritičnih sektora”, uključujući obrambeni i zrakoplovno-svemirski, te se predviđa određivanje prioriteta tih sektora u slučaju znatnih poremećaja u opskrbi. EGSO pozdravlja taj strateški pristup jer odražava ključnu ulogu tih sektora u sigurnosti i otpornosti naših društava. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Međutim, EGSO smatra da bi se pojam „kritičnih sektora” trebao odražavati u svim stupovima inicijative. Osobito bi inicijativa Čipovi za Europu morala uključivati posebne mjere za potporu ključnim sektorima, uključujući povlašteni pristup pilot-linijama, dok bi integrirana proizvodna postrojenja i EU tvornica čipova s otvorenim pristupom trebali određeni minimalni dio svojih ukupnih proizvodnih kapaciteta rezervirati za pokrivanje potražnje iz tih sektora. |
| --- | --- |

3.3.2.

3.4.   Strateška važnost obrane i zrakoplovno-svemirske industrije

| 3.4.1. | EGSO čvrsto vjeruje da bi se europskim aktom o čipovima morala osigurati potpora obrambenom i zrakoplovno-svemirskom sektoru u skladu s njihovom strateškom važnošću i njihovim „kritičnim” statusom. Potporom bi se trebale uzeti u obzir posebne značajke tih sektora, uključujući njihov mali tržišni udio i ograničenu sposobnost utjecanja na povezana ulaganja i izbor tržišta. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | S obzirom na te posebnosti za osiguravanje sigurnosti opskrbe za te sektore potrebna je odgovarajuća ravnoteža između tržišnog pristupa temeljenog na opsegu i strateškog pristupa temeljenog na kritičnosti. Ta bi se ravnoteža posebno trebala odraziti u relativnom prioritetu narudžbi u proizvodnim postrojenjima i raspodjeli proizvoda nakon zajedničke nabave, pri čemu bi obrambena i zrakoplovno-svemirska proizvodnja konkurirale mnogo većim industrijama. |
| --- | --- |

3.4.2.

3.5.   Okoliš

| 3.5.1. | EGSO smatra da bi europski akt o čipovima trebao biti u potpunosti usklađen sa strateškim ciljem EU-a, a to je zeleno i održivo gospodarstvo EU-a do 2030., te ga poduprijeti. U tu bi svrhu trebalo ojačati istraživanja o utjecaju inicijativa za poluvodiče na okoliš kako bi se postiglo temeljito razumijevanje utjecaja cijelog lanca vrijednosti na okoliš, a ne samo učinkovitost konačnog proizvoda. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | U skladu s tim, javna potpora trebala bi biti usmjerena na inicijative za poluvodiče koje su usko povezane sa „zelenim” primjenama, među ostalim osiguranjem boljih uvjeta za javnu potporu poduzećima koja razvijaju takve proizvode. |
| --- | --- |

3.5.2.

3.6.   Upravljanje

| 3.6.1. | Industrijski dionici u boljem su položaju od drugih za praćenje tržišnih trendova i procjenu mogućih rješenja za poremećaje u opskrbi. EGSO stoga čvrsto vjeruje da bi ti dionici, posebno oni iz sektora poluvodiča i ključnih sektora, morali biti aktivno uključeni u upravljanje strategijom čipova, i to kao punopravni članovi Europskog odbora za poluvodiče i njegovih pomoćnih tijela. Uključivanjem sektora nizvodno i uzvodno poboljšat će se i njihova koordinacija, čime će se industriji omogućiti rješavanje poremećaja u opskrbi bez znatnih intervencija na tržištu. |
| --- | --- |

3.6.1.

3.7.   Dosljednost

| 3.7.1. | Brojni instrumenti politike na razini EU-a već su usmjereni na čipove, kao što su Obzor Europa, Digitalna Europa, Industrijski savez za procesore i tehnologije poluvodiča te Opservatorij za ključne tehnologije. Srodnim temama bavi se i europski savez za sirovine. Kako bi se u najvećoj mogućoj mjeri povećala ukupna djelotvornost i učinkovitost, ti instrumenti i europski akt o čipovima moraju biti potpuno usklađeni i jasno povezani. Bit će potrebna koordinacija između inicijativa na razini EU-a i nacionalnih projekata koje države članice aktivno razvijaju. |
| --- | --- |

3.7.1.

4.   Posebne napomene

4.1.   Jačanje vodećeg položaja u području istraživanja i tehnologije

| 4.1.1. | EGSO pozdravlja namjeru Europske komisije da podupre tehnologije sljedeće generacije, kao što su tranzistori manji od 2 nm, disruptivne tehnologije za umjetnu inteligencijiu i kvantni čipovi. Te tehnologije imaju velik potencijal za zadovoljavanje budućih potreba strateških industrija, uključujući obrambenu i zrakoplovno-svemirsku, stoga je ključno brzo razvijati i zaštititi europsko intelektualno vlasništvo u tim područjima. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Istodobno će europske industrije na kraju proizvodnog lanca, uključujući obrambenu i zrakoplovno-svemirsku, i dalje zahtijevati specijalizirane čipove većih veličina. Zato se europski akt o čipovima ne bi trebao usredotočiti isključivo na najmanje čipove, već promicati inovacije za sve potrebne vrste čipova. |
| --- | --- |

4.1.2.

4.2.   Vodeća uloga u oblikovanju, proizvodnji i pakiranju

| 4.2.1. | EGSO pozdravlja stavljanje naglaska u okviru inicijative Čipovi za Europu na blisku suradnju između aktera na strani ponude i potražnje te predviđenu savjetodavnu ulogu Saveza za procesore i poluvodičke tehnologije, što će pomoći u osiguravanju usklađenosti napora. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | EGSO čvrsto vjeruje da je za otpornost i autonomiju europske obrambene i zrakoplovno-svemirske industrije posebno važno da EU ima vlastite kapacitete za oblikovanje buduće elektronike, među ostalim za značajke kao što su kiberzaštita, kapaciteti umjetne inteligencije, modularnost i ponovna uporaba. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | EGSO u cijelosti podupire stvaranje inovativnih pilot-linija za prototipove. U cilju poticanja sinergija komercijalne proizvodnje i strateški važnog proizvodnog sektora za obrambenu i zrakoplovno-svemirsku industriju trebalo bi pri oblikovanju čipova razvijenih u tom kontekstu uzeti u obzir jedinstvene zahtjeve tih dvaju sektora. Projekti čiji je cilj obuhvatiti potrebe u obrambenom i zrakoplovno-svemirskom sektoru također bi trebali imati povlašteni pristup pilot-linijama. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | EGSO smatra da bi kao strateški sektori obrana i zrakoplovno-svemirska industrija morale imati prednost pri razvoju postupaka certificiranja. Razvoj normi bit će od ključne važnosti. Kako bi se maksimalno iskoristio potencijal za sinergije, inicijativom Čipovi za Europu mogao bi se poduprijeti razvoj zajedničkih vojno-civilnih normi u europskoj strategiji za normizaciju. |
| --- | --- |

4.2.4.

4.3.   Jačanje europskog ekosustava i osiguravanje pouzdanosti opskrbe

| 4.3.1. | EGSO se slaže da će biti potrebna značajna i brza javna potpora kako bi se potaknula velika privatna ulaganja potrebna za jačanje europskih proizvodnih kapaciteta. Za privlačenje tih ulaganja bit će ključno osigurati pravnu sigurnost i smanjiti što je više moguće birokraciju. Stoga je važno jasno definirati kriterije za određivanje integriranih proizvodnih postrojenja i EU tvornica čipova s otvorenim pristupom i za odobravanje državnih potpora te pojednostavniti administrativne postupke. Trebalo bi utvrditi i kriterije za koordinaciju različitih dostupnih mjera potpore kako bi se osigurala učinkovita i nediskriminirajuća primjena pravila o državnim potporama. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | EGSO pozdravlja činjenicu da se načelom „prvi takve vrste” pruža potpora inovacijama ne samo u pogledu tehnološkog čvora, već i u pogledu procesne tehnologije, uspješnosti i održivosti. Moglo bi se uvesti dopunsko načelo „na razini EU-a” kako bi se prepoznala postrojenja koja izravno koriste više država (npr. obvezivanjem da će pod jednakim uvjetima opskrbljivati poduzeća iz nekoliko država članica). |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Kako bi se izbjegla skupa utrka u subvencijama među državama članicama, EGSO predlaže da se javno financiranje na razini EU-a koordinira u najvećoj mogućoj mjeri (npr. korištenjem okvira Zajedničkog poduzeća i važnih projekata od zajedničkog europskog interesa te koordiniranjem digitalnih poglavlja nacionalnih planova za oporavak i otpornost kojima bi se za digitalnu transformaciju trebalo potrošiti 20 % ili 145 milijardi EUR). Prilagodba u primjeni mehanizma kontrole državnih potpora na temelju članka 107. UFEU-a također je opravdana kako bi se omogućila brža i predvidljivija procjena javne potpore. U tom smislu primjećujemo da se, primjerice, privremeni okvir za pandemiju COVID-a 19 pokazao uspješnim u osiguravanju pravodobne i odgovarajuće potpore, kao i smjernica za potporu širokopojasnom internetu. Iako javna potpora integriranim proizvodnim postrojenjima i EU tvornici čipova s otvorenim pristupom može pokriti do 100 % manjka financijskih sredstava, daljnje smjernice za analizu vrlo su poželjne. Na primjer, integrirana proizvodna postrojenja i EU tvornica čipova s otvorenim pristupom koji ispunjavaju i kriterij na razini EU-a mogli bi biti prihvatljivi za brže odobrenje potpore. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | EGSO smatra da bi Komisija pri ocjenjivanju državnih potpora trebala razmotriti dodatne ciljeve, primjerice promicanje strateških sektora kao što su obrambeni i zrakoplovno-svemirski te osiguravanje usklađenosti s ciljevima održivosti EU-a. |
| --- | --- |

4.3.4.

4.4.   Rješavanje problema akutnog nedostatka vještina

| 4.4.1. | Digitalne vještine ključne su za postizanje europskih ambicija u pogledu poluvodiča, a potražnja za njima i dalje će rasti. EGSO stoga pozdravlja usredotočenost na rješavanje problema nedostatka digitalnih vještina u Europi i poziva na ambicioznu provedbu predviđenih relevantnih inicijativa. |
| --- | --- |

4.4.1.

4.5.   Razumijevanje globalnih lanaca opskrbe poluvodičima i predviđanje budućih kriza

| 4.5.1. | EGSO pozdravlja stratešku usmjerenost na planiranje i praćenje lanaca opskrbe te utvrđivanje rizika od poremećaja. Određeni rizici posebno su važni za obrambeni i zrakoplovno-svemirski sektor, uključujući učinak okolišnih, socijalnih i upravljačkih politika, propisa EU-a kao što je Uredba REACH te vanjske i izvozne politike matičnih zemalja stranih dobavljača (npr. američkog ITAR-a/EAR-a) na dobavljače. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | Za tu je zadaću potreban pristup koji odražava složenu, prekograničnu prirodu opskrbnih lanaca i osigurava dosljednost informacija. EGSO stoga poziva na centralizirano prikupljanje podataka koje bi provodilo jedinstveno imenovano tijelo na razini EU-a, a kojem bi poduzeća iz cijele Unije podnosila izvješća u skladu s jasnim i pojednostavnjenim zahtjevima. Trebalo bi uspostaviti odgovarajuće mehanizme kako bi se osigurala povjerljivost osjetljivih informacija koje pruža industrija. |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.5.3. | Naposljetku, važno je pojasniti pravila koja se primjenjuju u „kriznom načinu”. Na primjer, budući da se većina vrsta čipova upotrebljava u različitim industrijama, tijekom globalne nestašice poduzeća iz više ključnih sektora vjerojatno će trebati pristup istim proizvodima i proizvodnim kapacitetima. Stoga su potrebni jasni kriteriji za određivanje prioriteta narudžbi i dodjelu proizvoda nakon zajedničke kupnje. |
| --- | --- |

4.5.3.

4.6.   Međunarodna suradnja

| 4.6.1. | Globalni ekosustav poluvodiča složen je, specijaliziran i vrlo međuovisan. Stoga napori za jačanje proizvodnih kapaciteta i otpornosti na razini EU-a moraju ići ruku pod ruku sa suradnjom s međunarodnim partnerima koji imaju isto mišljenje. Iskorištavanjem prednosti svakog partnera i razvojem koordiniranih strategija promicat će se sinergije, izbjeći udvostručavanje napora i povećati učinkovitost duž cijelog vrijednosnog lanca.
  U okviru suradnje s partnerima u području čipova EU bi trebao na najbolji način iskoristiti postojeće forume, kao što je Vijeće za trgovinu i tehnologiju EU-a i SAD-a, uz sudjelovanje dionika iz industrije, s obzirom na njihovu stručnost i ulogu u provedbi projekata na terenu. |
| --- | --- |

4.6.1.

U okviru suradnje s partnerima u području čipova EU bi trebao na najbolji način iskoristiti postojeće forume, kao što je Vijeće za trgovinu i tehnologiju EU-a i SAD-a, uz sudjelovanje dionika iz industrije, s obzirom na njihovu stručnost i ulogu u provedbi projekata na terenu.

Bruxelles, 13. svibnja 2022.

Predsjednik Savjetodavnog povjerenstva za industrijske promjene

Pietro Francesco DE LOTTO

---

(1)  TechNavio, Semiconductor Market in Military and Aerospace Industry by Product and Geography – Forecast and Analysis 2021-2025 (Tržište poluvodiča u vojnoj i svemirskoj industriji s obzirom na proizvode i geografsku podjelu – prognoza i analiza za razdoblje 2021. – 2025.), studeni 2021.; Gartner, „Worldwide Semiconductor Revenue Grew 10,4 % in 2020” (Svjetski prihodi od poluvodiča su se 2020. povećali za 10,4 %), Gartner Press Release, 12. travnja 2021.

1

Semiconductor Market in Military and Aerospace Industry by Product and Geography – Forecast and Analysis 2021-2025

Gartner Press Release

(2)  Attinasi, Maria Grazia i dr., „The semiconductor shortage and its implication for euro area trade, production and prices” (Nestašica poluvodiča i njezine posljedice za trgovinu, proizvodnju i cijene u europodručju), Ekonomski bilten ESB-a 4/2021, travanj 2021.

2

---

| 23.9.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 365/34 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 365/34

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi okvira mjera za jačanje europskog ekosustava poluvodiča (Akt o čipovima)

(COM(2022) 46 final – 2022/0032 (COD))

(2022/C 365/06)

| Izvjestitelj: | Dirk BERGRATH |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Dirk BERGRATH

| Zahtjev za savjetovanje: | Europski parlament, 7.3.2022.
  Vijeće, 17.3.2022. |
| --- | --- |
| Pravna osnova: | članak 114., članak 172. stavak 3., članak 182. stavak 1. i članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Jedinstveno tržište, proizvodnja i potrošnja |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 1.6.2022. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 15.6.2022. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 570 |
| Rezultat glasanja
  (za/protiv/suzdržani): | 205/0/5 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europski parlament, 7.3.2022.

Vijeće, 17.3.2022.

Pravna osnova:

članak 114., članak 172. stavak 3., članak 182. stavak 1. i članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Jedinstveno tržište, proizvodnja i potrošnja

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

1.6.2022.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

15.6.2022.

Plenarno zasjedanje br.:

570

Rezultat glasanja

(za/protiv/suzdržani):

205/0/5

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO toplo pozdravlja plan za povećanje otpornosti europske industrije i jačanje domaće industrije poluvodiča. U središtu akta o čipovima morala bi biti prije svega ideja da se ciljanim podupiranjem poboljšaju transparentnost i suradnja uzduž lanca vrijednosti te smanje globalne ovisnosti u područjima dizajna, proizvodnje, pakiranja, testiranja i sastavljanja. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Međutim, aktom o čipovima ne posvećuje se jednaka pozornost cijelom ekosustavu, nego se stavlja jasan naglasak na segment poluvodiča koji će biti relevantan za industriju budućnosti, ali čiji su sadašnji slučajevi primjene gotovo nepoznati. U tom pogledu potrebno je poboljšanje i dodatno stavljanje naglaska na segmente čipova koji su stvarno potrebni industriji. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Zakon o čipovima neće mnogo pomoći u rješavanju trenutačnih problema u lancu opskrbe, koji utječu primjerice na automobilsku industriju i sektore strojarstva. Za segmente čipova koji su potrebni postojećim europskim industrijama trebalo bi pripremiti dodatne posebne mjere kako bi se ti segmenti učinili otpornijima na krize. Time će se ne samo ojačati postojeća industrija proizvodnje poluvodiča u Europi i poduprijeti njezina modernizacija nego i, zahvaljujući poboljšanoj sigurnosti opskrbe, podržati europske proizvodne industrije koje ovise o čipovima. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Tako bi, primjerice, za odluke u okviru industrijskih politika osim strukturne veličine čipova presudna trebala biti i ciljana analiza potreba industrijskih kupaca kako bi se osigurala usmjerenost planiranih potpornih mjera. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Dodatni kriteriji koje bi trebalo primjenjivati uključuju, primjerice, energetsku učinkovitost čipova, vrstu sirovina korištenih u proizvodnji i što veću kružnu narav proizvodnje. Stoga bi Komisija, države članice i industrija morale zajedno raspravljati o mogućnostima diversifikacije izvora opskrbe, a osobito o mogućnostima boljeg recikliranja kritičnih sirovina u okviru industrijaliziranog kružnog gospodarstva u sektoru mikroelektronike. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Konkretno, strategiju Europske unije za čipove ne bi se smjelo ograničiti na procesore, već bi ona trebala obuhvaćati sve vrste integriranih krugova, a isto tako i pasivne komponente, ambalažne materijale i proizvodnju strojeva. Načelo „iz laboratorija u proizvodnju”, koje je predstavila Komisija, nedostatno je jer lanac vrijednosti ne završava proizvodnjom. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Kako bi se osigurala raspoloživost stručnjaka potrebnih za provedbu potpornih mjera u okviru industrijskih politika, Komisija predlaže niz mjera za razvoj vještina. Međutim, uočljivo je da je vrlo snažan naglasak stavljen na visokokvalificirane zaposlenike. To je ključno za tehnološki napredak prema segmentu poluvodiča manjih od 10 nm. Međutim, zbog toga se ne bi smjela zanemariti činjenica da se za poboljšanje ukorijenjenosti predmetnog ekosustava u industriji mora prvenstveno olakšati pristup i zaposlenicima koje se ne smatra visokokvalificiranima. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Uvod i opće napomene

| 2.1. | Aktom o čipovima predlaže se da se iskoriste prednosti Europske unije i odgovori na neriješene slabosti, razvije uspješan ekosustav poluvodiča i stabilan lanac opskrbe, uz utvrđivanje mjera za pripremu, predviđanje i reagiranje na buduće poremećaje u lancima opskrbe. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | „Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi okvira mjera za jačanje europskog ekosustava poluvodiča (Akt o čipovima)” (1) dopuna je Komunikacije „Akt o čipovima za Europu” (2). |
| --- | --- |

2.2.

