# Jurnalul Oficial C 347/9 se

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 347 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 659 septembrie 2022 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 347

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 659 septembrie 2022

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | |
| | PARLAMENTUL EUROPEAN
  SESIUNEA 2021-2022Ședințele dintre 8 și 11 martie 2022TEXTE ADOPTATE | 1 |

Cuprins

Pagina

PARLAMENTUL EUROPEAN
  SESIUNEA 2021-2022Ședințele dintre 8 și 11 martie 2022TEXTE ADOPTATE

PARLAMENTUL EUROPEAN

1

---

| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| --- | --- |
| | REZOLUŢII |
| | Parlamentul European |
| | Marți, 8 martie 2022 |
| 2022/C 347/01 | Rezoluția Parlamentului European din 8 martie 2022 referitoare la restrângerea spațiului societății civile în Europa (2021/2103(INI)) | 2 |
| 2022/C 347/02 | Rezoluția Parlamentului European din 8 martie 2022 referitoare la rolul culturii, educației, mass-mediei și sportului în combaterea rasismului (2021/2057(INI)) | 15 |
| 2022/C 347/03 | Rezoluția Parlamentului European din 8 martie 2022 referitoare la politica de coeziune ca instrument de reducere a disparităților în materie de sănătate și de intensificare a cooperării transfrontaliere în domeniul sănătății (2021/2100(INI)) | 27 |
| 2022/C 347/04 | Rezoluția Parlamentului European din 8 martie 2022 referitoare la rolul politicii de coeziune în promovarea transformării inovatoare și inteligente și a conectivității TIC regionale (2021/2101(INI)) | 37 |
| | Miercuri, 9 martie 2022 |
| 2022/C 347/05 | Rezoluția Parlamentului European din 9 martie 2022 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din bumbac modificat genetic GHB811 (BCS-GH811-4), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (D077486/02 – 2021/3057(RSP)) | 48 |
| 2022/C 347/06 | Rezoluția Parlamentului European din 9 martie 2022 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din rapiță modificată genetic 73496 (DP-Ø73496-4), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (D077485/02 – 2021/3058(RSP)) | 55 |
| 2022/C 347/07 | Rezoluția Parlamentului European din 9 martie 2022 referitoare la ingerințele externe în toate procesele democratice din cadrul Uniunii Europene, inclusiv dezinformarea (2020/2268(INI)) | 61 |
| 2022/C 347/08 | Rezoluția Parlamentului European din 9 martie 2022 conținând propuneri adresate Comisiei privind programele de acordare a cetățeniei și a dreptului de ședere pentru investitori (2021/2026(INL)) | 97 |
| 2022/C 347/09 | Rezoluția Parlamentului European din 9 martie 2022 referitoare la interacțiunea cu cetățenii: dreptul de a adresa petiții, dreptul de a sesiza Ombudsmanul European și inițiativa cetățenească europeană (2020/2275(INI)) | 110 |
| | Joi, 10 martie 2022 |
| 2022/C 347/10 | Rezoluția Parlamentului European din 10 martie 2022 referitoare la un nou cadru strategic al UE în domeniul sănătății și securității în muncă după 2020 (inclusiv la o mai bună protecție a lucrătorilor împotriva expunerii la substanțe nocive, a stresului la locul de muncă și a traumatismelor cauzate de mișcări repetate) (2021/2165(INI)) | 122 |
| 2022/C 347/11 | Rezoluția Parlamentului European din 10 martie 2022 referitoare la integrarea perspectivei de gen în Parlamentul European – raportul anual pe 2020 (2021/2039(INI)) | 139 |
| 2022/C 347/12 | Rezoluția Parlamentului European din 10 martie 2022 referitoare la Planul de acțiune al UE pentru egalitatea de gen III (2021/2003(INI)) | 150 |
| 2022/C 347/13 | Rezoluția Parlamentului European din 10 martie 2022 referitoare la statul de drept și consecințele hotărârii CEJ (2022/2535(RSP)) | 168 |
| 2022/C 347/14 | Rezoluția Parlamentului European din 10 martie 2022 referitoare la un cadru european pentru impozitul reținut la sursă (2021/2097(INI)) | 172 |
| 2022/C 347/15 | Rezoluția Parlamentului European din 10 martie 2022 referitoare la semestrul european pentru coordonarea politicilor economice: analiza anuală a creșterii durabile 2022 (2022/2006(INI)) | 181 |
| 2022/C 347/16 | Rezoluția Parlamentului European din 10 martie 2022 referitoare la situația jurnaliștilor și a apărătorilor drepturilor omului din Mexic (2022/2580(RSP)) | 187 |
| 2022/C 347/17 | Rezoluția Parlamentului European din 10 martie 2022 referitoare la Myanmar/Birmania după un an de la lovitura de stat (2022/2581(RSP)) | 191 |
| 2022/C 347/18 | Rezoluția Parlamentului European din 10 martie 2022 referitoare la distrugerea patrimoniului cultural din Nagorno-Karabah (2022/2582(RSP)) | 198 |
| 2022/C 347/19 | Rezoluția Parlamentului European din 10 martie 2022 referitoare la Raportul privind cetățenia UE pentru anul 2020: capacitarea cetățenilor și protejarea drepturilor acestora (2021/2099(INI)) | 202 |
| 2022/C 347/20 | Rezoluția Parlamentului European din 10 martie 2022 conținând recomandări adresate Comisiei privind o fiscalitate echitabilă și simplificată în sprijinul strategiei de redresare (acțiune subsecventă a PE la planul de acțiune al Comisiei din iulie și la cele 25 de inițiative ale acesteia în domeniul TVA, al impozitării întreprinderilor și al impozitării individuale) (2020/2254(INL)) | 211 |