3.   Opće napomene

3.1.   Predstavljanje Prijedloga

| 3.1.1. | Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) pozdravlja Prijedlog, a osobito činjenicu da se njime odgovara na identificiranu potrebu za djelovanjem radi postizanja sigurnosti lanca opskrbe te transparentnosti i suradnje uzduž lanca vrijednosti. U aktu o čipovima tematizira se sigurnost opskrbe kao ključno pitanje za uspjeh zelene i digitalne transformacije. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | U tom smislu EGSO pozdravlja činjenicu da je prepoznata problematičnost ovisnosti o dobavljačima iz trećih zemalja, osobito u području projektiranja, proizvodnje, pakiranja, testiranja i sklapanja. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | EGSO napominje da akt o čipovima neće gotovo nimalo pridonijeti rješavanju onih problema u lancu opskrbe čiji su učinci trenutačno vidljivi, primjerice u automobilskoj industriji. Stoga bi dodatno trebalo obuhvatiti segment čipova čije je sadašnje i buduće područje upotrebe pretežito u automobilskoj industriji, ali isto tako, primjerice, u sektorima bijele tehnike i strojarstva, dakle osobito poluvodiče veće od 16 nm, te razviti posebne mjere kojima bi se mogla povećati otpornost tog segmenta na krizu. Time će se ne samo ojačati postojeća industrija proizvodnje poluvodiča u Europi i poduprijeti njezina modernizacija nego i, zahvaljujući poboljšanoj sigurnosti opskrbe, podržati europske proizvodne industrije koje ovise o čipovima. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | EGSO pozdravlja cilj da se europski tržišni položaj ojača poboljšanjem umreženosti uzduž lanca vrijednosti, a osobito stavljanjem naglaska na segmente koji su posebno troškovno intenzivni i izloženi rizicima. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | EGSO načelno pozdravlja predložene mjere te zahtjeve za države članice i industriju. |
| --- | --- |

3.1.5.

| 3.1.6. | EGSO izražava žaljenje osobito zbog toga što u aktu o čipovima nije posvećena sveobuhvatna pozornost kasnijim fazama proizvodnje, odnosno pakiranju, testiranju i sklapanju, zbog čega će one i dalje biti slabe točke ekosustava. |
| --- | --- |

3.1.6.

| 3.1.7. | U tom smislu EGSO izražava žaljenje zbog toga što u aktu o čipovima, uslijed stavljanja presnažnog naglaska na najviši segment, ekosustav mikroelektronike nije primjereno prikazan. |
| --- | --- |

3.1.7.

| 3.1.8. | EGSO smatra da pitanje strukturne veličine, dakle osobito navedenog broja nanometara, gubi na relevantnosti. Budući da navedeni broj nanometara ionako više ne opisuje realnu fizikalnu dimenziju (3), trebalo bi iznova raspravljati o tome je li isključiva usredotočenost na nanometarsko područje još uvijek svrsishodna ili bi pak dopunski trebalo upotrebljavati i druge kriterije koji bolje odgovaraju potrebama industrija u svojstvu kupaca čipova i koji isto tako odražavaju ciljeve zelene i digitalne transformacije. |
| --- | --- |

3.1.8.

| 3.1.9. | Stoga bi u središtu takve strategije trebalo biti pitanje koje se industrijske potrebe moraju zadovoljiti u narednim desetljećima kako bi se održala i povećala konkurentnost europske industrije. Konkretno, strategiju se ne bi se smjelo ograničiti na procesore, već bi ona morala obuhvaćati sve vrste integriranih krugova, a isto tako i pasivne komponente, ambalažne materijale i proizvodnju strojeva, čime bi se uzeo u obzir cijeli spektar ekosustava. Nadalje, ta bi strategija trebala obuhvaćati opću logistiku te sigurnost opskrbe osnovnim materijalima i kritičnim sirovinama. Usto bi, s obzirom na veliku dinamičnost tržišta mikroelektronike, trebalo redovito preispitivati aktualnost te strategije u komunikaciji s relevantnim forumima dionika. |
| --- | --- |

3.1.9.

| 3.1.10. | EGSO pozdravlja činjenicu da je prijedlog također usmjeren na segmente poluvodiča kojima će se smanjiti potrošnja energije u sektorima okrenutima budućnosti, kao što je sektor IKT-a, posebno za podatkovne centre i pružatelje usluga računalstva u oblaku. |
| --- | --- |

3.1.10.

| 3.1.11. | EGSO pozdravlja identificiranje integriranih proizvodnih postrojenja i EU tvornica čipova s otvorenim pristupom. Međutim, poziva Komisiju da jasnije definira koji se pokazatelji upotrebljavaju za ocjenu da „imaju jasan pozitivan učinak na Unijin lanac vrijednosti poluvodiča kad je riječ o sigurnosti opskrbe i povećanju kvalificirane radne snage”. |
| --- | --- |

3.1.11.

| 3.1.12. | EGSO također pozdravlja mogućnost stavljanja odgovarajuće odluke izvan snage ako postane očigledno da se zahtjev za priznavanje predmetnog statusa temeljio na navođenju netočnih ili u međuvremenu zastarjelih informacija. Komisija bi morala osigurati neprekinuti nadzor kako bi osigurala usklađenost s pravilima. |
| --- | --- |

3.1.12.

| 3.1.13. | EGSO načelno pozdravlja činjenicu da bi imenovana tijela država članica trebalo osposobiti za prikupljanje informacija od industrije koje će im omogućiti stjecanje pregleda nad lancima opskrbe i lancima vrijednosti te njihovim ključnim akterima. Bilo bi poželjno jedinstveno prikupljanje informacija diljem EU-a kako se poduzeća ne bi morala nanovo usklađivati u svakoj od država članica. Time bi se dodatno administrativno opterećenje svelo na najmanju moguću mjeru. U tom je smislu logično smatrati da su integrirana proizvodna postrojenja i EU tvornice čipova s otvorenim pristupom u javnom interesu. Također je smisleno potaknuti države članice da uspostave nacionalne programe potpore i postupke izdavanja dozvola. S obzirom na to da prikupljene informacije mogu sadržavati osjetljive podatke, važno je povjerljivo postupati s njima. Konkretno, trebalo bi osigurati transparentnost u pogledu toga što se zbiva s prikupljenim podacima. |
| --- | --- |

3.1.13.

| 3.1.14. | EGSO pozdravlja činjenicu da se problem nedostatka vještina rješava posebno, s posebnim naglaskom na potrebi da se ekosustav poluvodiča učini privlačnijim mladim talentima i na činjenici da postojeća radna snaga u tom sektoru ima jasnu potrebu za daljnjim osposobljavanjem i prekvalifikacijom kako bi se premostio tehnološki jaz. Međutim, predložene mjere za potonju skupinu ne idu dovoljno daleko te bi trebalo uspostaviti preciznije usmjerene programe za zaštitu radnih mjesta. |
| --- | --- |

3.1.14.

| 3.1.15. | EGSO pozdravlja najavu osnivanja europskog konzorcija za infrastrukturu za čipove te poziva koordinatora i Komisiju da uzmu u obzir sastav konzorcija, posebno osiguravajući zastupljenost svih dijelova ekosustava poluvodiča. |
| --- | --- |

3.1.15.

3.2.   Odgovor na „kriznu situaciju”: transparentnost i određivanje prioriteta među proizvodima kao korisni mjere za podupiranje sigurnosti lanca opskrbe.

| 3.2.1. | EGSO načelno pozdravlja prijedlog o uvođenju paketa mjera za osiguravanje otpornosti na globalne tržišne fluktuacije. Njime će se moći postići transparentnost uzduž lanca vrijednosti i tako pridonijeti poboljšanju sigurnosti opskrbe. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Konkretno, sustav ranog upozoravanja pridonijet će predviđanju uskih grla i pripremi odgovarajućih protumjera ako svi akteri ispune svoje obveze i ako se uspostavi potrebno povjerenje u pažljivo postupanje s informacijama. Pritom bi trebalo osigurati mogućnosti izvješćivanja za sve sektore i dionike, a osobito dostupnost odgovarajućih mehanizama za poduzeća i socijalne partnere. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Mogućnost davanja prednosti strateški relevantnim narudžbama u integriranim proizvodnim postrojenjima i EU tvornicama čipova s otvorenim pristupom te u proizvodnim pogonima koji su tu mogućnost prihvatili u zamjenu za državnu potporu može biti primjereno sredstvo za osiguravanje sigurnosti opskrbe, no istodobno je i intervencija u tržište. Stoga poziva Komisiju da jasnije definira u kojim je situacijama to primjereno i očekivano. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Nadalje, projekti zajedničke nabave mogu biti svrsishodna dopuna te osigurati dostupnost sirovina i konačnih proizvoda koji su pojedinim državama članicama možda nedostupni ili tek ograničeno dostupni. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | Osim tih mehanizama, Komisija i države članice morale bi također razmotriti strateško stvaranje zaliha kritičnih sirovina i vrsta čipova odabranih na temelju transparentnih kriterija kako bi se osigurala sigurnost opskrbe u kritičnim područjima. Zbog mnoštva različitih zahtjeva za čipove i tekućeg tehnološkog razvoja Komisija bi morala razviti jasne i transparentne kriterije za odlučivanje o tome je li strateško stvaranje zaliha svrsishodno i kada ga treba primijeniti. |
| --- | --- |

3.2.5.

3.3.   Za sveobuhvatnu procjenu rizika nužno je posvetiti pozornost cijelom ekosustavu.

| 3.3.1. | EGSO pozdravlja namjeru da se procjena rizika provodi za sve segmente ekosustava i cijeli lanac vrijednosti, dakle osobito u pogledu izvora sirovina iz trećih zemalja. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Međutim, EGSO naglašava da je za procjenu rizika usmjerenu na rješenja nužno i strateški upravljano smanjenje kritičnih ovisnosti kako bi se povećala otpornost Europske unije. Stoga bi Komisija i države članice morale zajedno raspravljati o mogućnostima diversifikacije izvora opskrbe, a osobito o mogućnostima boljeg recikliranja kritičnih sirovina u okviru industrijaliziranog kružnog gospodarstva u sektoru mikroelektronike. U tu je svrhu potrebno raspravljati o mogućnostima izgradnje potrebne infrastrukture, primjerice postrojenja za rasklapanje, o zahtjevima za proizvode koji će biti nužni za omogućivanje što ekstenzivnijeg i industrijaliziranijeg sektora recikliranja te o certifikatima koji su svrsishodni i korisni za omogućivanje što bržeg i potpunijeg recikliranja sirovina. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | EGSO također naglašava da će se podupiranjem europskih proizvodnih postrojenja pridonijeti postizanju ciljeva europskog zelenog plana. To će dovesti do kraćih lanaca opskrbe i transportnih putova te će se ulaganjem u najsuvremenije proizvodne tehnologije omogućiti smanjenje utjecaja na okoliš te vođenje računa o optimalnom iskorištavanju sirovina, što ekstenzivnijem recikliranju otpada i učinkovitom pročišćavanju vode za piće. Stoga će se u proizvodnji najnovije generacije voditi računa ne samo o poboljšanoj energetskoj učinkovitosti nego i o ekološkom otisku. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | EGSO također naglašava da će se podupiranjem europskih proizvodnih postrojenja poboljšati usklađenost s minimalnim socijalnim standardima, primjerice onima sadržanima u Europskoj socijalnoj povelji ili Povelji Europske unije o temeljnim pravima, čime će se poboljšati i socijalni otisak. |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | EGSO ističe da je za postizanje strateške otpornosti europske industrije nužno posvetiti pozornost cijelom ekosustavu poluvodiča. Načelo „iz laboratorija u proizvodnju”, koje je predstavila Komisija, nedostatno je jer lanac vrijednosti ne završava proizvodnjom. To je načelo stoga samo u ograničenoj mjeri prikladno za povećanje neovisnosti europskog tržišta o globalnim rizicima. Ako se ne primijeni poseban pristup za završni segment vrijednosnog lanca, rizici koji su pridonijeli trenutačnoj krizi opskrbe, primjerice oni od prirodnih katastrofa ili prekida transportnih putova, bit će i dalje znatno veći. Kako je Komisija navela u aktu o čipovima, tržišni udjel EU-a u segmentu pakiranja iznosi samo oko 5 %, dakle čak je znatno manji od tržišnog udjela cijele industrije. |
| --- | --- |

3.3.5.

| 3.3.6. | EGSO naglašava da se sveobuhvatnim pristupom ekosustavu, uz uključivanje procesâ završnog proizvodnog postupka, pridonosi i ostvarivanju europskog zelenog plana. Tako, primjerice, s aspekta zaštite okoliša nije svrsishodno držati proizvodnju u okviru glavnog proizvodnog postupka u Europi da bi se proizvodi zatim otpremali brodovima u treće zemlje na testiranje i pakiranje, a potom opet uvozili u Uniju. Osim aspekta okolišne učinkovitosti, važna je i činjenica da su tako produljeni lanci opskrbe mnogo izloženiji riziku. Pritom valja pronaći pravu ravnotežu u smislu otvorene strateške autonomije kako bi se postigla otpornost, a da se istodobno ne riskira izoliranost od globalnog tržišta. |
| --- | --- |

3.3.6.

| 3.3.7. | Stoga EGSO preporučuje da se bolje analiziraju uloge u cijelom lancu opskrbe i da se u strategiji za poluvodiče dodijeli veći prostor prvenstveno procesima završnog proizvodnog postupka u Uniji, osobito radi izbjegavanja nepoželjne geografske segmentacije ili koncentracije određenih visokoprofitabilnih ili pak troškovno intenzivnih tržišnih segmenata. |
| --- | --- |

3.3.7.

| 3.3.8. | Stoga EGSO poziva na razmatranje i provedbu dodatne usmjerenosti na naprednu tehnologiju pakiranja koja bi se u Europi mogla primijeniti na troškovno i energetski učinkovit način, čime bi se povećala neovisnost Unije o globalnim rizicima i tržišnim fluktuacijama. |
| --- | --- |

3.3.8.

3.4.   Sufinanciranje kao svrsishodna mjera za smanjenje rizika i troškova

| 3.4.1. | EGSO pozdravlja namjeru omogućivanja državnih potpora u skladu s navedenim kriterijima, pogotovo ako bi predmetna postrojenja inače bila nedostupna ili samo ograničeno dostupna u Uniji i ako su od posebnog strateškog interesa. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Nadalje, EGSO pozdravlja osobito činjenicu da su kao kriteriji za predmetna postrojenja utvrđena njihova očekivana dugoročnija funkcionalnost bez dodatnih državnih potpora i njihova snažna predanost tomu da i u budućnosti pridonose inovacijama u ekosustavu poluvodiča Unije. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | EGSO naglašava da poticajni učinci moraju biti stvarno mjerljivi i da se mora izbjeći sufinanciranje ionako već planiranih projekata kako bi se osiguralo da će dodijeljena sredstva zaista imati pozitivan učinak na inovacije i zaposlenost u cijelom ekosustavu poluvodiča. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | Međutim, EGSO smatra da nedostaju dodatni kriteriji, osobito s obzirom na to da bi se financijske praznine trebale moći popuniti sve do 100 %. Pritom bi važnu ulogu morali imati kriteriji socijalnih politika, primjerice odnos predmetnog poduzeća prema socijalnom dijalogu i kolektivnom pregovaranju te prioritetna suradnja s dobavljačima koji imaju poslovni nastan u Uniji, ali isto tako broj održivih radnih mjesta koja će dodatno nastati ulaganjima i kvaliteta radnih uvjeta. |
| --- | --- |

3.4.4.

| 3.4.5. | EGSO također predlaže da se financiranje ne usmjerava na pojedinačne segmente ekosustava poluvodiča, nego da se, dodatno uz prethodno navedene kriterije, vodi računa i o uravnoteženosti financijske potpore uzduž lanca vrijednosti. |
| --- | --- |

3.4.5.

3.5.   Vještine i mjere za razvoj vještina kao dodatni pokretači inovacija

| 3.5.1. | EGSO pozdravlja činjenicu da se u aktu o čipovima naglasak stavlja na vještine i razvoj vještina. Ciljana javna ulaganja u osposobljavanje i usavršavanje te načelno u razvoj vještina i prekvalifikaciju od ključne su važnosti, osobito za uspjeh zelene i digitalne transformacije. Međutim, neobično je to da je vrlo snažan naglasak stavljen na visokokvalificirane zaposlenike, a osobito na poslijediplomske programe. To je nesumnjivo ključno za tehnološki napredak prema segmentu poluvodiča manjih od 10 nm. Međutim, zbog toga se ne bi smjela zanemariti činjenica da se za jačanje uloge tog ekosustava u industriji mora prvenstveno olakšati pristup i zaposlenicima koje se ne smatra visokokvalificiranima. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Ekosustav poluvodiča mora se učiniti privlačnijim za zaposlenike. U tu je svrhu, osim privlačnih poslijediplomskih programa, preporučljiv pristup kojim se posvećuje pozornost cijelom obrazovnom sustavu. Ekosustav bi trebalo promicati već u srednjim školama, primjerice revizijom kurikula prirodoslovnih predmeta, kako bi se odgovorilo na posebne potrebe ekosustava. Time će se omogućiti rano planiranje karijere i odgovarajuće dalekosežne odluke. Privlačnost sektora može se dodatno povećati pojednostavnjenjem pristupa visokokvalitetnim, prilagođenim i plaćenim programima za pripravništvo, praćenje rada (engl. job shadowing) i mentorstvo u industriji te suvremenim mogućnostima informiranja o profesiji. |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | Međutim, u konačnici je važno osposobiti i postojeće zaposlenike u ekosustavu poluvodiča za primjenu novih metoda proizvodnje i posebnih zahtjeva u projektiranju i proizvodnji poluvodiča manjih od 10 nm kako bi se omogućio nesmetan prijelaz na sljedeću generaciju tehnologije. U tom smislu valja pozdraviti uspostavu europske mreže centara kompetentnosti, pri čemu bi trebalo voditi računa o tome da se stvarno ponude ciljane mjere za usavršavanje postojećih zaposlenika u predmetnoj industriji. |
| --- | --- |

3.5.3.

| 3.5.4. | Kako bi se osigurao uspjeh zelene i digitalne transformacije, posebnu pozornost trebalo bi posvetiti usavršavanju i prekvalifikaciji zaposlenika koji rade u industrijama i regijama izloženima sadašnjim ili budućim strukturnim promjenama. Cilj aktivnih industrijskih politika morao bi se sastojati u posvećivanju posebne pozornosti regijama koje su pogođene deindustrijalizacijom i nerazmjernim odseljavanjem radno sposobnog stanovništva te u stvaranju poticaja za ulaganja u te regije. Nadalje, trebalo bi raspravljati o tome kako bi se mjere usavršavanja i prekvalifikacije mogle kombinirati s naknadom plaće za skraćeno radno vrijeme ili naknadom za nezaposlene te kako se obuhvaćenim zaposlenicima može pružiti prilika da sudjeluju u relevantnim mjerama prekvalifikacije, po potrebi preko poduzeća za posredovanje. |
| --- | --- |

3.5.4.

| 3.5.5. | Usto bi države članice trebalo poticati da i same uspostavljaju odgovarajuće programe i uključuju ih u svoje nacionalne strategije za razvoj vještina. |
| --- | --- |

3.5.5.

Bruxelles, 15. lipnja 2022.

Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2022) 46 final.

1

(2)  COM(2022) 45 final.

2

(3)  https://ieeexplore.ieee.org/stamp/stamp.jsp?tp=&arnumber=9063714.

3

---

| 23.9.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 365/40 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 365/40

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2021/2085 o osnivanju zajedničkih poduzeća u okviru programa Obzor Europa u pogledu Zajedničkog poduzeća za čipove

(COM(2022) 47 final – 2022/0033 (NLE))

(2022/C 365/07)

| Izvjestitelj: | Stoyan TCHOUKANOV |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Stoyan TCHOUKANOV

| Zahtjev za savjetovanje: | Vijeće, 16.3.2022. |
| --- | --- |
| Pravna osnova: | članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Jedinstveno tržište, proizvodnja i potrošnja |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 1.6.2022. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 15.6.2022. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 570 |
| Rezultat glasanja
  (za/protiv/suzdržani): | 207/0/5 |

Zahtjev za savjetovanje:

Vijeće, 16.3.2022.

Pravna osnova:

članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Jedinstveno tržište, proizvodnja i potrošnja

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

1.6.2022.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

15.6.2022.

Plenarno zasjedanje br.:

570

Rezultat glasanja

(za/protiv/suzdržani):

207/0/5

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Poluvodiči su u središtu jakih geopolitičkih interesa i zemljama pružaju uvjete da djeluju (vojno, gospodarski i industrijski) te da potiču digitalnu i ekološku tranziciju. Od temeljne su važnosti za stratešku i industrijsku autonomiju. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EGSO se stoga slaže sa strateškim ciljem povećanja snage europskog ekosustava poluvodiča kao i s tim da Europa treba privući ulaganja u osmišljavanje i proizvodnju najnaprednijih čipova. Međutim, smatra da bi se ta snaga lakše postigla kada bi se europske istraživače, inženjere i kvalificiranu radnu snagu potaknulo da ostanu u Europi, među ostalim, financijskim poticajima i konkurentnim prilikama za razvoj karijere u usporedbi s onim što se nudi u Aziji ili SAD-u. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | S obzirom na potrebu za žurnim djelovanjem, nije provedena procjena učinka niti su predviđena javna savjetovanja na internetu. EGSO koristi ovu priliku da izrazi zabrinutost zbog nedostatka procjene učinka u prijedlogu. EGSO razumije da bi tehnička procjena učinka uobičajene duljine predugo trajala s obzirom na hitnu situaciju, ali EGSO vjeruje da je Komisija trebala barem osigurati pametnu matricu za dinamičku simulaciju kako bi suzakonodavcima i civilnom društvu pomogla da predvide mogući učinak prijedloga. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Zabrinutost EGSO-a zbog proračuna dodijeljenog Zajedničkom poduzeću za čipove pojačana jer nije provedena procjena učinka pa civilno društvo ne može oblikovati vlastito mišljenje o načelu ili metodologiji kojom se služi Komisija za utvrđivanje proračuna. Zakonodavni financijski izvještaj priložen Aktu o čipovima nije dovoljan. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EGSO vjeruje da je intelektualno vlasništvo toliko važno za kompenziranje ulaganja i istraživačkih napora inovatora u EU-u, uz to što ispunjava potrebe provoditelja/korisnika, kao i za omogućivanje promicanja inovativnih poluvodiča te stvaranje stabilnog i modernog europskog ekosustava čipova, da bi trebalo biti navedeno u odredbama prijedloga, a ne samo u obrazloženju, koje nema zakonski obvezujuće učinke. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Svrha predloženog Zajedničkog poduzeća za čipove jest ponajprije smanjivanje rizika i neizvjesnosti za industriju koji su povezani s ulaganjem u istraživačke i inovacijske aktivnosti i nove tehnologije podjelom rizika i omogućivanjem predvidljivosti ulaganja. Američki proizvođač čipova predstavio je planove ulaganja do 88 milijardi USD diljem Europe kao dio ambicioznog širenja radi smanjenja neravnoteža u globalnom lancu opskrbe poluvodičima, što predstavlja pozitivnu reakciju ulagača na predloženi europski akt o čipovima. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Uvod

| 2.1. | Automobili, računala, pametni telefoni, aplikacije i infrastruktura u području zdravstva, energetike, sigurnosti, komunikacije i industrijske automatizacije: zadnjih mjeseci brojni su sektori iskusili kašnjenja u isporuci. Razlog tomu je nedostatak poluvodiča, vrlo malih komponenti koje su dio naših tehnoloških uređaja. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Poluvodiči su u središtu jakih geopolitičkih interesa i zemljama pružaju uvjete da djeluju (vojno, gospodarski i industrijski) te da potiču digitalnu i ekološku tranziciju. Rat Rusije protiv Ukrajine srednjoročno i dugoročno će vjerojatno imati mnoge nuspojave za industriju poluvodiča, koja je glavni prioritet za digitalnu suverenost EU-a. Situacija će utjecati na proizvodnju neona, paladija i C4F6, triju materijala koji su ključni i nezamjenjivi za mikročipove. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | SAD dominira u projektiranju poluvodiča, a usto je u siječnju 2021. američki Kongres izglasao Zakon o stvaranju korisnih poticaja za proizvodnju poluvodiča (CHIPS) za Ameriku. Azijska je proizvodnja osobito koncentrirana na Tajvanu i osigurava približno 70 % ukupne proizvodnje i 90 % proizvodnje tehnološki najnaprednijih čipova. Iako je trenutačna nestašica djelomično posljedica pandemije bolesti COVID-19, ne bi trebalo zanemariti važnost gospodarskog natjecanja između Washingtona i Pekinga, što Tajvan stavlja na vodeći položaj u tehnološkom tržišnom natjecanju između te dvije sile. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | U tom kontekstu cilj je predložene uredbe zajedničko stvaranje najmodernijeg europskog ekosustava čipova, uključujući proizvodnju. Njome se izmjenjuju postojeći prijedlozi kako bi se iskoristile jake strane Europe i kako bi se odgovorilo na neriješene slabosti, razvio uspješan ekosustav čipova i stabilan lanac opskrbe, uz utvrđivanje mjera za pripremu, predviđanje i reagiranje na buduće poremećaje u lancima opskrbe. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Prijedlogom uredbe Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EU) 2021/2085 o osnivanju zajedničkih poduzeća u okviru programa Obzor Europa („prijedlog”) nadopunjuje se prijedlog Akta o čipovima. Jedan je od ciljeva predloženog Akta o čipovima uspostaviti inicijativu Čipovi za Europu radi potpore izgradnji kapaciteta velikih razmjera. Djelovanja u okviru inicijative provodit će se prvenstveno putem Zajedničkog poduzeća za čipove, tj. izmijenjenog i preimenovanog sadašnjeg Zajedničkog poduzeća za ključne digitalne tehnologije. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Iz proračuna EU-a podupirat će se inicijativa Čipovi za Europu u ukupnom iznosu do 3,3 milijarde EUR, uključujući 1,65 milijardi EUR u okviru programa Obzor Europa i 1,65 milijardi EUR u okviru programa Digitalna Europa. Od tog ukupnog iznosa 2,875 milijardi EUR iskoristit će se u okviru Zajedničkog poduzeća za čipove. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Opće napomene

3.1.   Ljudski kapital

| 3.1.1. | EGSO napominje da cilj nije postati samodostatan, što nije ni ostvarivo s obzirom na to da su međuovisnosti i dalje snažne u lancima opskrbe s trećim zemljama, nego ubrzati proces postizanja strateške autonomije i tehnološke suverenosti te reformirati globalni okvir tržišnog natjecanja jačanjem zajedničke industrijske politike u EU-u. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | EGSO se slaže sa strateškim ciljem povećanja snage europskog ekosustava poluvodiča kao i da Europa treba privući ulaganja u osmišljavanje i proizvodnju najnaprednijih čipova. Međutim, smatra da bi se ta snaga lakše postigla kada bi se europske istraživače, inženjere i kvalificiranu radnu snagu potaknulo da ostanu u Europi, među ostalim, financijskim poticajima i konkurentnim prilikama za razvoj karijere u usporedbi s onim što se nudi u Aziji ili SAD-u. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Jedan je od ciljeva Akta o čipovima pružiti potporu izgradnji kapaciteta velikih razmjera ulaganjima u prekogranično istraživanje kako bi se omogućio razvoj najsuvremenijih poluvodičkih tehnologija i poluvodičkih tehnologija sljedeće generacije, uključujući naglasak na novoosnovana poduzeća i rastuća poduzeća. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Prijedlog je usmjeren na potporu ulaganjima u prekograničnu infrastrukturu otvorenog pristupa za istraživanje, razvoj i inovacije uspostavljenu u Europskoj uniji. EGSO prima na znanje da se EU, kako bi ostvario te ciljeve, mora moći osloniti na ljudski kapital, odnosno istraživače, jer jedino oni mogu razvijati inovacijski potencijal EU-a. EGSO se pita koje se konkretne mjere poduzimaju kako bi se osiguralo da naši europski istraživači ne streme emigriranju izvan EU-a te kako bi se osigurala njihova aktivna uloga u predviđenoj mreži centara kompetentnosti diljem Europe. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Istraživači i mladi inženjeri uglavnom smatraju da su plaće i napredak u karijeri bolji u zemljama izvan EU-a. U tom pogledu EGSO traži od Komisije da dostavi relevantne statističke podatke koji bi drugim istraživačkim centrima i centrima za stručnost omogućili da utvrde trendove odljeva mozgova. Program za ubrzanje postupka priznavanja inozemnih stručnjaka može privući dodatne resurse u projekt. Zapravo, ciljevi prijedloga ostat će besmisleni bez istraživača, inženjera i kvalificirane radne snage koji žele raditi i ostati u EU-u. |
| --- | --- |

3.1.5.

3.2.   Procjena učinka

| 3.2.1. | S obzirom na potrebu za žurnim djelovanjem, nije provedena procjena učinka niti su predviđena javna savjetovanja na internetu. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Žurnost se ne može poreći. Od kraja 2020. proizvođači su suočeni s nedostatkom dijelova, osobito poluvodiča. Taj je nedostatak posljedica niza kumulativnih čimbenika:






  — | zatvaranja povezana sa zdravstvenom krizom uzrokovanom bolešću COVID-19 koja su obustavila proizvodnju i time uzrokovala kašnjenja u isporukama, |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

—

zatvaranja povezana sa zdravstvenom krizom uzrokovanom bolešću COVID-19 koja su obustavila proizvodnju i time uzrokovala kašnjenja u isporukama,

| — | klimatski uvjeti: jake suše u Tajvanu znatno su utjecale na proizvodnju poluvodiča, koja zahtijeva mnogo vode, |
| --- | --- |

—

klimatski uvjeti: jake suše u Tajvanu znatno su utjecale na proizvodnju poluvodiča, koja zahtijeva mnogo vode,

| — | povećana potražnja za elektroničkom opremom (računala itd.), |
| --- | --- |

—

povećana potražnja za elektroničkom opremom (računala itd.),

| — | porast broja električnih vozila, |
| --- | --- |

—

porast broja električnih vozila,

| — | pojačano zanimanje za rudarenje kriptovaluta za koje su potrebni grafički procesori sastavljeni od poluvodiča, |
| --- | --- |

—

pojačano zanimanje za rudarenje kriptovaluta za koje su potrebni grafički procesori sastavljeni od poluvodiča,

| — | razvoj 5G mreže koja zahtijeva poluvodiče u perifernim uređajima, |
| --- | --- |

—

razvoj 5G mreže koja zahtijeva poluvodiče u perifernim uređajima,

| — | automatizacija industrijskih postrojenja, kao dio projekata Industrije 4.0, za koju se koriste poluvodiči. |
| --- | --- |

—

automatizacija industrijskih postrojenja, kao dio projekata Industrije 4.0, za koju se koriste poluvodiči.

| 3.2.3. | EGSO vjeruje da hitnost nije jedini problem, problem je što 70 % poluvodiča proizvode TSMC i Samsung Electronics. Suočeni s velikom potražnjom, moraju prednost dati određenim kupcima, a za izgradnju novog proizvodnog postrojenja potrebne su dvije do tri godine (1). |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | EGSO koristi priliku da izrazi zabrinutost zbog nedostatka procjene učinka u prijedlogu. U travnju 2021. Europska komisija pokrenula je program za bolju regulativu čiji je cilj „zajedničkim snagama za bolje zakonodavstvo” (2). Njime se uvodi pristup „jedan za jedan”, na kojem će se temeljiti politika EU-a od 2022. nadalje. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | EGSO razumije da bi tehnička procjena učinka uobičajene duljine predugo trajala s obzirom na hitnu situaciju i da bi u praksi bila beskorisna, ali vjeruje da je Komisija trebala barem osigurati pametnu matricu za dinamičku simulaciju kako bi suzakonodavcima i civilnom društvu pomogla da predvide mogući učinak prijedloga. |
| --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.6. | Nedostatak procjene učinka ima negativne posljedice za mogućnost da EGSO iznese vlastito mišljenje o načelu ili metodologiji kojom se služi Komisija za utvrđivanje proračuna za Zajedničko poduzeće za čipove. Zakonodavni financijski izvještaj priložen Aktu o čipovima također nije dovoljan. Civilno društvo mora jasno i konkretno znati odakle dolaze i kamo idu financijska sredstva. |
| --- | --- |

3.2.6.

3.3.   Intelektualno vlasništvo

| 3.3.1. | Intelektualno vlasništvo opasno je preopterećen pojam. U najširem smislu podrazumijeva bilo koje znanje koje netko posjeduje. Primjer je patent. Patent priznaje vlasništvo nad znanjem i pruža uvjete za njegovu zaštitu. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Međutim, u industriji poluvodiča taj se pojam odnosi na jedinicu za dizajn ili kontrolu koja je pretpakirana i spremna za licenciranje. Intelektualno vlasništvo nad poluvodičima i intelektualno vlasništvo nad dizajnom uglavnom su ista stvar i često se nazivaju intelektualnim vlasništvo, blokovima intelektualnog vlasništva ili jezgrama intelektualnog vlasništva. Riječ je o elementu dizajna, kao što je procesor, koji je prethodno provjeren i može se ugraditi u tuđi dizajn. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Pravni i poslovni napori potrebni za pregovaranje o licencijama često u praksi također premašuju koristi ostvarene licenciranjem dizajna zaštićenih intelektualnim vlasništvom. Stoga proizvođači poluvodiča često svoje intelektualno vlasništvo koriste u obliku patenata. Veliki portfelji patenata mogu se koristiti za ograničavanje konkurencije i za poboljšanje vlastitog konkurentnog položaja uzajamnim licenciranjem. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Obrazloženje prijedloga odnosi se na „zajednice korisnika” i „pružatelje intelektualnog vlasništva” te se u njemu spominju korisnici intelektualnog vlasništva, ali ne i nositelji prava intelektualnog vlasništva. Zatim se navodi da će „centri kompetentnosti olakšat[i] otvoren, transparentan i nediskriminirajući pristup infrastrukturi za projektiranje i pilot-linijama te njihovu učinkovitu upotrebu”. |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | Stoga se EGSO pita odnosi li se „nediskriminirajući pristup” na pristup licenciranju patenata bitnih za norme prema uvjetima FRAND (pošteno, razumno i nediskriminirajuće). Ako je tako, prijedlog bi trebao jamčiti ujednačen i pragmatičan pristup licenciranju pod uvjetima FRAND, koji se temelji na povećanoj transparentnosti i pronalasku kompromisa koji će prikladno nagraditi inovatore EU-a, uz ispunjavanje potreba provoditelja/korisnika i omogućavanje poticanja inovativnosti. |
| --- | --- |

3.3.5.

| 3.3.6. | I na kraju, ali ne najmanje važno, EGSO vjeruje da je intelektualno vlasništvo toliko važno za ostvarivanje ciljeva prijedloga da bi trebalo biti izričito navedeno u odredbama prijedloga, a ne samo u obrazloženju, koje nema zakonski obvezujuće učinke. |
| --- | --- |

3.3.6.

Bruxelles, 15. lipnja 2022.

Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Journal du Net. 2. studenoga 2021.

1

(2)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija „Bolja regulativa: zajedničkim snagama za bolje zakonodavstvo”, COM/2021/219 final.

2

---

| 23.9.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 365/44 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 365/44

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o fluoriranim stakleničkim plinovima, izmjeni Direktive (EU) 2019/1937 i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 517/2014

(COM(2022) 150 final – 2022/0099 (COD))

(2022/C 365/08)

| Izvjestitelj: | Kęstutis KUPŠYS |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Kęstutis KUPŠYS

| Zahtjev za savjetovanje: | Europski parlament, 5.5.2022.
  Vijeće, 10.5.2022. |
| --- | --- |
| Pravna osnova: | članak 192. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i okoliš |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 31.5.2022. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 15.6.2022. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 570 |
| Rezultat glasanja
  (za/protiv/suzdržani): | 140/1/6 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europski parlament, 5.5.2022.

Vijeće, 10.5.2022.

Pravna osnova:

članak 192. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i okoliš

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

31.5.2022.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

15.6.2022.

Plenarno zasjedanje br.:

570

Rezultat glasanja

(za/protiv/suzdržani):

140/1/6

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Revizija Uredbe o fluoriranim stakleničkim plinovima (Uredba (EU) br. 517/2014) (1), koju je Komisija predložila 5. travnja 2022. (2), korak je u pravom smjeru. EGSO smatra da ima prostora za ambicioznije ciljeve kako bi se osiguralo da europska poduzeća i kućanstva idućih desetljeća ne budu opterećena opremom koja šteti klimi te kako bi EU zadržao globalno vodstvo u borbi protiv klimatskih promjena usvajanjem najkvalitetnijih zelenih tehnoloških rješenja. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Mnogi fluorougljikovodici (HFC) imaju velik potencijal globalnog zagrijavanja (GWP). Stoga je poboljšanje Prijedloga Komisije dodatna prilika za znatno smanjenje izravnih utjecaja na klimu izbjegavanjem upotrebe fluorougljikovodikâ s visokim GWP-om i izravnim prijelazom na alternative s niskim GWP-om bez fluoriranih stakleničkih plinova. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Za dizalice topline, sobne klimatizacijske uređaje, rashladne uređaje i druge sustave hlađenja dostupne su alternative s prirodnim rashladnim sredstvima s niskim GWP-om. EGSO se, kad je riječ o tim uređajima, zalaže za zabranu svih rashladnih sredstava s GWP-om većim od 5 nakon 2030. Odbor smatra da se sektorskom zabranom šalje jasna poruka tržištu, da je ona administrativno jednostavna za provedbu i da sa sobom nosi nizak rizik od zaobilaženja propisa. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Odbor snažno preporučuje da se ciljevi iz plana REPowerEU (3) kombiniraju s postupnim ukidanjem fluoriranih stakleničkih plinova, s ciljem uvođenja rashladnih sredstava s najnižim mogućim GWP-om, posebno u području dizalica topline. EGSO smatra da je strah od tržišnih uskih grla u sektoru neutemeljen zbog povećanog proizvodnog kapaciteta industrije, koji će se uglavnom temeljiti na prirodnim rashladnim sredstvima. Ovo je dobra prilika za EU da u tom području bude primjer u postavljanju globalnih zelenih standarda. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Očekivalo se da će sustav kvota odvratiti od upotrebe plinova s visokim GWP-om, ali on nije u dovoljnoj mjeri pridonio promjenama na tržištu. Očito je da se nezakonita trgovina tim plinovima povećala kako bi se zadovoljila kontinuirana potražnja na tržištu. Odbor poziva na uspostavu mehanizma za povećanje prihoda od prodaje kvota. Taj se prihod može namijeniti za jačanje carinskih provjera na razini država članica, za pomoć u usvajanju alternativa s niskim GWP-om i za osiguravanje dostatnog osposobljavanja za instalatere predmetne opreme. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Izuzetno je važno odgovoriti na potrebe za osposobljavanjem u području alternativa fluorougljikovodicima. Kvalificirani tehničari i programi stjecanja kvalifikacija, certifikacije i registracije ključni su za promicanje prirodnih rashladnih sredstava s niskim GWP-om. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Opće napomene

Uvod

| 2.1. | Fluorirani staklenički plinovi jaki su staklenički plinovi. U nedostatku regulacije emisije fluorougljikovodikâ mogle bi dovesti do povećanja prosječne globalne temperature za 0,35–0,5 oC do 2100. godine. Izbjegavanje tih emisija imalo bi znatan utjecaj na ograničavanje globalnog zagrijavanja. S obzirom na kratak rok (2050.), smanjenje emisija fluorougljikovodikâ bilo bi izuzetno djelotvorno u borbi protiv klimatske krize (4). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Mnogi fluorougljikovodici imaju visok potencijal globalnog zagrijavanja (GWP). Trifluorometan (HFC-23) najpotentniji je poznati fluorougljikovodik čiji GWP iznosi 14 600, tj. jedan kilogram HFC-a 23 zagrijava planet gotovo kao 15 tona CO2. Koncentracije HFC-a 23 u atmosferi povećavaju se alarmantnim tempom: s 21 ppt 2008. godine na danas najvišu razinu svih vremena – 35 ppt (5). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Drugi sličan plin, sumporov heksafluorid (SF6), koji se u rasklopnim uređajima često upotrebljava kao izolacijski plin, smatra se najštetnijim fluoriranim stakleničkim plinom jer njegov GWP iznosi 25 200. Tipičan uređaj za grijanje i hlađenje prodan kućanstvu u EU-u 2022. godine može sadržavati fluorirane stakleničke plinove s GWP-om većim od 700, što znači da otprilike 0,5 kg rashladnog sredstva sadržanog u jedinici ima otisak CO2 od 0,35 tona. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Ukupno gledajući, na fluorirane stakleničke plinove otpada oko 2,5 % svih emisija stakleničkih plinova u EU-u. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Tvari koje oštećuju ozonski sloj osim toga i zagrijavaju klimu. Neki su zamijenjeni fluorougljikovodicima koji ne utječu na oštećenje ozonskog sloja, ali i dalje doprinose zagrijavanju klime. EGSO je usvojio mišljenje (6) o Uredbi o tvarima koje oštećuju ozonski sloj (7). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Cilj je Uredbe o fluoriranim stakleničkim plinovima smanjiti njihove emisije, među ostalim i postupnim smanjenjem upotrebe fluorougljikovodikâ u EU-u. Postupno smanjenje upotrebe fluorougljikovodikâ provodi se i na globalnoj razini u okviru Montrealskog protokola. Objema uredbama – o tvarima koje oštećuju ozonski sloj i o fluoriranim stakleničkim plinovima – mora se zajamčiti da Unija ispunjava svoje obveze iz Protokola. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Cilj je postojeće Uredbe o fluoriranim stakleničkim plinovima smanjiti emisije tih plinova u EU-u za dvije trećine do 2030. u usporedbi s razinama iz 2014. godine. Kako je istaknula Komisija, u skladu sa Zakonom o klimi novim će se Prijedlogom pridonijeti smanjenju emisija za najmanje 55 % do 2030., čime će Europa postati klimatski neutralna do 2050., posebno na sljedeći način:






  — | postizanjem ambicioznijih ciljeva, |
| --- | --- | --- |

2.7.

—

postizanjem ambicioznijih ciljeva,

| — | poboljšanjem izvršenja i provedbe, |
| --- | --- |

—

poboljšanjem izvršenja i provedbe,

| — | sveobuhvatnijim praćenjem, |
| --- | --- |

—

sveobuhvatnijim praćenjem,

| — | osiguravanjem usklađenosti s Montrealskim protokolom. |
| --- | --- |

—

osiguravanjem usklađenosti s Montrealskim protokolom.