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Parlamentul European

Marți, 8 martie 2022

2022/C 347/01

Rezoluția Parlamentului European din 8 martie 2022 referitoare la restrângerea spațiului societății civile în Europa (2021/2103(INI))

2

2022/C 347/02

Rezoluția Parlamentului European din 8 martie 2022 referitoare la rolul culturii, educației, mass-mediei și sportului în combaterea rasismului (2021/2057(INI))

15

2022/C 347/03

Rezoluția Parlamentului European din 8 martie 2022 referitoare la politica de coeziune ca instrument de reducere a disparităților în materie de sănătate și de intensificare a cooperării transfrontaliere în domeniul sănătății (2021/2100(INI))

27

2022/C 347/04

Rezoluția Parlamentului European din 8 martie 2022 referitoare la rolul politicii de coeziune în promovarea transformării inovatoare și inteligente și a conectivității TIC regionale (2021/2101(INI))

37

Miercuri, 9 martie 2022

2022/C 347/05

Rezoluția Parlamentului European din 9 martie 2022 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din bumbac modificat genetic GHB811 (BCS-GH811-4), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (D077486/02 – 2021/3057(RSP))

48

2022/C 347/06

Rezoluția Parlamentului European din 9 martie 2022 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din rapiță modificată genetic 73496 (DP-Ø73496-4), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (D077485/02 – 2021/3058(RSP))

55

2022/C 347/07

Rezoluția Parlamentului European din 9 martie 2022 referitoare la ingerințele externe în toate procesele democratice din cadrul Uniunii Europene, inclusiv dezinformarea (2020/2268(INI))

61

2022/C 347/08

Rezoluția Parlamentului European din 9 martie 2022 conținând propuneri adresate Comisiei privind programele de acordare a cetățeniei și a dreptului de ședere pentru investitori (2021/2026(INL))

97

2022/C 347/09

Rezoluția Parlamentului European din 9 martie 2022 referitoare la interacțiunea cu cetățenii: dreptul de a adresa petiții, dreptul de a sesiza Ombudsmanul European și inițiativa cetățenească europeană (2020/2275(INI))