Fluorirani staklenički plinovi u kontekstu zelenog plana

| 2.8. | Prijedlogom o fluoriranim stakleničkim plinovima postavlja se cilj ambicioznog smanjenja fluorougljikovodikâ i uvodi niz novih zabrana stavljanja na tržište proizvoda i opreme. To znači da će oprema i proizvodi s fluoriranim stakleničkim plinovima s visokim GWP-om postupno nestati s tržišta. Međutim, Odbor smatra da je iznimno važno promicati izravan prijelaz na rješenja s najnižim GWP-om bez fluoriranih stakleničkih plinova i izbjegavati prijelazna rješenja. Tržišta EU-a pokazuju da je to izvedivo, a EU bi trebao biti primjer drugima. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Nužno je podići ljestvicu kako bi se osiguralo da europska poduzeća i kućanstva u narednim desetljećima ne budu opterećena opremom koja je štetna za klimu. Osim toga, bitno je zadržati globalno vodstvo EU-a u djelovanju u području klime usvajanjem najkvalitetnijih zelenih tehnoloških rješenja u svim područjima u kojima se koriste fluorirani staklenički plinovi. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Postupno ukidanje fluorougljikovodikâ vrlo je isplativ način za doprinos postizanju klimatskih ciljeva. Prema završnom izvješću o evaluaciji iz ožujka 2022. (8)„troškovi smanjenja emisija [...] u prosjeku su iznosili oko 6 EUR po toni ekvivalenta CO2”. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Dizalice topline, sobni klimatizacijski uređaji, rashladni uređaji i drugi sustavi hlađenja uređaji su i sustavi za koje postoje alternative u vidu prirodnih rashladnih sredstava s niskim GWP-om. Kad je riječ o tim uređajima, EGSO se zalaže za zabranu rashladnih sredstava s fluoriranim stakleničkim plinovima čiji je GWP veći od 5 nakon 2030. Odbor smatra da se sektorskim zabranama šalje jasna poruka tržištu, da su one administrativno jednostavne za provedbu i da sa sobom nose nizak rizik od zaobilaženja propisa. Izuzeća ad hoc mogla bi se odobriti ako se fluorougljikovodici smatraju tehnički nužnima na temelju odredbi članka 16. stavka 4. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Za neke su uporabe na tržištu već prisutne zamjene za fluorougljikovodike, uključujući propan (GWP 0,02) i amonijak (GWP 0). Odbor poziva na povećanje sredstava za istraživanje kako bi se iskoristila ta rješenja s nultom stopom GWP-a. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Jedina održiva politika EU-a bila bi pristup „zelenog hlađenja”, koji kombinira prirodna rashladna sredstva s iznimno niskim GWP-om (GWP < 5) i energetski učinkovite uređaje. Sve vrste mješavina fluoriranih stakleničkih plinova, čak i s niskim GWP-om, u praksi su problematične, posebno u pogledu recikliranja i oporabe, te održavanje i servisiranje čine mnogo složenijima. Stoga ih treba izbjegavati. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Postojeći sustavi grijanja i hlađenja moraju se servisirati i održavati uz uporabu postojećih fluorougljikovodika. Akcijski plan REPowerEU, kojim je postavljen cilj uvođenja 30 milijuna dizalica topline u Europi do 2030., izazvao je opravdanu zabrinutost među dionicima (9). Predstavnici industrije smatraju da bi predložene nove odredbe u okviru Uredbe o fluoriranim stakleničkim plinovima mogle usporiti prijeko potrebno uvođenje dizalica topline u Europi. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Odbor smatra da će rana zabrana upotrebe fluorougljikovodikâ u novoj opremi za dizalice topline osigurati da uvođenje dizalica topline ne bude ugroženo zbog nestašice fluorougljikovodikâ za servisiranje postojeće opreme. Time će se izbjeći stvaranje velikih zaliha fluorougljikovodikâ, za koje je potrebno donijeti mjere upravljanja i uništavanja. Ako se problemu istjecanja fluorougljikovodikâ iz opreme nakon isteka njezine upotrebe ne pristupi na odgovarajući način, to će imati poguban utjecaj na klimu. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | Tržišna zaliha fluorougljikovodikâ s visokim GWP-om iznimno je opasna: rashladna sredstva s visokim GWP-om uvelike se koriste za održavanje postojeće opreme kako bi se nadoknadile kontinuirane emisije (razina propusnosti može doseći 15 %–20 % godišnje) |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | Odbor stoga snažno preporučuje da se ciljevi iz plana REPowerEU kombiniraju s postupnim ukidanjem fluoriranih stakleničkih plinova, pri čemu je cilj uvođenje rashladnih sredstava s najnižim mogućim GWP-om. Da bismo stekli perspektivu o broju dizalica topline (postepeno uvođenje 30 milijuna dizalica topline u razdoblju od sedam godina), mogli bismo iskoristiti globalne podatke Međunarodne agencije za energiju (IEA): za grijanje je 2020. godine korišteno gotovo 180 milijuna dizalica topline, a njihov ukupan broj na svjetskoj razini u proteklih je pet godina rastao 10 % godišnje. Prema scenariju IEA-e za neto nultu stopu emisija do 2050. broj ugrađenih dizalica topline do 2030. godine trebao bi doseći 600 milijuna. Udio EU-a u tom je području u potpunosti u skladu s udjelom njegovih kućanstava u svjetskom broju. |
| --- | --- |

2.17.

| 2.18. | EGSO smatra da je strah od uskih grla na tržištu u tom sektoru neutemeljen jer je predloženi trend uvođenja dizalica topline u Europi uglavnom u skladu sa širenjem proizvodnih kapaciteta industrije, koji će se temeljiti na rashladnim sredstvima, posebno onima prirodnima, s iznimno niskim GWP-om. Ovo je dobra prilika za EU da u tom području bude primjer u postavljanju globalnih zelenih standarda. |
| --- | --- |

2.18.

| 2.19. | S obzirom na prethodno opisane čimbenike, EGSO daje sljedeće prijedloge da bi se ojačao Prijedlog o reviziji Uredbe o fluoriranim stakleničkim plinovima:






  — | daljnje jačanje postupnog smanjenja upotrebe fluorougljikovodikâ kako bismo bili u skladu sa scenarijem iz Pariškog sporazuma o maksimalnom zagrijavanju od 1,5 oC; |
| --- | --- | --- |

2.19.

—

daljnje jačanje postupnog smanjenja upotrebe fluorougljikovodikâ kako bismo bili u skladu sa scenarijem iz Pariškog sporazuma o maksimalnom zagrijavanju od 1,5 oC;

| — | zabranu upotrebe HFC-a 404A (čiji GWP iznosi 4728) i drugih HFC-ova s visokim GWP-om; |
| --- | --- |

—

zabranu upotrebe HFC-a 404A (čiji GWP iznosi 4728) i drugih HFC-ova s visokim GWP-om;

| — | smanjenje sektorskih ograničenja od 150 GWP-a na najniži mogući GWP za svaku pojedinu tehnologiju; |
| --- | --- |

—

smanjenje sektorskih ograničenja od 150 GWP-a na najniži mogući GWP za svaku pojedinu tehnologiju;

| — | promicanje programa poticaja i javne nabave za alternative bez fluoriranih stakleničkih plinova; |
| --- | --- |

—

promicanje programa poticaja i javne nabave za alternative bez fluoriranih stakleničkih plinova;

| — | podupiranje država članica u njihovim nastojanjima da potiču zelenija rješenja s vrlo niskim GWP-om (i bez fluoriranih stakleničkih plinova ako je to moguće). |
| --- | --- |

—

podupiranje država članica u njihovim nastojanjima da potiču zelenija rješenja s vrlo niskim GWP-om (i bez fluoriranih stakleničkih plinova ako je to moguće).

Pitanja povezana s okolišem

| 2.20. | Pri prijelazu na prirodna rashladna sredstva s iznimno niskim GWP-om ili fluorougljikovodike s niskim GWP-om trebalo bi izbjegavati pretvorbu u tvari kao što su hidrofluoroolefini zbog njihovih proizvoda razlaganja, kao što je štetna trifluorooctena kiselina (TFA). TFA i druge polifluorirane i perfluorirane alkilne tvari (PFAS) nazivaju se i „vječnim kemikalijama” jer ih nije moguće ukloniti iz okoliša (10). Primjenom načela opreznosti trebalo bi uspostaviti i jasnu vezu s mjerama koje je Komisija predložila u svojem akcijskom planu za nultu stopu onečišćenja (11). |
| --- | --- |

2.20.

| 2.21. | Postupnim smanjivanjem fluorougljikovodikâ trebalo bi na odgovarajući način voditi računa o tvarima koje zamjenjuju fluorougljikovodike. EGSO poziva na to da se ne toleriraju nove zamjene za fluorirane stakleničke plinove kojima se problem visokog GWP-a jednostavno zamjenjuje drugim okolišnim problemima. Umjesto toga, Odbor poziva na preuzimanje odgovornosti za usmjeravanje tranzicije prema istinski klimatski i okolišno prihvatljivim prirodnim alternativama bez fluoriranih stakleničkih plinova. Upućivanje na europski postupak REACH nije dovoljno jer taj proces zaostaje i neće na vrijeme zabraniti opasne zamjene fluoriranih stakleničkih plinova. |
| --- | --- |

2.21.

Nezakonita trgovina

| 2.22. | Nezakonita trgovina fluorougljikovodicima velik je problem u EU-u. Jasno je da je vrlo raširena, iako je o tome teško dobiti precizne podatke. Razne analize pokazuju da nezakoniti uvoz čini trećinu zakonitog tržišta EU-a (12). |
| --- | --- |

2.22.

| 2.23. | Očekivalo se da će sustav kvota odvratiti od upotrebe plinova s visokim GWP-om, ali on nije u dovoljnoj mjeri pridonio promjenama na tržištu. Očito je da se nezakonita trgovina tim plinovima povećala kako bi se zadovoljila kontinuirana potražnja na tržištu. Ta dinamika potkrepljuje argument EGSO-a za potpunu zabranu plinova s visokim GWP-om. |
| --- | --- |

2.23.

| 2.24. | Nažalost, nezakonita trgovina fluorougljikovodicima nije u Prijedlogu uzeta u obzir na odgovarajući način. EGSO poziva na transparentnost i potpunu sljedivost fluorougljikovodikâ u cijelom lancu opskrbe. Predlagana su rješenja s oznakama na temelju QR kodova, što EGSO smatra isplativim načinom za rješavanje tog pitanja. |
| --- | --- |

2.24.

| 2.25. | EGSO smatra da bi trebalo dodatno poboljšati i kontrole opskrbe fluorougljikovodicima u području e-trgovine. Odbor poziva na zabranu prodaje fluoriranih stakleničkih plinova na internetskim tržištima ili uvođenje obveznih certifikacija za poduzeća koja prodaju velike količine fluoriranih stakleničkih plinova na internetu. |
| --- | --- |

2.25.

| 2.26. | Trebalo bi zadržati strogu kontrolu cjelokupnog uvoza i izvoza fluorougljikovodika, a to podrazumijeva i plinove u svrhe koje su izuzete od postupnog ukidanja (npr. za sirovine, uništavanje, ponovni izvoz ili druge izuzete uporabe). Poduzeća bi trebala imati valjanu registraciju na portalu F-gas kako bi se izbjeglo da se slučajevi za koje vrijedi izuzeće koriste u svrhe lakše nezakonite trgovine. Odbor upozorava da popis iznimaka iz članka 20. stavka 4. stvara rupu u sustavu izdavanja dozvola koju će nezakoniti trgovci sigurno iskoristiti. |
| --- | --- |

2.26.

| 2.27. | Kako bi se povećala djelotvornost nacionalnih carinskih tijela, Odbor traži da se donesu smjernice za odlaganje zaplijenjenih proizvoda, kontejnera i opreme nezakonito uvezenih u EU te da se državama članicama dodijele financijska sredstva za njihovo uništenje, u slučaju da države članice odaberu uništenje kao opciju. |
| --- | --- |

2.27.

| 2.28. | Borbu protiv nezakonitog trgovanja fluoriranim stakleničkim plinovima i njihova odlaganja trebalo bi uskladiti s prijedlozima iz Direktive o zaštiti okoliša putem kaznenog prava (13), čiji je cilj djelotvornija zaštita okoliša obvezivanjem država članica na poduzimanje kaznenopravnih mjera i poticanjem prekogranične suradnje (14). |
| --- | --- |

2.28.

Dodjela kvota i sredstava

| 2.29. | Tisućama novih tržišnih sudionika dodijeljene su kvote za uvoz fluorougljikovodikâ na tržište EU-a. Mnogi od njih nemaju pristup infrastrukturi u EU-u za ispunjavanje zahtjevâ iz Uredbe u pogledu prikupljanja, recikliranja i oporabe fluorougljikovodikâ koje uvoze. |
| --- | --- |

2.29.

| 2.30. | Iako EGSO pozdravlja nove uvjete za registraciju i dodjelu kvota, smatra da postoji potencijal za povećanje naknade za dodjelu kako bi se bolje odrazile stvarne cijene ugljika. |
| --- | --- |

2.30.

| 2.31. | Jasno je da je kvotna pristojba od 3 EUR po toni ekvivalenta CO2 preniska da bi se ostvario odgovarajući prihod i odvratilo od upotrebe fluorougljikovodikâ radi bržeg usvajanja prirodnih rashladnih sredstava. |
| --- | --- |

2.31.

| 2.32. | EGSO također poziva na ponovnu evaluaciju upotrebe financijskih sredstava prikupljenih prodajom kvota. |
| --- | --- |

2.32.

| 2.33. | EGSO je uvjeren da bi ti prihodi trebali biti namijenjeni za izravnu upotrebu u sljedeće svrhe:






  — | poticanje istraživanja alternativa s niskim GWP-om, posebno prirodnih rashladnih sredstava; |
| --- | --- | --- |

2.33.

—

poticanje istraživanja alternativa s niskim GWP-om, posebno prirodnih rashladnih sredstava;

| — | pružanje potpore tijelima država članica u nadzoru tržišta; |
| --- | --- |

—

pružanje potpore tijelima država članica u nadzoru tržišta;

| — | stjecanje vještina i podizanje osviještenosti, što uključuje i kampanje za podizanje razine osviještenosti krajnjih potrošača; |
| --- | --- |

—

stjecanje vještina i podizanje osviještenosti, što uključuje i kampanje za podizanje razine osviještenosti krajnjih potrošača;

| — | potpora hitnom i srednjoročnom osposobljavanju postojeće i buduće radne snage. |
| --- | --- |

—

potpora hitnom i srednjoročnom osposobljavanju postojeće i buduće radne snage.

Osposobljavanje

| 2.34. | Izuzetno je važno odgovoriti na potrebe za osposobljavanjem u području alternativa fluorougljikovodicima. Kvalificirani tehničari i programi stjecanja kvalifikacija, certifikacije i registracije ključni su za promicanje prirodnih rashladnih sredstava s niskim GWP-om. Certifikacija nije potrebna samo za fluorirane stakleničke plinove, nego i za njihove alternative. EGSO poziva na to da se u programima certifikacije uvede obvezna osposobljenost u pogledu komponente prirodnih rashladnih sredstava. |
| --- | --- |

2.34.

| 2.35. | Osposobljavanje i certifikacija pitanja su koja podliježu supsidijarnosti i moraju biti u skladu s postojećim nacionalnim programima. U prijedlogu se državama članicama daje godina dana da ažuriraju svoje programe kako bi uključile alternative, a neki sudionici na tržištu strahuju da je riječ o prilično kratkom roku. Iako su rokovi važni, treba imati i jasne ciljeve. EGSO preporučuje da se u nacionalnim planovima odrede obveze s jasnim ključnim pokazateljima uspješnosti, primjerice, da do 2025. godine bude osposobljeno 50 % instalatera. |
| --- | --- |

2.35.

Globalni utjecaj

| 2.36. | Pri usklađivanju s Montrealskim protokolom trebalo bi uzeti u obzir činjenicu da će Kigalijsku izmjenu u relativno bliskoj budućnosti trebati ojačati da bi se postigli globalni ciljevi nulte neto stope emisija. |
| --- | --- |

2.36.

| 2.37. | EU u tom smislu daje bitan impuls na globalnoj razini u kontekstu Montrealskog protokola. Prijedlog nove europske uredbe o fluoriranim stakleničkim plinovima pomno prate svi globalni akteri. Donošenje Kigalijske izmjene bio je dobar prvi korak u pravom smjeru, no potrebne su ranije i ambicioznije mjere za postupno smanjivanje upotrebe fluorougljikovodika. EU bi mogao učinkovitije iskoristiti svoj globalni utjecaj s pomoću takozvanog „briselskog efekta”. |
| --- | --- |

2.37.

| 2.38. | EGSO stoga smatra da je hitno potrebno pokrenuti rasprave u okviru Montrealskog protokola kako bi se ubrzao napredak na temelju Kigalijske izmjene, pri čemu ambiciozni prijedlozi revizije Uredbe o fluoriranim stakleničkim plinovima na razini EU-a imaju vodeću ulogu u skladu sa scenarijem iz Pariškog sporazuma o maksimalnom zagrijavanju od 1,5 oC. |
| --- | --- |

2.38.

Transparentnost i uključenost

| 2.39. | Unatoč činjenici da su rasprave o fluoriranim stakleničkim plinovima od ključne važnosti za neke bitne lance vrijednosti, rasprava o odgovarajućim mjerama politike i dalje je ograničena na stručne krugove. Potrebno je uložiti napore kako bi se ta rasprava proširila na sve dionike, uz široku zastupljenost civilnog društva. Novom Uredbom o fluoriranim stakleničkim plinovima trebalo bi uspostaviti savjetodavni forum koji bi se organizirao najmanje dvaput godišnje na razini EU-a i u svakoj državi članici. |
| --- | --- |

2.39.

Bruxelles, 15. lipnja 2022.

Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Uredba (EU) br. 517/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o fluoriranim stakleničkim plinovima i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 842/2006 (SL L 150, 20.5.2014., str. 195.).

1

(2)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/?uri=COM:2022:150:FIN

2

(3)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/?uri=COM:2022:108:FIN

3

(4)  https://acp.copernicus.org/articles/13/6083/2013/acp-13-6083-2013.pdf

4

(5)  Ovdje „ppt” znači „dijelovi po trilijunu”. Izvor podataka: Advanced Global Atmospheric Gases Experiment (Napredni eksperiment s globalnim atmosferskim plinovima).

5

Advanced Global Atmospheric Gases Experiment

(6)  Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o tvarima koje oštećuju ozonski sloj i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1005/2009 (COM(2022) 151 final – 2022/0100 (COD)) (vidjeti stranicu 50. ovoga Službenog lista).

6

(7)  Uredba (EZ) br. 1005/2009 o tvarima koje oštećuju ozonski sloj (SL L 286, 31.10.2009., str. 1.).

7

(8)  Dostupno ovdje: https://ec.europa.eu/clima/system/files/2022-04/f-gas_evaluation_report_en.pdf

8

(9)  https://www.coolingpost.com/world-news/f-gas-quota-cuts-will-hit-heat-pump-ambitions/

9

(10)  Vidjeti https://www.umweltbundesamt.de/publikationen/persistent-degradation-products-of-halogenated.

10

(11)  COM(2021) 400 final, Put prema zdravom planetu za sve – Akcijski plan EU-a: Prema postizanju nulte stope onečišćenja zraka, vode i tla.

11

(12)  Vidjeti izvješće o procjeni utjecaja na okoliš (2022.) „Europe’s most chilling crime – the illegal trade in HFC refrigerant gases” (Kriminal u Europi od kojeg se najviše ledi krv u žilama – nezakonita trgovina rashladnim plinovima fluorougljikovodika). Dostupno na: https://eia-international.org/report/europes-most-chilling-crime/. Procjena sektora fluoriranih stakleničkih plinova dostupna na: https/ 2020/ 09://stopillegalcooling.eu/wp-content/uploads/EFCTC_Press-Release_EN-2.pdf.

12

„Europe’s most chilling crime – the illegal trade in HFC refrigerant gases”

(13)  https://ec.europa.eu/info/files/proposal-directive-european-parliament-and-council-protection-environment-through-criminal-law-and-replacing-directive-2008-99-ec_en

13

(14)  Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti okoliša putem kaznenog prava i zamjeni Direktive 2008/99/EZ (COM(2021) 851 final – 2021/0422 (COD)) (SL C 290, 29.7.2022., str. 143.).

14

---

| 23.9.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 365/50 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 365/50

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o tvarima koje oštećuju ozonski sloj i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1005/2009

(COM(2022) 151 final – 2022/0100 (COD))

(2022/C 365/09)

| Izvjestitelj: | Jacob PLAT |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Jacob PLAT

| Zahtjev za savjetovanje: | Europski parlament, 2.5.2022.
  Vijeće Europske unije, 10.5.2022. |
| --- | --- |
| Pravna osnova: | članak 192. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i okoliš |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 31.5.2022. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 15.6.2022. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 570 |
| Rezultat glasanja
  (za/protiv/suzdržani): | 123/0/2 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europski parlament, 2.5.2022.