110

Joi, 10 martie 2022

2022/C 347/10

Rezoluția Parlamentului European din 10 martie 2022 referitoare la un nou cadru strategic al UE în domeniul sănătății și securității în muncă după 2020 (inclusiv la o mai bună protecție a lucrătorilor împotriva expunerii la substanțe nocive, a stresului la locul de muncă și a traumatismelor cauzate de mișcări repetate) (2021/2165(INI))

122

2022/C 347/11

Rezoluția Parlamentului European din 10 martie 2022 referitoare la integrarea perspectivei de gen în Parlamentul European – raportul anual pe 2020 (2021/2039(INI))

139

2022/C 347/12

Rezoluția Parlamentului European din 10 martie 2022 referitoare la Planul de acțiune al UE pentru egalitatea de gen III (2021/2003(INI))

150

2022/C 347/13

Rezoluția Parlamentului European din 10 martie 2022 referitoare la statul de drept și consecințele hotărârii CEJ (2022/2535(RSP))

168

2022/C 347/14

Rezoluția Parlamentului European din 10 martie 2022 referitoare la un cadru european pentru impozitul reținut la sursă (2021/2097(INI))

172

2022/C 347/15

Rezoluția Parlamentului European din 10 martie 2022 referitoare la semestrul european pentru coordonarea politicilor economice: analiza anuală a creșterii durabile 2022 (2022/2006(INI))

181

2022/C 347/16

Rezoluția Parlamentului European din 10 martie 2022 referitoare la situația jurnaliștilor și a apărătorilor drepturilor omului din Mexic (2022/2580(RSP))

187

2022/C 347/17

Rezoluția Parlamentului European din 10 martie 2022 referitoare la Myanmar/Birmania după un an de la lovitura de stat (2022/2581(RSP))

191

2022/C 347/18

Rezoluția Parlamentului European din 10 martie 2022 referitoare la distrugerea patrimoniului cultural din Nagorno-Karabah (2022/2582(RSP))

198

2022/C 347/19

Rezoluția Parlamentului European din 10 martie 2022 referitoare la Raportul privind cetățenia UE pentru anul 2020: capacitarea cetățenilor și protejarea drepturilor acestora (2021/2099(INI))

202

2022/C 347/20

Rezoluția Parlamentului European din 10 martie 2022 conținând recomandări adresate Comisiei privind o fiscalitate echitabilă și simplificată în sprijinul strategiei de redresare (acțiune subsecventă a PE la planul de acțiune al Comisiei din iulie și la cele 25 de inițiative ale acesteia în domeniul TVA, al impozitării întreprinderilor și al impozitării individuale) (2020/2254(INL))

211

---

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | Parlamentul European |
| | Marți, 8 martie 2022 |
| 2022/C 347/21 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 8 martie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 138/2004 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește conturile economice regionale pentru agricultură (COM(2021)0054 – C9-0020/2021 – 2021/0031(COD)) | 223 |
| 2022/C 347/22 | Rezoluția Parlamentului European din 8 martie 2022 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare pentru lucrătorii disponibilizați, în urma unei cereri din partea Spaniei – EGF/2021/006 ES/Cataluña automotive (COM(2022)0020 – C9-0015/2022 – 2022/0010(BUD)) | 224 |
| 2022/C 347/23 | Rezoluția Parlamentului European din 8 martie 2022 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare pentru lucrătorii disponibilizați (EGF/2022/000 TA 2022 – Asistență tehnică la inițiativa Comisiei) (COM(2022)0025 – C9-0025/2022 – 2022/0015(BUD)) | 228 |
| | Miercuri, 9 martie 2022 |
| 2022/C 347/24 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 9 martie 2022 referitoare la o propunere de directivă a Consiliului de modificare a Directivei 2008/118/CE și a Directivei (UE) 2020/262 (reformare) în ceea ce privește magazinele duty-free situate în terminalul francez al tunelului de sub Canalul Mânecii (COM(2021)0817 – C9-0016/2022 – 2021/0418(CNS)) | 231 |
| 2022/C 347/25 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 9 martie 2022 referitoare la Directiva Consiliului de modificare a Directivei 2006/112/CE în ceea ce privește cotele taxei pe valoarea adăugată (14754/2021 – C9-0456/2021 – 2018/0005(CNS)) | 232 |
| | Joi, 10 martie 2022 |
| 2022/C 347/26 | P9_TA(2022)0067Programul general al Uniunii de acțiune pentru mediu până în 2030 ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 10 martie 2022 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind un Program general al Uniunii de acțiune pentru mediu până în 2030 (COM(2020)0652 – C9-0329/2020 – 2020/0300(COD))P9_TC1-COD(2020)0300Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 10 martie 2022 în vederea adoptării Deciziei (UE) 2022/... a Parlamentului European și a Consiliului privind un Program general al Uniunii de acțiune pentru mediu până în 2030 | 233 |
| 2022/C 347/27 | Decizia Parlamentului European din 10 martie 2022 privind constituirea și stabilirea responsabilităților, componenței numerice și a duratei mandatului Comisiei speciale privind pandemia de COVID-19: învățămintele desprinse și recomandări pentru viitor (2022/2584(RSO)) | 234 |
| 2022/C 347/28 | Decizia Parlamentului European din 10 martie 2022 privind constituirea și stabilirea responsabilităților, componenței numerice și a duratei mandatului Comisiei speciale pentru ingerințele externe în toate procesele democratice din cadrul Uniunii Europene, inclusiv privind dezinformarea (INGE 2) (2022/2585(RSO)) | 238 |
| 2022/C 347/29 | Decizia Parlamentului European din 10 martie 2022 privind constituirea, responsabilitățile, componența numerică și durata mandatului Comisiei de anchetă însărcinate cu examinarea utilizării Pegasus și a unor programe spion de supraveghere echivalente (2022/2586(RSO)) | 241 |
| 2022/C 347/30 | Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 10 martie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind bateriile și deșeurile de baterii, de abrogare a Directivei 2006/66/CE și de modificare a Regulamentului (UE) 2019/1020 (COM(2020)0798 – C9-0400/2020 – 2020/0353(COD)) | 245 |

III   Acte pregătitoare

Parlamentul European

Marți, 8 martie 2022

2022/C 347/21

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 8 martie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 138/2004 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește conturile economice regionale pentru agricultură (COM(2021)0054 – C9-0020/2021 – 2021/0031(COD))

223

2022/C 347/22

Rezoluția Parlamentului European din 8 martie 2022 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare pentru lucrătorii disponibilizați, în urma unei cereri din partea Spaniei – EGF/2021/006 ES/Cataluña automotive (COM(2022)0020 – C9-0015/2022 – 2022/0010(BUD))

224

2022/C 347/23

Rezoluția Parlamentului European din 8 martie 2022 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare pentru lucrătorii disponibilizați (EGF/2022/000 TA 2022 – Asistență tehnică la inițiativa Comisiei) (COM(2022)0025 – C9-0025/2022 – 2022/0015(BUD))

228

Miercuri, 9 martie 2022

2022/C 347/24

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 9 martie 2022 referitoare la o propunere de directivă a Consiliului de modificare a Directivei 2008/118/CE și a Directivei (UE) 2020/262 (reformare) în ceea ce privește magazinele duty-free situate în terminalul francez al tunelului de sub Canalul Mânecii (COM(2021)0817 – C9-0016/2022 – 2021/0418(CNS))

231

2022/C 347/25

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 9 martie 2022 referitoare la Directiva Consiliului de modificare a Directivei 2006/112/CE în ceea ce privește cotele taxei pe valoarea adăugată (14754/2021 – C9-0456/2021 – 2018/0005(CNS))

232

Joi, 10 martie 2022

2022/C 347/26

P9_TA(2022)0067Programul general al Uniunii de acțiune pentru mediu până în 2030 ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 10 martie 2022 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind un Program general al Uniunii de acțiune pentru mediu până în 2030 (COM(2020)0652 – C9-0329/2020 – 2020/0300(COD))P9_TC1-COD(2020)0300Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 10 martie 2022 în vederea adoptării Deciziei (UE) 2022/... a Parlamentului European și a Consiliului privind un Program general al Uniunii de acțiune pentru mediu până în 2030