Vijeće Europske unije, 10.5.2022.

Pravna osnova:

članak 192. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i okoliš

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

31.5.2022.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

15.6.2022.

Plenarno zasjedanje br.:

570

Rezultat glasanja

(za/protiv/suzdržani):

123/0/2

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO pozdravlja prijedlog za reviziju Uredbe (EZ) br. 1005/2009 (1), kojom se osigurava znatno smanjenje tvari koje oštećuju ozonski sloj, ali smatra da su moguća i daljnja smanjenja. Malobrojne tvari koje oštećuju ozonski sloj i koje su još uvijek dopuštene upotrebljavaju se u proizvodnji drugih kemikalija, primjerice, sredstava za zaštitu od požara u posebnim primjenama kao što su zrakoplovi, kao i u laboratorijima za potrebe analize. Međutim, u međuvremenu zastarjela uporaba tvari koje oštećuju ozonski sloj kao pjenila za proizvodnju izolacijskih pjena i dalje je relevantna jer mnoge od tih pjena još uvijek postoje u zgradama. One će se zbog istjecanja svojeg životnog vijeka tijekom predstojećih desetljeća uklanjati, što bi moglo dovesti do emisija. Kao primjeri dobrih inicijativa mogu poslužiti prilagodba predmetne Uredbe radi boljeg usklađivanja s europskim zelenim planom (2) i poboljšanje njezine strukture. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EGSO pozdravlja usklađenost ove Uredbe s Uredbom o fluoriranim stakleničkim plinovima (Uredba (EU) br. 517/2014) (3). Važno je da glavne odredbe tih uredbi budu međusobno usklađene (npr. u pogledu carinskih kontrola, pravila o propuštanju i definicija). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EGSO na temelju raznih dostupnih izvješća i provedene evaluacije primjećuje da se postojećom Uredbom (EZ) br. 1005/2009 ostvaruju unaprijed utvrđeni ciljevi. Međutim, smatra da je potrebno povećati razinu ambicije kako bi se ostvarili ciljevi zelenog plana, a građanima istodobno pružila najveća moguća zaštita od otrovnih tvari koje uzrokuju rak. EGSO se stoga slaže s mjerama iz Prijedloga za daljnje smanjenje emisija tvari koje oštećuju ozonski sloj. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Dobro praćenje i registracija ključni su elementi za postizanje dobrih rezultata. EGSO se zalaže za što transparentniji sustav praćenja kojim bi se, prema potrebi, mogla zadovoljiti potreba za proširenjem, na primjer, novih tvari koje oštećuju ozonski sloj, a koje nisu obuhvaćene predmetnom uredbom. Cilj bi trebao biti univerzalni sustav primjenjiv u svim državama članicama. Međutim, zbog predvodničke uloge koju EU trenutačno ispunjava, također bi trebalo biti omogućeno jednostavno provođenje sustava registracije i praćenja i u zemljama izvan EU-a. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EGSO također poziva na to da se broj iznimaka od zabrana svede na najmanju moguću mjeru te da odstupanja od popisa zabranjenih tvari budu moguća samo u iznimnim i nužnim slučajevima. Izuzete uporabe trebalo bi strogo kontrolirati kako bi se izbjegla zlouporaba, a time i pogoršanje situacije. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EGSO skreće pozornost na opasan i neriješen problem gomilanja velikih količina tvari koje oštećuju ozonski sloj u staroj opremi i izolacijskim pjenama, dok istodobno nijednom međunarodnom konvencijom nije uređeno upravljanje resursima koji oštećuju ozonski sloj ili njihovo uništavanje. Odbor poziva na hitno djelovanje u cilju donošenja djelotvornog zakonodavstva u državama članicama u svrhu sprečavanja istjecanja tvari koje oštećuju ozonski sloj kako bi se izbjeglo ugrožavanje atmosferskog okoliša i životnih uvjeta stanovništva. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | U idealnom slučaju, gospodarenje tvarima koje oštećuju ozonski sloj trebalo bi biti dio sustava gospodarenja otpadom (za potrebe kontrole, prikupljanja, oporabe i obrade) u okviru postojećih sveobuhvatnih politika, zakonodavstva i propisa za određene tokove otpada. Upravljanje tvarima koje oštećuju ozonski sloj u pjenama i drugim zalihama tih tvari predstavlja izazov, osobito za zemlje u razvoju. EU mora predstaviti izvediva rješenja i odgovarajući pravni okvir. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | S obzirom na stalnu visoku razinu proizvodnje i uporabe tvari koje oštećuju ozonski sloj kao sirovina i s obzirom na s njima povezane emisije, koje se mogu podcijeniti, EGSO je zabrinut zbog toga što je u potpunosti odbačena mogućnost količinskih ograničenja tvari koje oštećuju ozonski sloj i koje se upotrebljavaju kao sirovine. Ograničavanje izuzeća za sirovine u skladu s novom uredbom donosi višestruke koristi za okoliš. Naglasak bi trebao biti na alternativama prihvatljivima za okoliš. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Dodatnim zahtjevima za izvješćivanje trebalo bi ojačati mjere za sprečavanje emisija usputno proizvedenog fluorougljikovodika (HFC) povezanih s proizvodnjom tvari koje oštećuju ozonski sloj. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Trebalo bi uvesti mjere za smanjenje emisija novih tvari koje oštećuju ozonski sloj, uključujući smanjenje propuštanja i zahtjeve za oporabu, recikliranje i obnavljanje. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Kontekst

| 2.1. | Montrealski protokol (4) o tvarima koje oštećuju ozonski sloj multilateralni je sporazum o okolišu od povijesne važnosti, kojim se regulira proizvodnja i potrošnja gotovo 100 sintetičkih kemikalija koje se nazivaju tvarima koje oštećuju ozonski omotač. Kad se ispuste u atmosferu, te kemikalije oštećuju stratosferski ozonski sloj, Zemljin omotač koji štiti ljude i okoliš od opasnih razina Sunčeva UV zračenja. Taj Protokol, usvojen 15. rujna 1987., jedini je sporazum u povijesti UN-a koji su ratificirale sve države na svijetu – svih 198 država članica UN-a. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Uredba (EZ) br. 1005/2009 o tvarima koje oštećuju ozonski sloj glavni je instrument EU-a usmjeren na tvari koje oštećuju ozonski sloj. Njezin je opći cilj spriječiti emisije tvari koje oštećuju ozonski sloj i osigurati usklađenost s Montrealskim protokolom. Uredba o tvarima koje oštećuju ozonski sloj podnesena je na evaluaciju primjerenosti i učinkovitosti propisa (REFIT), u okviru koje se zaključilo da je Uredba općenito svrsishodna, no mogla bi se bolje uskladiti s europskim zelenim planom i nešto bolje oblikovati. U tom kontekstu Prijedlogom se namjerava zamijeniti Uredba o tvarima koje oštećuju ozonski sloj i pritom zadržati stroga kontrola, posebno radi:






  1. | usklađivanja mjera s europskim zelenim planom zahtijevanjem dodatnih smanjenja emisija koja su izvediva uz razmjerne troškove; |
| --- | --- | --- |

2.2.

1.

usklađivanja mjera s europskim zelenim planom zahtijevanjem dodatnih smanjenja emisija koja su izvediva uz razmjerne troškove;

| 2. | sveobuhvatnijeg praćenja tvari koje oštećuju ozonski sloj, uključujući tvari koje se još ne kontroliraju; |
| --- | --- |

2.

sveobuhvatnijeg praćenja tvari koje oštećuju ozonski sloj, uključujući tvari koje se još ne kontroliraju;

| 3. | pojednostavnjenja i poboljšanja djelotvornosti postojećih pravila kako bi se smanjili administrativni troškovi; |
| --- | --- |

3.

pojednostavnjenja i poboljšanja djelotvornosti postojećih pravila kako bi se smanjili administrativni troškovi;

| 4. | povećanja jasnoće i usklađenosti s drugim pravilima. |
| --- | --- |

4.

povećanja jasnoće i usklađenosti s drugim pravilima.

| 2.3. | Tvari koje oštećuju ozonski sloj imaju potencijal globalnog zatopljenja (5) koji je mnogo veći od potencijala ugljikova dioksida, pa je za borbu protiv klimatskih promjena i zaštitu zdravlja i dobrobiti građana EU-a potrebno smanjiti njihove emisije. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Montrealskim protokolom postupno se ukida proizvodnja i uporaba tvari koje zbog emisija oštećuju ozonski sloj. Propisi EU-a o tvarima koje oštećuju ozonski sloj oduvijek su bila ambicioznija od odbredbi Montrealskog protokola te su njima u potpunosti ukinute tvari koje zbog emisija oštećuju ozonski sloj. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Budući da je proizvodnja, uporaba i trgovina tvarima koje oštećuju ozonski sloj većim dijelom već zabranjena, glavna je svrha spriječiti emisije tvari koje oštećuju ozonski sloj iz ranije zakonitih načina primjene u proizvodima i opremi te iz drugih načina primjene, npr. kao sirovina, koji su izuzeti iz procesa postupnog ukidanja u skladu s Montrealskim protokolom. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Prijedlog uredbe o tvarima koje oštećuju ozonski sloj usko je povezan s prijedlogom o fluoriranim stakleničkim plinovima (NAT/847 (6)). Obje vrste tvari staklenički su plinovi koji pridonose globalnom zagrijavanju. Tim se dvjema uredbama mora osigurati da Unija ispunjava svoje obveze iz Montrealskog protokola koje se odnose na tvari koje oštećuju ozonski sloj i na fluorougljikovodike. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Cilj Prijedloga jest da se do 2050. s pomoću mjera za oporabu i uništavanje tvari koje oštećuju ozonski sloj iz dvije vrste izolacijskih pjena spriječi ispuštanje 180 milijuna tona ekvivalenta CO2 i potencijalnih 32 000 tona tvari koje oštećuju ozonski sloj. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Opće napomene

| 3.1. | EGSO snažno podupire Prijedlog Komisije o izmjeni Uredbe o tvarima koje oštećuju ozonski sloj kako bi se dodatno smanjile emisije i pružili poticaji za upotrebu klimatski prihvatljivih alternativa. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EGSO uviđa da bi neke mjere iz postojeće uredbe usmjerene na sprečavanje nezakonitih aktivnosti mogle biti učinkovitije te stoga pozdravlja povezivanje sustava za izdavanje dozvola za tvari koje oštećuju ozonski sloj s okružjem jedinstvenog sučelja EU-a za carinu (7). EGSO preporučuje da se takve mjere primjenjuju i na posebne carinske postupke, uključujući provoz i privremeno skladištenje tvari koje oštećuju ozonski sloj. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EGSO prepoznaje veliku važnost primjerenog praćenja za poduzimanje preventivnih mjera i ostvarenje napretka. Djelotvornim praćenjem i izvješćivanjem mogu se utvrditi, a time i ukloniti, nezakonite trgovačke prakse. S obzirom na ozbiljne posljedice nezakonite trgovine tvarima koje oštećuju ozonski sloj na okoliš, EGSO pozdravlja uvođenje minimalnih standarda za maksimalne kazne za nezakonitu proizvodnju, uvoz i stavljanje tvari koje oštećuju ozonski sloj na tržište, ali poziva i na uvođenje minimalnih kazni. Nova uredba dobro se uklapa u prijedlog Komisije o preispitivanju Direktive o zaštiti okoliša putem kaznenog prava i o zamjeni Direktive 2008/99/EZ (ECD) (8). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EGSO snažno podupire mjere kojima se osigurava oporaba tvari koje oštećuju ozonski sloj sadržanih u pjenama, prepoznajući znatan potencijal te mjere za ublažavanje klimatskih promjena, kao i priliku za otvaranje radnih mjesta te istraživanje i razvoj u industriji recikliranja. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EGSO pozdravlja činjenicu da je pažljivo razmotrena usklađenost s postojećim odredbama politike u tom području. To je potrebno kako bi se u konačnici ostvarili ciljevi paketa „Spremni za 55 %” (do 2030.) i ciljevi zelenog plana (do 2050.). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | S obzirom na to da je EU predvodnik u smanjenju tvari koje oštećuju ozonski sloj, EGSO predlaže da EU posluži kao uzor drugim gospodarstvima kako bi i ona primjenjivala ista pravila, primjerice ograničavanjem uporabe tvari koje oštećuju ozonski sloj kao sirovina i procesnih agensa ako postoje alternative. U 2020. proizvodnja kontroliranih tvari koje oštećuju ozonski sloj iznosila je 164 704 metričke tone, uglavnom za uporabu kao sirovine u EU-u. U znanstvenim krugovima izražena je zabrinutost zbog toga što su prijavljene emisije iz procesa proizvodnje sirovina podcijenjene i mogu biti razlog za globalno povećanje atmosferskih razina ugljikova tetraklorida (CTC) i tvari CFC-113 (9). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EGSO pretpostavlja da revizija neće dovesti do prekomjernog administrativnog ili financijskog opterećenja. Očekuje se da će se Prijedlogom ostvariti niz koristi za poduzeća u pogledu pojednostavnjenja. Također je dobro da se od revidiranih odredbi može odstupiti samo u vrlo iznimnim slučajevima. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EGSO smatra da uvrštavanje novih tvari koje oštećuju ozonski sloj, a koje još nisu obuhvaćene Montrealskim protokolom, predstavlja poboljšanje. Proizvodnja novih tvari, izražena u metričkim tonama, bila je 2020. oko šest puta veća od proizvodnje kontroliranih tvari. Stoga je važno pratiti kretanja u tom području, uključujući korištene i proizvedene količine, te svesti emisije novih plinova na najmanju moguću mjeru kako bi se njihov učinak na ozonski omotač i klimatske promjene sveo na najmanju moguću mjeru. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EGSO pozdravlja ažuriranu procjenu učinka, posebno u pogledu glavne mjere za smanjenje emisija, koja se tiče oporabe i uništavanja izolacijske pjene. Mehanizam evaluacije iz Prijedloga potreban je kako bi se u međuvremenu mogli ocijeniti rezultati. Stručnjaci u tom pogledu imaju važnu ulogu kad je riječ o izolacijskoj pjeni i razvoju. Također se mora voditi računa o administrativnom opterećenju. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EGSO pozdravlja mjere za pojašnjenje uloge carinskih tijela i tijela za nadzor tržišta u kontroli trgovine tvarima koje oštećuju ozonski sloj. To je nužno jer je nezakonita trgovina još uvijek prisutna (10). |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Prekomjerna uporaba tvari koje oštećuju ozonski sloj u rashladnim sredstvima i pjenilima u prošlosti je dovela do nakupljanja velikih količina tih tvari, npr. u starim hladnjacima, izolacijskoj pjeni ili cilindrima. E-otpad koji sadržava tvari koje oštećuju ozonski sloj može ispustiti i druge otrovne, kancerogene tvari: olovo, kadmij, poliklorirani bifenil (PCB), usporivače gorenja i mnoge druge. Budući da se ni Montrealskim protokolom ni bilo kojom drugom međunarodnom konvencijom o zaštiti okoliša ne uređuje upravljanje postojećim zalihama tvari koje oštećuju ozonski sloj i njihovo uništavanje, odgovornost je svake zemlje da uspostavi uspješan sustav upravljanja tim zalihama radi kontroliranja tog znatnog izvora emisija. Zbog toga EGSO smatra da je važno ostvariti cilj zaštite atmosferskog okoliša sprečavanjem istjecanja i ispuštanja s pomoću učinkovitog upravljanja zalihama tvari koje oštećuju ozonski sloj. |
| --- | --- |

3.11.

4.   Posebne napomene

| 4.1. | Proizvodnja, uporaba i trgovina tvarima koje oštećuju ozonski sloj već su zabranjeni. EGSO stoga podržava cilj Prijedloga da se prije svega spriječe emisije tvari koje oštećuju ozonski sloj iz proizvoda i opreme u kojima je ranije bila dopuštena uporaba takvih tvari. Znatan dio tog napora predstavlja obveza oporabe ili uništavanja tvari koje oštećuju ozonski sloj u određenim vrstama izolacijske pjene pri obnovi ili rušenju zgrada. Međutim, EGSO napominje da se može učiniti više kako bi se u EU-u podržalo usvajanje ekološki prihvatljivijih alternativa sirovinama i procesnim agensima koji oštećuju ozonski sloj. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Revizija Uredbe pomoći će u postizanju cilja Pariškog sporazuma (11) u pogledu povećanja temperature za najviše 1,5 oC u idealnom slučaju. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EGSO pozdravlja zahtjev za minimalnu razinu osposobljavanja osoblja koje radi s tvarima koje oštećuju ozonski sloj. Međutim, nadamo se da će ti minimalni zahtjevi biti jednaki u svim državama članicama. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EGSO napominje da se znatne količine tvari koje oštećuju ozonski sloj i dalje upotrebljavaju kao sirovine u kemijskoj proizvodnji, unatoč dostupnosti alternativa u određenim procesima prerade sirovina. Stalna upotreba tvari HCFC-22 posebno je zabrinjavajuća zbog visokih emisija njezina nusproizvoda, tvari HFC-23, čiji potencijal globalnog zatopljenja iznosi 14 600 (12). EGSO napominje da bi ograničavanje izuzeća za sirovine u okviru Montrealskog protokola donijelo višestruke koristi (13) te da bi EU trebao poslužiti kao uzor zabranom aktualne uporabe tvari koje oštećuju ozonski sloj kao sirovina i procesnih agensa ako postoje alternative koje nisu štetne za okoliš. To bi moglo obuhvatiti 38 % svih tvari koje oštećuju ozonski sloj i koje se u EU-u upotrebljavaju kao sirovine. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | S obzirom na zabrinutost u pogledu sirovina koje oštećuju ozonski sloj i s njima povezanih emisija, EGSO preporučuje da se mogućnost da Komisija donese provedbene akte za utvrđivanje maksimalnih količina i razina emisija te popis poduzeća kojima je dopuštena uporaba procesnih agensa (kako je utvrđeno u članku 7. stavku 3.) proširi na sirovine uključivanjem jednakovrijedne odredbe u članak 6. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | S obzirom na moguće emisije tvari HFC-23 povezane s uporabom tvari HCFC-22, EGSO pozdravlja izjavu o sukladnosti kao prvi korak u borbi protiv toga te poziva na uvođenje daljnjih mjera, uključujući izvješćivanje, provjeru i obavezu otkrivanja proizvodnog postrojenja podrijetla, dokaz o smanjenju nusproizvoda tvari HFC-23 i sljedivost. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Imajući na umu zabrinutost zbog utjecaja emisija novih tvari, uključujući one navedene u Prilogu II. (npr. brzi porast koncentracije diklorometana u atmosferi koji bi za više od deset godina mogao znatno usporiti obnovu ozonske rupe (14)), EGSO preporučuje da se mjere koje iziskuju oporabu, recikliranje i obnavljanje (članak 20.) i zahtjevi u pogledu istjecanja (članak 21.) primjenjuju i na plinove iz Priloga II. Nadalje, predmetna poduzeća moraju imati valjanu registraciju u sustavu izdavanja dozvola prije uvoza ili izvoza plinova iz Priloga II. |
| --- | --- |

4.7.

U Bruxellesu 15. lipnja 2022.

Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  SL L 286, 31.10.2009., str. 1.

1

(2)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/hr/TXT/HTML/?uri=CELEX:52019DC0640&from=EN.

2

(3)  SL L 150, 20.5.2014., str. 195.

3

(4)  https://treaties.un.org/doc/publication/unts/volume%201522/volume-1522-i-26369-english.pdf.

4

(5)  Pokazatelj potencijala globalnog zatopljenja uveden je kako bi se omogućilo uspoređivanje utjecaja raznih plinova na globalno zatopljenje. Konkretno, mjeri se koliko će energije apsorbirati emisije 1 tone plina tijekom određenog vremenskog razdoblja u usporedbi s emisijama 1 tone ugljikova dioksida (CO2).

5

potencijala globalnog zatopljenja

2

(6)  Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o fluoriranim stakleničkim plinovima, izmjeni Direktive (EU) 2019/1937 i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 517/2014 (COM(2022) 150 final – 2022/0099 (COD)) (vidjeti stranicu 44. ovoga Službenog lista).

6

(7)  Za dodatne informacije o okružju jedinstvenog sučelja EU-a za carinu vidjeti https://ec.europa.eu/taxation_customs/eu-single-window-environment-customs_en.

7

(8)  Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti okoliša putem kaznenog prava i zamjeni Direktive 2008/99/EZ (COM(2021) 851 final – 2021/0422 (COD)) (SL C 290, 29.7.2022., str. 143.).

8

(9)  Solomon i dr., 2020. Unfinished business after five decades of ozone-layer science and policy (Nedovršeni posao nakon pet desetljeća znanstvenog istraživanja i politike u području ozona). Nature Communications 11:4272.

9

(10)  https://www.europol.europa.eu/media-press/newsroom/news/how-company-earned-to-%E2%82%AC1-million-illegally-trading-ten-tons-of-ozone-depleting-substances.

10

(11)  https://unfccc.int/sites/default/files/english_paris_agreement.pdf.

11

(12)  Spoj HFC-23 (trifluormetan ili CHF3), snažan staklenički plin sa stogodišnjim potencijalom globalnog zatopljenja od 14 600, nastaje kao nusproizvod tijekom proizvodnje tvari HCFC-22 (klorodifluormetan ili CHClF2)

12

(13)  Andersen i dr., 2021. Narrowing feedstock exemptions under the Montreal Protocol has multiple environmental benefits (Ograničavanje izuzeća za sirovine u skladu s Montrealskim protokolom donosi višestruke koristi za okoliš.). PNAS 2021., svezak 118, br. 49. https://doi.org/10.1073/pnas.2022668118.

13

Narrowing feedstock exemptions under the Montreal Protocol has multiple environmental benefits

(14)  Hossaini, R., Chipperfield, M., Montzka, S. i dr. The increasing threat to stratospheric ozone from dichloromethane (Sve veća opasnost od diklormetana za stratosferski ozon.). Nat Commun 8, 15962 (2017). https://doi.org/10.1038/ncomms15962.

14

The increasing threat to stratospheric ozone from dichloromethane

Nat Commun

---

| 23.9.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 365/55 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 365/55

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2017/2107 o utvrđivanju mjera za upravljanje, očuvanje i kontrolu primjenjivih na području primjene Konvencije Međunarodne komisije za očuvanje atlantskih tuna (ICCAT) i Uredbe (EU) .../2022 o uspostavi višegodišnjeg plana upravljanja plavoperajnom tunom u istočnom Atlantiku i Sredozemnom moru

(COM(2022) 171 final – 2022/0111(COD))

(2022/C 365/10)

| Samostalni izvjestitelj: | Javier GARAT PÉREZ |
| --- | --- |

Samostalni izvjestitelj:

Javier GARAT PÉREZ

| Zahtjev za savjetovanje: | Europski parlament, 2.5.2022.
  Vijeće, 23.5.2022. |
| --- | --- |
| Pravna osnova: | članak 43. stavak 2. i članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i okoliš |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 31.5.2022. |
| Rezultat glasanja
  (za/protiv/suzdržani): | 63/0/0 |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 15.6.2022. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 570 |
| Rezultat glasanja
  (za/protiv/suzdržani): | 211/1/4 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europski parlament, 2.5.2022.

Vijeće, 23.5.2022.

Pravna osnova:

članak 43. stavak 2. i članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i okoliš

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

31.5.2022.

Rezultat glasanja

(za/protiv/suzdržani):

63/0/0

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

15.6.2022.

Plenarno zasjedanje br.:

570

Rezultat glasanja

(za/protiv/suzdržani):

211/1/4

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) smatra da je primjereno i potrebno u pravo Unije prenijeti preporuke koje je usvojila Međunarodna komisija za očuvanje atlantskih tuna (ICCAT) jer je Europska unija ugovorna stranka Međunarodne konvencije o očuvanju atlantskih tuna te kako bi se poštovale mjere očuvanja i kontrole donesene na njezinim godišnjim sastancima 2006., 2016., 2017., 2018., 2019. i 2021. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EGSO smatra neophodnim da sve ugovorne stranke poštuju preporuke ICCAT-a kako bi se osigurali pošteni i pravedni uvjeti za sve subjekte. |
| --- | --- |

1.2.

2.   Sažetak prijedloga Komisije

| 2.1. | Glavni je cilj prijedloga prenijeti u pravo Unije nove mjere očuvanja i kontrole koje je donijela Međunarodna komisija za očuvanje atlantskih tuna (dalje u tekstu: ICCAT) na svojim godišnjim sastancima 2006., 2016., 2017., 2018., 2019. i 2021. s obzirom na to da je EU ugovorna stranka Međunarodne konvencije o očuvanju atlantskih tuna (dalje u tekstu: Konvencija ICCAT-a) od 14. studenoga 1997. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Konvencijom ICCAT-a uspostavlja se regionalni okvir za očuvanje i upravljanje tunom i tuni sličnim vrstama u Atlantskom oceanu i susjednim morima te se omogućuje donošenje preporuka koje su obvezujuće za ugovorne stranke. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Prijedlogom se izmjenjuje Uredba (EU) 2017/2107 Europskog parlamenta i Vijeća (1), kojom su već obuhvaćene ICCAT-ove mjere za upravljanje, očuvanje i kontrolu, u pogledu mjera koje se odnose na sljedeće vrste: tropske tune, sjevernoatlantskog i južnoatlantskog tunja dugokrilca, riba vrste Istiophorus albicans i plavog i bijelog iglana. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | U njemu se također revidira priopćavanje podataka o sabljarkama, o morskom psu kučku, kao i mjere za zdravlje i sigurnost promatrača u okviru ICCAT-ovih regionalnih programa, dužnosti znanstvenih promatrača te ažurirani popis vrsta obuhvaćenih ICCAT-om. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Nadalje, prijedlogom se izmjenjuje i Uredba (EU) .../2022 o uspostavi višegodišnjeg plana upravljanja plavoperajnom tunom u istočnom Atlantiku i Sredozemnom moru u pogledu godišnje izjave o prijenosu države članice odgovorne za uzgajalište i određenih obveza stavljanja u kaveze. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Radi bržeg prijenosa budućih preporuka ICCAT-a u pravo Unije predviđeno je da se na Komisiju prenese ovlast za donošenje odluka u vezi sa sljedećim pitanjima: ograničenja kapaciteta i izvješćivanje o godišnjem planu kapaciteta/ulova tropske tune; prijenos godišnjih kvota za velikooku tunu, tunja dugokrilca i sjevernoatlantskog i južnoatlantskog igluna; planovi upravljanja uređajima za skupljanje ribe; broj plutača s instrumentima; zahtjevi glede uređaja za skupljanje ribe i razdoblja zabrane njihove uporabe; ograničavanje broja plovila koja love sjevernoatlantskog tunja dugokrilca; uvjeti za ulov i zadržavanje morskog psa kučka; preživljavanje morskih kornjača; minimalni postotak prisutnosti promatrača i mjerenje njihove prisutnosti te popis vrsta obuhvaćenih ICCAT-om. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Opće napomene

| 3.1. | EGSO smatra primjerenim i potrebnim unijeti u pravo Unije preporuke donesene na godišnjim sastancima ICCAT-a 2006., 2016., 2017., 2018., 2019. i 2021. jer je EU ugovorna stranka Konvencije ICCAT-a i te su preporuke obvezujuće za nju u njezinom području nadležnosti. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EGSO smatra neophodnim da sve ugovorne stranke poštuju preporuke ICCAT-a kako bi se osigurali pošteni i pravedni uvjeti za sve subjekte. |
| --- | --- |

3.2.

Bruxelles, 15. lipnja 2022.

Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Uredba (EU) 2017/2107 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. studenoga 2017. o utvrđivanju mjera za upravljanje, očuvanje i kontrolu primjenjivih na području primjene Konvencije Međunarodne komisije za očuvanje atlantskih tuna (ICCAT) i o izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 1936/2001, (EZ) br. 1984/2003 i (EZ) br. 520/2007 (SL L 315, 30.11.2017., str. 1.).

1

---

| 23.9.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 365/57 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 365/57

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1305/2013 u pogledu posebne mjere za pružanje izvanredne privremene potpore u okviru Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) kao odgovor na posljedice ruske invazije na Ukrajinu

(COM(2022) 242 final – 2022/0166 (COD))

(2022/C 365/11)

| Glavni izvjestitelj: | Arnold PUECH D’ALISSAC |
| --- | --- |

Glavni izvjestitelj:

Arnold PUECH D’ALISSAC

| Zahtjev za savjetovanje: | Vijeće, 25.5.2022.
  Europski parlament, 6.6.2022. |
| --- | --- |
| Pravna osnova: | članak 42., članak 43. stavak 3. i članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležno tijelo: | Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i okoliš |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 16.6.2022. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 570 |
| Rezultat glasanja
  (za/protiv/suzdržani): | 188/0/3 |

Zahtjev za savjetovanje:

Vijeće, 25.5.2022.

Europski parlament, 6.6.2022.

Pravna osnova:

članak 42., članak 43. stavak 3. i članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležno tijelo:

Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i okoliš

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

16.6.2022.

Plenarno zasjedanje br.:

570

Rezultat glasanja

(za/protiv/suzdržani):

188/0/3

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Ruska invazija na Ukrajinu izuzetno negativno utječe na poljoprivredni i poljoprivredno-prehrambeni sektor Europske unije. EGSO stoga pozdravlja novu mjeru dodatne potpore koju je predložila Europska komisija. Odbor smatra da je to apsolutno nužno i poziva europske institucije da je hitno usvoje. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Rat u Ukrajini ukazuje na geostratešku prirodu poljoprivredno-prehrambenog sektora i potrebu za osiguravanjem sigurnosti opskrbe hranom u Europskoj uniji. Zbog toga su mjere potpore novčanim tokovima poljoprivrednih gospodarstava i poljoprivredno-prehrambenih malih i srednjih poduzeća (MSP) nužne kako bi se osigurao njihov ekonomski opstanak u ovom novom kriznom razdoblju koje se nadovezuje na pandemiju bolesti COVID-19. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Međutim, proračun Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) već osigurava sredstva za postojeće potrebe za financiranjem i za srednjoročne i dugoročne obveze. Ne bi ga se smjelo koristiti za financiranje hitnih mjera. Povrh toga, s obzirom na to da su pojedine države članice EU-a već iscrpile ili dodijelile svoja sredstva iz EPFRR-a, EGSO smatra da bi Komisija trebala osmisliti drugi izvor financiranja, izvan proračuna zajedničke poljoprivredne politike (ZPP), kako bi omogućila provedbu predmetne mjere, a da pritom ne ograničava sredstva EPFRR-a u predstojećim godinama. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Nadalje, s obzirom na iznimne okolnosti ove situacije i potrebu za brzim odgovorom, Odbor smatra da bi Komisija trebala skratiti rok za isplatu potpore i pojednostaviti kriterije prihvatljivosti za korisnike. |
| --- | --- |

1.4.

2.   Sažetak prijedloga Komisije

| 2.1. | Komisija predlaže izmjenu Uredbe br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1) o Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj (EPFRR) unošenjem novog članka 39.c pod naslovom „Izvanredna privremena potpora poljoprivrednicima i MSP-ovima koji su posebno pogođeni posljedicama ruske invazije na Ukrajinu”. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Predloženom bi se mjerom državama članicama omogućilo da do 15. listopada 2023. isplate jednokratan paušalni iznos poljoprivrednicima i poljoprivredno-prehrambenim poduzećima koji zbog ruske invazije na Ukrajinu i posljedičnog povećanja ulaznih troškova (energija, gnojiva i hrana za životinje) nailaze na poteškoće u pogledu likvidnosti i novčanog toka. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | U prijedlogu Komisije predviđa se da ta izvanredna financijska potpora bude namijenjena poljoprivrednicima i MSP-ovima koji sudjeluju u jednoj ili više sljedećih aktivnosti:






  — | kružno gospodarstvo; |
| --- | --- | --- |

2.3.

—

kružno gospodarstvo;

| — | upravljanje hranjivim tvarima; |
| --- | --- |

—

upravljanje hranjivim tvarima;

| — | učinkovito korištenje resursa; |
| --- | --- |

—

učinkovito korištenje resursa;

| — | primjena ekološki i klimatski prihvatljivih metoda proizvodnje. |
| --- | --- |

—

primjena ekološki i klimatski prihvatljivih metoda proizvodnje.

| 2.4. | Najveći predviđeni iznos potpore iznosi 15 000 eura po poljoprivredniku i 100 000 eura po MSP-u. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Države članice imale bi mogućnost koristiti dostupna sredstva u iznosu do 5 % svog proračuna EPFRR-a za 2021. i 2022., što bi u cijelom EU-u predstavljalo potencijalni proračun od 1,4 milijarde eura. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Opće napomene

| 3.1. | Rat u Ukrajini znatno je pogoršao stanje na tržištima poljoprivrednih sirovina, koja su već bila u teškoćama i prije ruske invazije. Cijene glavnih poljoprivrednih proizvodnih sredstava udvostručile su se ili čak utrostručile u usporedbi s cijenama od prije jedne ili dvije godine, što se nadovezuje na posljedice pandemije bolesti COVID-19. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Komisija je u Komunikaciji od 23. ožujka 2022. već predstavila izvanredne inicijative za očuvanje sigurnosti opskrbe hranom i jačanje otpornosti prehrambenih sustava. Međutim, trenutna situacija je bez presedana i iziskuje poduzimanje dodatnih mjera. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EGSO stoga pozdravlja prijedlog Komisije kojim bi se djelomično mogao olakšati novčani tok poljoprivrednika i MSP-ova koji su se uslijed ruske invazije na Ukrajinu našli u financijskim poteškoćama. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Prijedlog Komisije dobrodošao je dodatni odgovor kojim se želi ojačati sigurnost opskrbe hranom u EU-u i ublažiti dosad nezabilježeno povećanja ulaznih troškova. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Europski gospodarski i socijalni odbor podržava predloženu mjeru i smatra da je vrlo bitno da je europske institucije što prije usvoje. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Međutim, EGSO bi želio čuti odgovor na nekoliko pitanja na koja skreće pozornost Komisije, a to su izvor financijskih sredstava za predmetnu mjeru, vremenski raspored plaćanja, kriteriji prihvatljivosti i rizik od prekomjernog administrativnog opterećenja za korisnike. |
| --- | --- |

3.6.

Izvor financijskih sredstava

| 3.7. | EGSO želi istaknuti da je EPFRR (2), drugi stup zajedničke poljoprivredne politike, glavni financijski instrument za ruralni razvoj. Kao takav u velikoj mjeri doprinosi ekološkoj tranziciji područja i poljoprivrednog sektora povećanjem otpornosti na klimatske promjene te podupiranjem inovacija i konkurentnosti poljoprivrednih gospodarstava. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Tako je svrha EPFRR-a dugoročno odgovarati na izazove na koje nailaze ruralna područja. Konkretno, trebao bi omogućiti da se do 2040. godine ostvare razvojni ciljevi koje je Komisija zacrtala 30. lipnja 2021. u okviru svoje dugoročne vizije za ruralna područja (3). |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EPFRR, ali i ZPP u cjelini, ne bi se smjelo smatrati dodatnim izvorom financiranja za rješavanje kriznih situacija. Proračunom EPFRR-a već se odgovara na postojeće potrebe za financiranjem i obveze koje je potrebno poštovati. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | U nedostatku preciznih iznosa odobrenih proračunskih sredstava i raspoloživih sredstava, ukupan iznos potpore koji se doista može isplatiti korisnicima također je vrlo hipotetski. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EGSO stoga poziva Komisiju da iznese precizne podatke o sredstvima koja će doista biti dostupna te da razmotri druge izvore financiranja, koji neće utjecati na ambicije i ostvarenje ciljeva EPFRR-a. |
| --- | --- |

3.11.

Vremenski raspored plaćanja

| 3.12. | Prijedlogom Komisije predviđa se da se korisnicima predmetne mjere sredstva isplate prije 15. listopada 2023. EGSO smatra da je tako kasna isplata upitna imajući u vidu zabrinutost koja trenutno vlada u vezi s prihodima poljoprivrednika i proizvođača u poljoprivredno-prehrambenom lancu. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Ta se poduzeća već suočavaju s brojnim poteškoćama u pogledu novčanog toka. Mnogim poljoprivrednicima financijska potpora potrebna je brzo kako bi mogli održati na životu svoje aktivnosti. Isplata izvanredne pomoći krajem 2023. ne bi odgovorila na hitnost situacije. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Stoga bi vrijeme isplate potpore trebalo što je više moguće skratiti kako bi se poljoprivrednicima i MSP-ovima osigurala sredstva da prebrode trenutačno povećanje troškova proizvodnje. |
| --- | --- |

3.14.

Kriteriji prihvatljivosti za korisnike

| 3.15. | EGSO pozdravlja činjenicu da je financijska potpora koju je predvidjela Komisija namijenjena prvenstveno najpogođenijim poljoprivrednicima i MSP-ovima, na temelju objektivnih i nediskriminirajućih kriterija odabira. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | U prijedlogu Komisije navodi se i da je potpora namijenjena samo onim korisnicima koji sudjeluju u jednoj ili više aktivnosti koje obuhvaćaju kružno gospodarstvo, upravljanje hranjivim tvarima, učinkovito korištenje resursa ili primjenu ekološki i klimatski prihvatljivih metoda proizvodnje. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Ti dodatni kriteriji udaljavaju se od glavnog cilja predmetne mjere, čija je svrha prije svega pomoći poduzećima i poljoprivrednicima pogođenima ratom u Ukrajini. Osim toga, članovi i članice Europskog gospodarskog i socijalnog odbora smatraju da će zbog tih kriterija zahtjevi za potporu koje podnose korisnici biti još složeniji. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Trebalo bi, baš naprotiv, kriterije prihvatljivosti za hitnu pomoć pojednostaviti kako bi se izbjeglo administrativno opterećenje koje bi potencijalne korisnike odvraćalo od podnošenja zahtjeva nadležnim tijelima. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | EGSO smatra da bi poljoprivrednici koji već primaju izravnu potporu iz ZPP-a i koji su pogođeni posljedicama ruske invazije na Ukrajinu trebali automatski imati pravo na izvanrednu potporu koja se financira iz EPFRR-a. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Na taj bi se način izvanredna potpora koju je predložila Komisija uklopila u kontinuitet ciljeva okolišne, gospodarske i socijalne održivosti koji se žele ostvariti novim ZPP-om. Tim bi se pristupom istodobno izbjeglo dodavanje novih kriterija, koji bi bili izvor nejasnoće i složenosti. Zbog hitnosti situacije mora se provesti pragmatična mjera solidarnosti u odnosu na najteže pogođena poduzeća i poljoprivrednike (veći troškovi proizvodnje ili raspad tržišta). Potporu određenim održivim praksama, kao što je potpora kružnom gospodarstvu, treba prije svega promicati s pomoću namjenskih trajnih instrumenata. |
| --- | --- |

3.20.

Bruxelles, 16. lipnja 2022.

Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Uredba (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1698/2005 (SL L 347, 20.12.2013., str. 487.).

1

(2)  Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o ZPP-u na putu prema 2020. (SL C 191, 29.6.2012., str. 116.).

2

(3)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Dugoročna vizija za ruralna područja EU-a – Do 2040. ostvariti jača, povezana, otporna i prosperitetna ruralna područja.

3

---

| 23.9.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 365/60 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 365/60

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Zajedničkoj komunikaciji Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Odgovor na instrumentalizaciju migranata na vanjskim granicama EU-a pod pokroviteljstvom države

(JOIN(2021) 32 final)

(2022/C 365/12)

| Izvjestitelj: | Stefano PALMIERI |
| --- | --- |
| Suizvjestitelj: | Pietro Vittorio BARBIERI |

Izvjestitelj:

Stefano PALMIERI

Suizvjestitelj:

Pietro Vittorio BARBIERI

| Zahtjev za savjetovanje: | Europska komisija, 2.5.2022. |
| --- | --- |
| Pravna osnova: | članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Odluka Plenarne skupštine: | 18.1.2022. |
| Nadležno tijelo: | Stručna skupina za vanjske odnose |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 12.5.2022. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 15.6.2022. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 570 |
| Rezultat glasanja
  (za/protiv/suzdržani): | 142/2/5 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europska komisija, 2.5.2022.

Pravna osnova:

članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Odluka Plenarne skupštine:

18.1.2022.

Nadležno tijelo:

Stručna skupina za vanjske odnose

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

12.5.2022.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

15.6.2022.