233

2022/C 347/27

Decizia Parlamentului European din 10 martie 2022 privind constituirea și stabilirea responsabilităților, componenței numerice și a duratei mandatului Comisiei speciale privind pandemia de COVID-19: învățămintele desprinse și recomandări pentru viitor (2022/2584(RSO))

234

2022/C 347/28

Decizia Parlamentului European din 10 martie 2022 privind constituirea și stabilirea responsabilităților, componenței numerice și a duratei mandatului Comisiei speciale pentru ingerințele externe în toate procesele democratice din cadrul Uniunii Europene, inclusiv privind dezinformarea (INGE 2) (2022/2585(RSO))

238

2022/C 347/29

Decizia Parlamentului European din 10 martie 2022 privind constituirea, responsabilitățile, componența numerică și durata mandatului Comisiei de anchetă însărcinate cu examinarea utilizării Pegasus și a unor programe spion de supraveghere echivalente (2022/2586(RSO))

241

2022/C 347/30

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 10 martie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind bateriile și deșeurile de baterii, de abrogare a Directivei 2006/66/CE și de modificare a Regulamentului (UE) 2019/1020 (COM(2020)0798 – C9-0400/2020 – 2020/0353(COD))

245

---

| Legenda simbolurilor utilizate






  - | Procedura de consultare |
| --- | --- |
| *** | Procedura de aprobare |
| ***I | Procedura legislativă ordinară (prima lectură) |
| ***II | Procedura legislativă ordinară (a doua lectură) |
| ***III | Procedura legislativă ordinară (a treia lectură) |

Legenda simbolurilor utilizate

*

Procedura de consultare

***

Procedura de aprobare

***I

Procedura legislativă ordinară (prima lectură)

***II

Procedura legislativă ordinară (a doua lectură)

***III

Procedura legislativă ordinară (a treia lectură)

(Procedura indicată se bazează pe temeiul juridic propus în proiectul de act.)

Amendamentele Parlamentului:

părțile noi de text sunt evidențiate prin caractere
  cursive aldine.
  Părțile de text eliminate sunt indicate prin simbolul ▌ sau sunt tăiate. Înlocuirile sunt semnalate prin evidențierea cu caractere
  cursive aldine
  a textului nou și prin eliminarea sau tăierea textului înlocuit.

cursive aldine.

cursive aldine

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

9.9.2022

| 9.9.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 347/1 |
| --- | --- | --- | --- |

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 347/1

---

PARLAMENTUL EUROPEAN

SESIUNEA 2021-2022

Ședințele dintre 8 și 11 martie 2022

TEXTE ADOPTATE

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Parlamentul European

Marți, 8 martie 2022

| 9.9.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 347/2 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 347/2

---

P9_TA(2022)0056

Restrângerea spațiului societății civile în Europa

Rezoluția Parlamentului European din 8 martie 2022 referitoare la restrângerea spațiului societății civile în Europa (2021/2103(INI))

(2022/C 347/01)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (denumită în continuare „Carta”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (denumită în continuare „Carta”),

| — | având în vedere Convenția europeană a drepturilor omului (CEDO), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția europeană a drepturilor omului (CEDO),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/692 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 aprilie 2021 de instituire a programului „Cetățeni, egalitate, drepturi și valori” și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1381/2013 al Parlamentului European și al Consiliului și a Regulamentului (UE) nr. 390/2014 al Consiliului (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/692 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 aprilie 2021 de instituire a programului „Cetățeni, egalitate, drepturi și valori” și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1381/2013 al Parlamentului European și al Consiliului și a Regulamentului (UE) nr. 390/2014 al Consiliului (1),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2092 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2020 privind un regim general de condiționalitate pentru protecția bugetului Uniunii (Regulamentul privind condiționalitatea) (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2092 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2020 privind un regim general de condiționalitate pentru protecția bugetului Uniunii (Regulamentul privind condiționalitatea) (2),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 20 iulie 2021 intitulată „Raportul din 2021 privind statul de drept – Situația statului de drept în Uniunea Europeană” (COM(2021)0700), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 20 iulie 2021 intitulată „Raportul din 2021 privind statul de drept – Situația statului de drept în Uniunea Europeană” (COM(2021)0700),