Plenarno zasjedanje br.:

570

Rezultat glasanja

(za/protiv/suzdržani):

142/2/5

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO smatra da odgovor EU-a na instrumentalizaciju migranata mora biti dio zajedničke, općeprihvaćene i dosljedne migracijske politike. Zbog krize na bjelaruskoj granici i ruske agresije na Ukrajinu potrebno je ponovno razmotriti primjerenost Pakta o migracijama i azilu (PMA) kako se migracijska politika u hitnim situacijama ne bi rascjepkala već kako bi se te politike i zaštita pogođenih osoba smjestili u jedinstveni akcijski i pravni okvir. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EGSO smatra da instrumentalizacija migranata predstavlja potencijalno stalnu akutnu prijetnju cijeloj Europskoj uniji, a ne samo državama članicama zahvaćenima tim problemom. Stoga naglašava da će jedini djelotvorni i uspješni odgovori na taj izazov biti oni koji mogu povezati razinu inicijativa (političkih, zakonodavnih, administrativnih, humanitarnih) s razinom na kojoj se djeluje (na razini EU-a, nacionalnoj, lokalnoj i međunarodnoj) i s uključenim akterima (institucijskim akterima, organizacijama civilnog društva, socijalnim partnerima, građanima itd.) na temelju najviših standarda prava EU-a i međunarodnog prava. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EGSO smatra da je od ključne važnosti da EU državama članicama pruži pravodobnu, koordiniranu i djelotvornu potporu u praktičnom smislu (proračunski resursi i osoblje agencija EU-a) te administrativnu, zakonodavnu i političku pomoć. To će se morati postići zajedničkim djelovanjem na terenu i na međuinstitucijskoj razini, kao i uz najveću moguću transparentnost inicijativa te jamčenje slobode djelovanja humanitarnih organizacija i neovisnih medija prisutnih u područjima u kojima dolazi do instrumentalizacije migranata. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Za EGSO je posebno važno da se uspostavi integrirani okvir za humanitarnu intervenciju kojim bi se mogli objediniti resursi i strukture institucija i agencija država članica i EU-a te osigurati sudjelovanje međunarodnih agencija (UNHCR, IOM), kao i doprinos nevladinih organizacija i civilnog društva, čime bi se poticala produktivna koordinacija intervencija i osiguralo da se humanitarno djelovanje prepozna kao sredstvo jačanja načela EU-a. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | U tom pogledu EGSO smatra da je potpuno i pravodobno priznavanje prava instrumentaliziranih migranata, uz izbjegavanje sivih područja ili situacija administrativne nesigurnosti, na terenu ključan aspekt u suzbijanju i ublažavanju prijetnje za sigurnost i stabilnost EU-a i država članica zahvaćenih tim problemom jer time mjere instrumentalizacije postaju nedjelotvorne. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Odgovor EU-a svakako mora biti usmjeren na izvore tokova instrumentaliziranih migranata i uključivati treće zemlje te podupirati rad na informiranju stanovništva u okviru suradnje temeljene na demokratskim načelima i zaštiti ljudskih prava. Time će se omogućiti oduzimanje resursa državnim akterima koji promiču instrumentalizaciju migranata. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Kad je riječ o državama koje potiču i toleriraju instrumentalizaciju migranata, EGSO podržava multilateralno djelovanje na razini EU-a, međunarodnih institucija i partnerskih zemalja kako bi se osudilo i izoliralo takvo ponašanje, među ostalim aktiviranjem odgovarajućih gospodarskih i diplomatskih sankcija. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Rat koji je Ruska Federacija nametnula Ukrajini stvorio je najmanje 3,9 milijuna izbjeglica (1), koji su trenutno smješteni uglavnom u susjednim zemljama i drugim zemljama EU-a, dok je nekoliko milijuna osoba interno raseljeno. Tok takvih razmjera ne može se mjeriti, barem u Europi, s onima zabilježenima u desetljećima nakon Drugog svjetskog rata. EU je na to pravodobno odgovorio, posebno aktiviranjem Direktive o privremenoj zaštiti (2) iz 2001. i prijedlogom u pogledu djelovanja kohezijske politike za izbjeglice u Europi (CARE). EGSO smatra da su slični instrumenti, temeljeni na koheziji, solidarnosti i zajedničkoj odgovornosti država članica, ključni i za rješavanje kriza koje uključuju instrumentalizaciju migranata. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EU je trenutno utočište koje nudi azil i zaštitu milijunima ukrajinskih građana i građanki, no teret prihvata i pomoći neravnomjerno je raspoređen u odnosu na kapacitete i resurse država članica. Otvaranje unutarnjih granica EU-a dosad je omogućilo neometano kretanje ukrajinskih izbjeglica na željena odredišta, no i dalje postoji objektivan nerazmjer između tereta koji snose susjedne zemlje i druge države članice. Bez obzirom na to što su razmjeri neusporedivi, instrumentalizacija migranata na bjelaruskoj granici i u prethodnim slučajevima upućuje na to da postoji potreba za temeljitom revizijom mehanizama solidarnosti i suradnje EU-a i država članica, posebno preraspodjelom migranata kojima se pruža pomoć, što je nedvojbeno potrebno u kriznim situacijama. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EGSO se želi usredotočiti i na duh Prijedloga uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o rješavanju situacija instrumentalizacije u području migracija i azila (3). Smatramo da se u tom složenom mehanizmu koji je predviđen za definiranje pravnog okvira i administrativnih postupaka u slučaju instrumentalizacije migranata zanemaruju razmjeri međudržavne krize do koje bi moglo doći u tom kontekstu i koja se ne može odvojiti od pristupa koji treba zauzeti u pogledu migranata. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EGSO smatra da je, usprkos potrebi za ad hoc instrumentima za upravljanje instrumentalizacijom migranata, ključno razmotriti brze i potpune mjere zaštite, među ostalim na temelju Direktive o privremenoj zaštiti, posebno u slučajevima u kojima su upravljanje ulascima na granicama, kontrola sekundarnih kretanja, odgode ili odstupanja predviđena u okviru redovnih postupaka azila nefunkcionalni i kontraproduktivni s obzirom na cilj zaštite instrumentaliziranih migranata. U svakom slučaju, razinu zaštite migranata trebalo bi podići s obzirom na razinu međudržavne krize do koje dolazi u kontekstu instrumentalizacije migranata. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Prijedlog

| 2.1. | U Komunikaciji se ističe da je migracijska kriza na granicama između Bjelarusa i Europske unije (Litva, Latvija, Poljska) namjeran pokušaj stvaranja neprekidne i dugotrajne krize u okviru širih usklađenih nastojanja da se Europska unija destabilizira stavljanjem na kušnju njezina jedinstva i odlučnosti. To predstavlja „hibridnu prijetnju” do koje dolazi instrumentalizacijom migranata od strane treće države. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Izrazi „kriza” i „prijetnja” koji se koriste u ovom dokumentu nemaju tek deskriptivnu vrijednost za opis specifičnog i složenog fenomena migracija, već se upotrebljavaju kako bi se ukazalo na značaj političkih napetosti i čimbenika nestabilnosti koji proizlaze iz relevantnog geopolitičkog konteksta. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Osim prijetnje sigurnosti EU-a to je na terenu dovelo do kritične situacije, prije svega za migrante, s dramatičnim humanitarnim posljedicama na obje strane granice između Bjelarusa i EU-a. Postoje i brojna izvješća o neljudskom i ponižavajućem postupanju prema migrantima na bjelaruskoj strani granice, i kao vrsta pritiska na EU, a rizik je sve veći zbog dugog boravka migranata na tom području i nemogućnosti pristupa granici EU-a. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EU je snažno i brzo osudio instrumentalizaciju ugroženih migranata i izbjeglica u svim institucijskim forumima EU-a. Međunarodnim djelovanjem koje je uslijedilo uspješno je potaknuto uključivanje i suradnja EU-a i partnerskih država, posebno onih iz kojih migranti potječu. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | U kontekstu nove krizne situacije EU je pružio potporu pogođenim državama članicama, uzimajući u obzir konkretne odgovore nacionalnih vlada i parlamenata, a naročito proglašenje izvanrednog stanja u pograničnim područjima. U tom je pogledu Komisija reagirala pružanjem odgovarajuće pomoći kako bi osigurala usklađenost tog zakonodavstva s pravom EU-a. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | U Komunikaciji se navode političke, tehničke i logističke mjere za potporu državama članicama zahvaćenima tim problemom. Počevši od posjeta povjerenice Johansson, a zatim i Komisijinih poziva državama članicama koji su nakon toga uslijedili, politička se povezanost očituje i u tehničkoj potpori agencija EU-a (Frontex, Europol, EASO, hitna pomoć financirana sredstvima Fonda za azil, migracije i integraciju) na granicama. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Na međunarodnom planu, a posebno u odnosu na države podrijetla i tranzita migranata, Komisija je djelovala na najvišoj razini poboljšanjem suradnje s Irakom, Libanonom, Turskom, Ujedinjenim Arapskim Emiratima i Uzbekistanom. To je od presudne važnosti za borbu protiv kriminalne infrastrukture za krijumčarenje migranata koja pridonosi instrumentalizaciji koju provodi Bjelarus. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | U kontekstu međudržavne krize postoji visok rizik od toga da „magla rata” stvori uvjete za širenje dezinformacija, lažnih vijesti i iskrivljavanje činjenica, što je povezano s političkom instrumentalizacijom migranata. U Komunikaciji se ističe postojanje tog rizika na bjelaruskoj strani granice, posebno zbog medija koje kontroliraju bjelaruska i ruska država. Naglašava se važnost i konkretna uloga slobodnog tiska, iako se jednaka važnost ne ističe u kriznim područjima na strani granice unutar EU-a. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Komisija naglašava da se postojeći financijski instrumenti u kriznoj situaciji mogu ojačati sredstvima iz Fonda za azil, migracije i integraciju i Instrumenta za upravljanje granicama i vize. Kad je riječ o vraćanju (potpomognutom dobrovoljnom vraćanju ili prisilnom vraćanju), navodi se suradnja između Komisije, Frontexa i Međunarodne organizacije za migracije te se ujedno ističe potreba za suradnjom država podrijetla migranata. |
| --- | --- |

2.9.

3.   Napomene

Instrumentalizacija migranata i upravljanje migracijskim politikama

| 3.1. | EGSO smatra da odgovor na instrumentalizaciju migranata mora biti dio zajedničke, općeprihvaćene i dosljedne migracijske politike EU-a. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Da bi mogao pravilno upravljati migracijama, EU mora biti svjestan činjenice da migracijski procesi nikada ne nastaju na inicijativu samo jedne države (iako neke od tih inicijativa katkad mogu, ponekad i u znatnoj mjeri, utjecati na opseg tokova), čak i ako dotična država migrante instrumentalizira u političke svrhe. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | U svojim reakcijama na najgore krize (one u kojima aktivno sudjeluju treće zemlje ili su posljedica rata ili vojne intervencije) EU mora biti vođena solidarnošću, i to prvenstveno prema pogođenim ljudima. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Ne dovodeći u pitanje potrebu da se pomogne svakoj osobi koja se nađe u neposrednoj životnoj opasnosti (izbjeglice i žrtve rata), razlika u pravnom statusu, primjerice između osoba koje imaju pravo na neki oblik zaštite i drugih migranata, može se raditi tek nakon što se u skladu s pravom EU-a i međunarodnim standardima provedu transparentni postupci azila. Ta se razlika ne smije temeljiti na teoretskim pretpostavkama u vezi s pojavom ili krizom koja je u tijeku i na proizvoljnim terminima kao što su „hibridna prijetnja”, „instrumentalizacija migranata”, „ekonomska migracija” itd. |
| --- | --- |

3.1.3.

Hibridne prijetnje i instrumentalizacija migranata

| 3.2. | EGSO dijeli stajalište Komisije o prirodi i razini prijetnje koju predstavlja instrumentalizacija migranata koju provodi Bjelarus. EGSO prepoznaje prijetnju koju za EU predstavlja taj oblik „hibridne prijetnje”, odnosno „instrumentalizacije ljudi u političke svrhe pod pokroviteljstvom države”. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | U definiciji hibridne prijetnje upotrebljava se i drugačija formulacija: prijetnje koje promiče „državni ili nedržavni akter”. Hibridne prijetnje mogu provoditi razni akteri i one mogu biti usmjerene na različite ciljne skupine (državni subjekti, institucije, društvene organizacije, pojedinci). Međutim, takva široka analiza, iako pruža elemente općeg razumijevanja, treba se razlikovati od utvrđivanja činjenica relevantnih za predmetne politike. EGSO stoga naglašava da se i za potrebe naknadnih zakonodavnih mjera, a posebno za pravno postupanje i humanitarnu pomoć migrantima u takvim izvanrednim situacijama, prisutnost državnog službenika mora smatrati nužnim uvjetom za utvrđivanje instrumentalizacije migranata. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | S obzirom na valjanost definicije „hibridne prijetnje” iz Komunikacije, EGSO se nada da će odgovor biti višedimenzionalan i integriran, odnosno da će do njega doći ne samo na razini međunarodnih odnosa (između država članica, EU-a i partnerskih zemalja) nego i u okviru politika i obveza EU-a u pogledu promicanja ljudskih prava, zaštite migranata i prava na azil. EGSO stoga smatra da je potrebno ojačati sve instrumente suradnje između država članica, institucija i agencija EU-a u cilju zajedničkog upravljanja krizama. |
| --- | --- |

3.2.2.

Solidarnost, koordinacija i zajedničko upravljanje krizama

| 3.3. | EGSO se slaže da „[t]i potezi predstavljaju stvarnu i sveprisutnu prijetnju sigurnosti EU-a”, a ne samo izravno pogođenim državama članicama. Činjenice iznesene u Komunikaciji i ozbiljna kriza u Ukrajini potvrđuju uvjerenje EGSO-a da je nužno osigurati politički, regulatorni i postupovni okvir za zajednički odgovor i zajedničko upravljanje krizama od strane država članica i institucija EU-a. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Slijedom toga i na temelju svog mišljenja o prijedlozima za izmjenu propisa o upravljanju imigracijama i azilom (4), EGSO smatra presudnim da države članice nastave sa solidarnim i kooperativnim pristupom, s obzirom na to da predmetna situacija zasigurno nije jedina koja stavlja veći teret odgovornosti na zemlje prvog ulaska i stvara im poteškoće, posebno zbog važnosti koja se u Paktu o migracijama i azilu daje nadzoru granica i sprečavanju sekundarnih kretanja. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Stoga bi u okviru poželjnog posebnog propisa za borbu protiv instrumentalizacije migranata pod pokroviteljstvom države trebalo predvidjeti mehanizme za solidarnu raspodjelu odgovornosti među državama članicama, uključujući mogućnost pravovremenih mjera premještanja razmjernih ozbiljnosti krize. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Značajke krize na bjelaruskoj granici ukazuju na razlike, ali i sličnosti s drugim državnim strategijama instrumentalizacije migracijskih kretanja: na središnjem Sredozemlju, na granicama između Grčke i Turske, Španjolske i Maroka, Bosne i Hercegovine i Hrvatske, Srbije i Mađarske (i to samo u 2021.). EGSO smatra da će EU morati prevladati ograničenja svojeg odgovora iz prethodnih kriza, posebno izbjegavanjem situacija ovisnosti o političkim strategijama trećih zemalja koje nisu u skladu s politikama i načelima EU-a. |
| --- | --- |

3.3.3.

Zaštita migranata u kontekstu instrumentalizacije

| 3.4. | EGSO smatra da bi pri definiranju odgovora EU-a trebalo poduzeti zajedničke mjere za suzbijanje prijetnje, uz jasnu svijest o tome da su u tim specifičnim situacijama migranti i sami vrlo ranjivi i da im je potrebna zaštita, upravo s obzirom na kontekst međudržavne krize. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | EGSO dijeli zabrinutost izraženu u Komunikaciji u pogledu humanitarne situacije na granicama između država članica i Bjelarusa. Činjenica da je teško djelovati na bjelaruskoj strani granice ukazuje na objektivno ograničenje humanitarne intervencije u kriznim situacijama i međudržavnom sukobu, no to bi trebao biti poticaj za maksimalno povećanje napora da se migrantima unutar granica država članica pruži humanitarna pomoć u skladu sa standardima prava EU-a i utvrđenim praksama za potporu ranjivim osobama. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | EGSO poziva na to da se humanitarnim organizacijama civilnog društva olakša pristup objema stranama granice EU-a i Bjelarusa kako bi se mogla pružiti humanitarna pomoć (zdravstvena pomoć, pomoć u hrani, pravna pomoć). |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | U tom kontekstu institucije EU-a moraju poduzeti mjere protiv svakog pokušaja da se kriminalizira ili prikaže kao kriminalno djelovanje nacionalnog i međunarodnog civilnog društva, kao što je EGSO već istaknuo u prethodnim mišljenjima (5). |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | U Komunikaciji se ističe postojanje znatnih sekundarnih kretanja migranata (barem u odnosu na broj migranata koji su tijekom krize pristigli na granice EU-a), što upućuje na potrebu za pokretanjem zajedničkih ophodnji snaga granične policije država članica u kojima dolazi do prvog ulaska i sekundarnih kretanja migranata. EGSO smatra da bi se u situaciji instrumentalizacije migranata problem sekundarnih kretanja trebao rješavati uz sudjelovanje država članica koje su odredište tih kretanja te da se istodobno potrebna pozornost mora posvećivati najranjivijim migrantima, posebno u aktivnim fazama krize, kako bi se izbjegli daljnji rizici za njihovu sigurnost. |
| --- | --- |

3.4.4.

| 3.4.5. | EGSO ističe i rizike za dostojanstvenu, pravednu i opsežnu zaštitu ranjivih migranata zbog sve većeg broja pravnih statusa i postupaka izuzeća koje uvode države članice i EU iako kontekst krize zahtijeva konkretne odgovore. U tom smislu moguća odstupanja od redovnih postupaka prihvata i azila trebala bi biti usklađena s posebnim mjerama zaštite s obzirom na postojanje velikog rizika, uz stalno poštovanje načela zabrane prisilnog udaljenja ili vraćanja. |
| --- | --- |

3.4.5.

Suzbijanje dezinformacija, uloga medija i zaštita ranjivih osoba

| 3.5. | EGSO cijeni što se u Komunikaciji stavlja naglasak na borbu protiv dezinformacija, lažnih vijesti i manipulacije činjenicama, među ostalim ciljanim kampanjama informiranja u zemljama podrijetla migracijskih tokova te korištenjem elektroničkih informacijskih i komunikacijskih alata čiji je cilj migrantima pružiti točne i provjerljive informacije (npr. projekt InfoMigrants). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.5.1. | EGSO istodobno smatra da je u skladu s vrijednostima EU-a važno slobodno stvarati informacije i imati slobodan pristup činjenicama i podacima relevantnima za javnost. U tom pogledu provedba hitnih mjera uvijek mora biti uravnotežena s jamstvom država članica i agencija EU-a za maksimalnu slobodu djelovanja i komunikacije neovisnih medija u područjima u kojima se migranti instrumentaliziraju, uz istodobno osiguravanje jasnih i transparentnih pravila za pristup objektima za prihvat migranata i kontakt s njima. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Kad je riječ o borbi protiv logističkih mreža za krijumčarenje migranata na informatičkim platformama i društvenim medijima, Komisija bi, uz potporu agencija EU-a (ENISA), trebala intervenirati kako bi se napravila razlika između instrumenata kojima se izravno koriste krijumčari migranata i alata za međusobnu komunikaciju migranata; i to u svrhu utvrđivanja odgovornosti, a ne kršenja prava na privatnost podataka ili, čak ni neizravno i nenamjerno, ugrožavanja sigurnosti migranata koji su žrtve instrumentalizacije. |
| --- | --- |

3.5.2.

Međunarodna suradnja u borbi protiv instrumentalizacije migranata

| 3.6. | EGSO pozdravlja djelovanje institucija EU-a u jačanju suradnje sa zemljama podrijetla instrumentaliziranih migranata kako bi im se predstavili rizici s kojima se suočavaju i kako bi se poboljšala međunarodna suradnja u području migracija. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.6.1. | Kako bi zajedničko djelovanje EU-a i dotičnih trećih zemalja bilo produktivno, tu bi suradnju trebalo dopuniti mehanizmom međunarodne suradnje za razvoj i sporazumima o regulaciji migracija. Pri eventualnom sklapanju sporazuma ili dogovora o postupcima s trećim zemljama treba voditi računa o usklađenosti tih odnosa s poštovanjem ljudskih prava i međunarodnih pravnih obveza u tim zemljama. |
| --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.2. | Pri eventualnom sklapanju sporazuma ili dogovora o postupcima s trećim zemljama treba voditi računa o usklađenosti tih odnosa s poštovanjem ljudskih prava i međunarodnih pravnih obveza u tim zemljama. |
| --- | --- |

3.6.2.

| 3.6.3. | Takvom bi se suradnjom ojačali i napori policije i obavještajnih službi u sprečavanju i suzbijanju kriminalnih organizacija koje se bave krijumčarenjem migranata, pri čemu treba u potpunosti uvažavati pravo na azil i zaštitu migranata, kako u slučaju aktivnosti povezanih s instrumentalizacijom migranata tako i općenito (6). |
| --- | --- |

3.6.3.

Potpora državama članicama

| 3.7. | EGSO cijeni potporu koja se pruža državama članicama pogođenima prijetnjom, posebno uz pomoć agencija EU-a za unutarnje poslove (Frontex, EUAA, Mehanizam za civilnu zaštitu) i smatra da bi one trebale djelovati u svim slučajevima u kojima je prepoznata krizna situacija u skladu s uravnoteženim i transparentnim postupkom (7). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.7.1. | EGSO smatra da bi ubuduće trebalo pružiti odgovarajuću razinu pomoći državama članicama pogođenima takvim prijetnjama i popratiti je jednako visokom razinom zaštite i pomoći žrtvama instrumentalizacije, prije svega onima najranjivijima. |
| --- | --- |

3.7.1.

| 3.7.2. | EGSO jasno ističe da se mjere država članica i za dobrovoljno i za prisilno vraćanje migranata kojima nije priznato pravo na azil moraju – i u hitnim situacijama – provoditi uz puno poštovanje temeljnih prava i međunarodnih obveza te uz pomoć agencija EU-a. |
| --- | --- |

3.7.2.

Instrumenti i propisi za buduće upravljanje krizama

| 3.8. | EGSO ističe da se u ovom mišljenju uzimaju u obzir mjere o kojima se raspravljalo i koje su bile u pripremi u trenutku izrade nacrta mišljenja, a posebno Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o rješavanju situacija instrumentalizacije u području migracija i azila. Taj prijedlog sadržava zakonodavne elemente koji se odnose na status migranata i postupke za podnošenje zahtjeva za azil i međunarodnu zaštitu u kontekstu takvih situacija. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.8.1. | U tom pogledu EGSO očekuje da se u toj uredbi uzmu u obzir sigurnosne potrebe država članica te da se uz njih predvide i pravne obveze za rješavanje krizne situacije i jamčenje prava na zaštitu migranata na temelju međunarodnih obveza i europskog prava. |
| --- | --- |

3.8.1.

| 3.8.2. | Konkretno, Komisija i parlamentarna tijela morat će provjeriti i da je zakonodavstvo za suzbijanje tekuće krize ili sprečavanje budućih kriza, koje je doneseno ili je u postupku donošenja u državama članicama, usklađeno s temeljnim pravima i pravima EU-a. |
| --- | --- |

3.8.2.

| 3.8.3. | EGSO će u toj uredbi pažljivo ocijeniti izuzeća i odstupanja u provedbi redovnih postupaka za ulazak i azila, djelotvornost mogućnosti žalbe u slučaju odbijanja zahtjeva, postupke vraćanja te punu transparentnost i suradnju između država članica u kriznoj situaciji i institucija i agencija EU-a. |
| --- | --- |

3.8.3.

Bruxelles, 15. lipnja 2022.

Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  5 317 219 izbjeglica u susjednim zemljama i EU-u (podatak ažuriran 26. travnja 2022., izvor UNHCR, https://data2.unhcr.org/en/situations/ukraine).

1

(2)  Provedbena odluka Vijeća (EU) 2022/382 od 4. ožujka 2022. o utvrđivanju postojanja masovnog priljeva raseljenih osoba iz Ukrajine u smislu članka 5. Direktive 2001/55/EZ koja ima učinak uvođenja privremene zaštite (SL L 71, 4.3.2022., str. 1.) (Direktiva Vijeća 2001/55/EZ od 20. srpnja 2001. o minimalnim standardima za dodjelu privremene zaštite u slučaju masovnog priljeva raseljenih osoba te o mjerama za promicanje uravnoteženih napora država članica pri prihvatu i snošenju posljedica prihvata tih osoba (SL L 212, 7.8.2001., str. 12.)).

2

(3)  Vidjeti COM(2021) 890 final – 2021/0427 (COD) Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o rješavanju situacija instrumentalizacije u području migracija i azila.

3

(4)  Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o novom paktu o migracijama i azilu (COM(2020) 609 final) (SL C 123, 9.4.2021., str. 15.); Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o: Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o upravljanju azilom i migracijama i izmjeni Direktive Vijeća 2003/109/EZ i predložene Uredbe (EU) XXX/XXX [Fond za azil i migracije] (COM(2020) 610 final – 2020/0279 (COD)) i Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o kriznim situacijama i situacijama više sile u području migracija i azila (COM(2020) 613 final – 2020/0277 (COD)) (SL C 155, 30.4.2021., str. 58.).

4

(5)  Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Zaštiti maloljetnih migranata bez pratnje u Europi (samoinicijativno mišljenje) (SL C 429 11.12.2020., str. 24.).

5

(6)  Vidjeti Komunikaciju Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Ažurirani akcijski plan EU-a za borbu protiv krijumčarenja migranata za razdoblje 2021. – 2025 (COM(2021) 591 final).

6

(7)  Na temelju zahtjeva jedne države članice koji se zatim podupire prijedlogom Komisije i odlukom Europskog vijeća te donošenjem mehanizama praćenja i evaluacije situacije koja je u tijeku. Vidjeti COM(2021) 890 final – 2021/0427 (COD) Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o rješavanju situacija instrumentalizacije u području migracija i azila.

7

---

| 23.9.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 365/66 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 365/66

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju pravila za ostvarivanje prava Unije u provedbi i izvršenju Sporazuma o povlačenju Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju te Sporazuma o trgovini i suradnji između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju, s jedne strane, i Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske, s druge strane

(COM(2022) 89 final – 2022/0068(COD))

(2022/C 365/13)

| Izvjestitelj: | Jack O’CONNOR |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Jack O’CONNOR

| Zahtjev za savjetovanje: | Vijeće, 22.3.2022.
  Europski parlament, 23.3.2022. |
| --- | --- |
| Pravna osnova: | članak 43. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (1) (ribarstvo), članci 91. i 100. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (promet), članci 173., 182., 188. i 189. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (programi Unije), članak 207. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (zajednička trgovinska politika), članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (Gospodarski i socijalni odbor) |
| Odluka Plenarne skupštine: | 22.3.2022. |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za vanjske odnose |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 12.5.2022. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 15.6.2022. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 570 |
| Rezultat glasanja
  (za/protiv/suzdržani): | 202/0/5 |

Zahtjev za savjetovanje:

Vijeće, 22.3.2022.

Europski parlament, 23.3.2022.

Pravna osnova:

članak 43. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (1) (ribarstvo), članci 91. i 100. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (promet), članci 173., 182., 188. i 189. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (programi Unije), članak 207. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (zajednička trgovinska politika), članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (Gospodarski i socijalni odbor)

Odluka Plenarne skupštine:

22.3.2022.

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za vanjske odnose

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

12.5.2022.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

15.6.2022.

Plenarno zasjedanje br.:

570

Rezultat glasanja

(za/protiv/suzdržani):

202/0/5

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Predloženom se Uredbom ovlašćuje (2) Komisiju EU-a da, putem provedbenih akata, donese i primijeni određene mjere za ostvarivanje prava Unije prema odredbama Sporazuma o povlačenju Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju (3) (Sporazum o povlačenju) i Sporazuma o trgovini i suradnji između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju, s jedne strane, i Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske, s druge strane (4) (Sporazum o trgovini i suradnji). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Stranke relevantnih sporazuma su samo Ujedinjena Kraljevina i Unija. EGSO se stoga slaže da je sasvim primjereno da se pokretanje svakog djelovanja odvija na razini Unije, uz primjenu postupaka komitologije, kako je utvrđeno u predloženoj Uredbi. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EGSO se slaže da je Uniji potreban brz i učinkovit postupak u slučaju da Ujedinjena Kraljevina ne poštuje Sporazum o povlačenju i/ili Sporazum o trgovini i suradnji. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Čini se da je upotreba postupaka komitologije za delegiranje ovlasti na Komisiju radi donošenja i primjene određenih mjera u slučaju kršenja ili nepoštovanja relevantnih sporazuma potpuno opravdana i da je u skladu s načelima proporcionalnosti i supsidijarnosti koja nužno određuju djelovanje EU-a. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EGSO izražava zadovoljstvo prijedlogom za reviziju Uredbe pet godina nakon njezina stupanja na snagu te napominje da bi to bilo u skladu sa sličnim odredbama relevantnih sporazuma. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | S obzirom na navedeno, EGSO podržava predloženu Uredbu. Nadalje, smatra da je to izvrstan međuinstitucijski kompromis za rješavanje svih slučajeva koji proizađu iz kršenja ili nepoštovanja Sporazuma o povlačenju i/ili Sporazuma o trgovini i suradnji. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Opće napomene

| 2.1. | Predloženom Uredbom Europska komisija ovlašćuje se za donošenje i primjenu određenih mjera za ostvarivanje prava Unije na temelju odredaba Sporazuma o povlačenju i Sporazuma o trgovini i suradnji. Osmišljena je kako bi se olakšao pravodoban i učinkovit odgovor na svaku moguću povredu ili neusklađenost s odredbama relevantnih sporazuma od strane Ujedinjene Kraljevine. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | To ovlaštenje obuhvaća:






  — | primjenu privremenih mjera za poticanje usklađenosti i/ili kompenzacijskih mjera koje je na zahtjev stranke odobrilo arbitražno tijelo u slučaju neodgovarajuće ili nepotpune usklađenosti, ili poduzimanje odgovarajuće mjere u slučaju da druga stranka ne surađuje u olakšavanju primjene obvezujućih postupaka za rješavanje sporova; |
| --- | --- | --- |

2.2.

—

primjenu privremenih mjera za poticanje usklađenosti i/ili kompenzacijskih mjera koje je na zahtjev stranke odobrilo arbitražno tijelo u slučaju neodgovarajuće ili nepotpune usklađenosti, ili poduzimanje odgovarajuće mjere u slučaju da druga stranka ne surađuje u olakšavanju primjene obvezujućih postupaka za rješavanje sporova;

| — | korektivne mjere na temelju Sporazuma o povlačenju u vezi s nedonošenjem relevantnih instrumenata prava Unije Protokolu o Irskoj/Sjevernoj Irskoj i/ili na temelju Sporazuma o trgovini i suradnji u vezi sa subvencijama, cestovnim prometom i ribarstvom; |
| --- | --- |

—

korektivne mjere na temelju Sporazuma o povlačenju u vezi s nedonošenjem relevantnih instrumenata prava Unije Protokolu o Irskoj/Sjevernoj Irskoj i/ili na temelju Sporazuma o trgovini i suradnji u vezi sa subvencijama, cestovnim prometom i ribarstvom;

| — | mjere za ponovno uspostavljanje ravnoteže na temelju Sporazuma o povlačenju u pogledu zaštitnih mjera koje je Ujedinjena Kraljevina donijela na temelju Protokola o Irskoj/Sjevernoj Irskoj; |
| --- | --- |

—

mjere za ponovno uspostavljanje ravnoteže na temelju Sporazuma o povlačenju u pogledu zaštitnih mjera koje je Ujedinjena Kraljevina donijela na temelju Protokola o Irskoj/Sjevernoj Irskoj;

| — | mjere za ponovno uspostavljanje ravnoteže u okviru Sporazuma o trgovini i suradnji u pogledu zaštitnih mjera kojima se stvara neravnoteža između prava i obveza na temelju Sporazuma o trgovini i suradnji ili bilo kojeg dodatnog sporazuma; ili posebno u pogledu razlika u području rada i socijalne zaštite, zaštite okoliša ili klime ili kontrole subvencija; |
| --- | --- |

—

mjere za ponovno uspostavljanje ravnoteže u okviru Sporazuma o trgovini i suradnji u pogledu zaštitnih mjera kojima se stvara neravnoteža između prava i obveza na temelju Sporazuma o trgovini i suradnji ili bilo kojeg dodatnog sporazuma; ili posebno u pogledu razlika u području rada i socijalne zaštite, zaštite okoliša ili klime ili kontrole subvencija;

| — | protumjere na temelju Sporazuma o trgovini i suradnji, kao odgovor na mjere za ponovno postizanje ravnoteže u skladu s člankom 411. Sporazuma o trgovini i suradnji; |
| --- | --- |

—

protumjere na temelju Sporazuma o trgovini i suradnji, kao odgovor na mjere za ponovno postizanje ravnoteže u skladu s člankom 411. Sporazuma o trgovini i suradnji;

| — | zaštitne mjere na temelju Sporazuma o povlačenju (ako primjena Protokola o Irskoj/Sjevernoj Irskoj dovede do ozbiljnih gospodarskih, društvenih ili okolišnih poteškoća koje bi mogle potrajati ili do preusmjeravanja trgovine) i na temelju Sporazuma o trgovini i suradnji (u slučaju ozbiljnih gospodarskih, društvenih ili okolišnih poteškoća sektorske ili regionalne prirode koje će se vjerojatno nastaviti); |
| --- | --- |

—

zaštitne mjere na temelju Sporazuma o povlačenju (ako primjena Protokola o Irskoj/Sjevernoj Irskoj dovede do ozbiljnih gospodarskih, društvenih ili okolišnih poteškoća koje bi mogle potrajati ili do preusmjeravanja trgovine) i na temelju Sporazuma o trgovini i suradnji (u slučaju ozbiljnih gospodarskih, društvenih ili okolišnih poteškoća sektorske ili regionalne prirode koje će se vjerojatno nastaviti);

| — | suspenziju obveza na temelju Sporazuma o trgovini i suradnji u slučaju kršenja ili neispunjavanja određenih uvjeta, posebno u pogledu trgovine robom, zračnog prijevoza, cestovnog prometa, ribarstva ili programâ Unije, ili ako Ujedinjena Kraljevina ne plati svoje financijske doprinose ili uvede znatne promjene u određene početne uvjete. |
| --- | --- |

—

suspenziju obveza na temelju Sporazuma o trgovini i suradnji u slučaju kršenja ili neispunjavanja određenih uvjeta, posebno u pogledu trgovine robom, zračnog prijevoza, cestovnog prometa, ribarstva ili programâ Unije, ili ako Ujedinjena Kraljevina ne plati svoje financijske doprinose ili uvede znatne promjene u određene početne uvjete.

| 2.3. | Te bi se mjere trebale primjenjivati i na sve dopunske bilateralne sporazume uz Sporazum o trgovini i suradnji. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | U svojoj odluci o sklapanju Sporazuma o trgovini i suradnji Vijeće je ovlastilo Komisiju za donošenje većine mjera navedenih u točki 2.2. do stupanja na snagu posebnog zakonodavnog akta. Predviđeno je da se potonji predloži najkasnije do 31. ožujka 2022. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Neovisno o Sporazumu o povlačenju, Sporazumom o trgovini i suradnji obuhvaćen je širok raspon pitanja izvan trgovine robom i uslugama. Među njima su ulaganja, tržišno natjecanje, državne potpore, porezna transparentnost, zračni i cestovni promet, energetika i održivost, ribarstvo, zaštita podataka i koordinacija sustava socijalne sigurnosti. Stoga Uredba o provedbi trgovinskih pravila (5) i drugi postojeći instrumenti ne obuhvaćaju u potpunosti područje primjene te nove vrste sporazuma. Zbog toga se mora donijeti novi pravni instrument. Predložena Uredba bila bi lex specialis u odnosu na sektorske odredbe prava Unije utoliko što se tim odredbama uređuje isti predmet. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Pravne osnove prijedloga su:






  — | članak 43. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (6) (ribarstvo); |
| --- | --- | --- |

2.6.

—

članak 43. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (6) (ribarstvo);

| — | članci 91. i 100. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (7) (promet); |
| --- | --- |

—

članci 91. i 100. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (7) (promet);

| — | članci 173., 182., 188. i 189. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (8) (programi Unije); |
| --- | --- |

—

članci 173., 182., 188. i 189. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (8) (programi Unije);

| — | članak 207. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (9) (zajednička trgovinska politika); |
| --- | --- |

—

članak 207. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (9) (zajednička trgovinska politika);

| — | članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (10) (Gospodarski i socijalni odbor). |
| --- | --- |

—

članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (10) (Gospodarski i socijalni odbor).

| 2.7. | Sporazum o povlačenju i Sporazum o trgovini i suradnji jedini su pravni instrumenti Unije u odnosu na Ujedinjenu Kraljevinu. Stoga djelovanje u skladu s međunarodnim pravom može poduzeti samo Unija. Međutim, prijedlog predviđa donošenje mjera u skladu s načelom supsidijarnosti iz članka 5. Ugovora o Europskoj uniji (11). Primjenjivao bi se postupak ispitivanja sustava komitologije, kako je utvrđeno u Uredbi (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima koje države članice primjenjuju radi nadzora nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (12) s obzirom na to da bi mjere koje bi se mogle donijeti gotovo sigurno utjecale na države članice. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Prijedlogom se predviđa revizija Uredbe pet godina nakon njezina stupanja na snagu. To bi bilo u skladu sa sličnom odredbom u Sporazumu o povlačenju i Sporazumu o trgovini i suradnji. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Predloženom Uredbom nisu obuhvaćene mjere u okviru politika Unije u području slobode, sigurnosti i pravde. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Zasebnim zakonodavnim prijedlogom uređuje se donošenje mjera u području programa za istraživanja i osposobljavanje Europske zajednice za atomsku energiju. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Posebne napomene

| 3.1. | Prijedlogom se nastoji stvoriti okvir kojim će se Uniji omogućiti da učinkovito i pravodobno reagira u slučaju da Ujedinjena Kraljevina prekrši ili ne poštuje Sporazum o povlačenju i/ili Sporazum o trgovini i suradnji. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Budući da se sporazumi odnose samo na EU, jasno je da bi na toj razini trebalo poduzeti odgovarajuće mjere. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Uzimajući u obzir moguće posljedice za države članice, kao i zahtjev za optimalnu učinkovitost, primjena postupka ispitivanja u okviru sustava komitologije potpuno je logična i opravdana. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | To je u potpunosti u skladu s načelom supsidijarnosti jer sustav komitologije državama članicama omogućuje praćenje provedbenih akata delegiranih Komisiji. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Valja napomenuti i da se člancima 7. i 8. Uredbe (EU) br. 182/2011 (13) Komisiji omogućuje da, odstupajući od redovnih postupaka, donosi provedbene akte zbog hitnosti (članak 8.) ili zbog mogućeg znatnog poremećaja na tržištima u području poljoprivrede (članak 7.), a da ih prethodno ne proslijedi odgovarajućem odboru. Ovim zaobilaženjem utvrđenih postupaka jača se sposobnost Unije da prema potrebi brzo odgovori na neočekivana kršenja sporazumâ. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Odbor izražava zadovoljstvo sveobuhvatnim rasponom mjera iz članka 1. stavka 2. predložene Uredbe, kao i njihovim ograničenjima. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Budući da nema presedana za povlačenje države članice, ne postavlja se pitanje usklađenosti s postojećim zakonodavstvom u tom području politike. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Člankom 2. stavkom 2. predložene Uredbe detaljno se utvrđuju jasni kriteriji za određivanje odabira mjera. EGSO prihvaća da predložena Uredba ispunjava zahtjeve proporcionalnosti i da ne prelazi ono što je nužno za postizanje cilja osiguravanja brzog i učinkovitog ostvarivanja tih prava u slučaju mogućeg kršenja ili nepoštovanja sporazumâ. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EGSO ne smatra potrebnim provesti procjenu učinka s obzirom na postupovnu prirodu predložene Uredbe. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EGSO izražava zadovoljstvo prijedlogom za reviziju Uredbe nakon pet godina i napominje da je to primjereno jer bi bilo u skladu sa sličnim odredbama relevantnih sporazuma. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | S obzirom na navedeno, EGSO podržava prijedlog. Nadalje, smatra da je to izvrstan međuinstitucijski kompromis za rješavanje svih slučajeva koji proizađu iz kršenja ili nepoštovanja Sporazuma o povlačenju i/ili Sporazuma o trgovini i suradnji. |
| --- | --- |

3.11.

Bruxelles, 15. lipnja 2022.

Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Christa SCHWENG

---

(1)  Pročišćeni tekst Ugovora o funkcioniranju Europske unije (SL C 326, 26.10.2012., str. 47.)

1

(2)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/?uri=CELEX:52022PC0089

2

(3)  SL C 384 I, 12.11.2019., str. 1.

3

(4)  SL L 149, 30.4.2021., str. 10.

4

(5)  Uredba (EU) 2021/167 Europskog parlamenta i Vijeća od 10. veljače 2021. o izmjeni Uredbe (EU) br. 654/2014 o ostvarivanju prava Unije na primjenu i provedbu međunarodnih trgovinskih pravila (SL L 49, 12.2.2021., str. 1.).

5

(6)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/PDF/?uri=CELEX:12012E/TXT&from=EN

6

(7)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/PDF/?uri=CELEX%3A52018PC0372&from=EN

7

(8)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/PDF/?uri=CELEX:12012E/TXT&from=EN

8

(9)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/PDF/?uri=CELEX:12012E/TXT&from=EN

9

(10)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/PDF/?uri=CELEX:12012E/TXT&from=EN

10

(11)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=celex%3A12012M%2FTXT

11

(12)  SL L 55, 28.2.2011., str. 13.

12

(13)  SL L 55, 28.2.2011., str. 13.

13

---