| — | având în vedere Orientările Comisiei din 23 septembrie 2020 referitoare la punerea în aplicare a normelor UE privind definirea și prevenirea facilitării intrării, tranzitului și șederii neautorizate (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările Comisiei din 23 septembrie 2020 referitoare la punerea în aplicare a normelor UE privind definirea și prevenirea facilitării intrării, tranzitului și șederii neautorizate (3),

| — | având în vedere raportul Grupului „Drepturile fundamentale și statul de drept” al Comitetului Economic și Social European din iunie 2020 intitulat „Evoluțiile la nivel național din perspectiva societății civile, 2018-2019”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Grupului „Drepturile fundamentale și statul de drept” al Comitetului Economic și Social European din iunie 2020 intitulat „Evoluțiile la nivel național din perspectiva societății civile, 2018-2019”,

| — | având în vedere raportul din 17 ianuarie 2018 al Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene (FRA) intitulat „Provocările cu care se confruntă organizațiile societății civile care activează în domeniul drepturilor omului în UE”, buletinele acesteia privind implicațiile pandemiei de COVID-19 asupra drepturilor fundamentale în UE, publicate în 2020, precum și celelalte rapoarte, date și instrumente ale sale, în special Sistemul de informații al Uniunii Europene privind drepturile fundamentale (EFRIS), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 17 ianuarie 2018 al Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene (FRA) intitulat „Provocările cu care se confruntă organizațiile societății civile care activează în domeniul drepturilor omului în UE”, buletinele acesteia privind implicațiile pandemiei de COVID-19 asupra drepturilor fundamentale în UE, publicate în 2020, precum și celelalte rapoarte, date și instrumente ale sale, în special Sistemul de informații al Uniunii Europene privind drepturile fundamentale (EFRIS),

| — | având în vedere raportul FRA din 22 septembrie 2021 intitulat „Protejarea spațiului civic în UE”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul FRA din 22 septembrie 2021 intitulat „Protejarea spațiului civic în UE”,

| — | având în vedere Orientările comune ale Biroului pentru Instituții Democratice și Drepturile Omului (ODIHR) al Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE) și ale Comisiei de la Veneția din 1 ianuarie 2015 privind libertatea de asociere, |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările comune ale Biroului pentru Instituții Democratice și Drepturile Omului (ODIHR) al Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE) și ale Comisiei de la Veneția din 1 ianuarie 2015 privind libertatea de asociere,

| — | având în vedere raportul Consiliului Europei din 11 februarie 2019 intitulat „Restrângerea spațiului societății civile: impactul asupra tinerilor și organizațiilor lor”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Consiliului Europei din 11 februarie 2019 intitulat „Restrângerea spațiului societății civile: impactul asupra tinerilor și organizațiilor lor”,

| — | având în vedere Orientările OSCE/ODIHR și ale Comisiei de la Veneția din 8 iulie 2019 privind libertatea de întrunire pașnică, |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările OSCE/ODIHR și ale Comisiei de la Veneția din 8 iulie 2019 privind libertatea de întrunire pașnică,

| — | având în vedere nota de orientare a Organizației Națiunilor Unite (ONU) din 23 septembrie 2020 privind protecția și promovarea spațiului civic, |
| --- | --- |

—

având în vedere nota de orientare a Organizației Națiunilor Unite (ONU) din 23 septembrie 2020 privind protecția și promovarea spațiului civic,

| — | având în vedere declarația ONU din 9 decembrie 1998 privind drepturile și responsabilitățile indivizilor, grupurilor și organelor societății de a promova și a proteja drepturile omului și libertățile fundamentale recunoscute universal, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația ONU din 9 decembrie 1998 privind drepturile și responsabilitățile indivizilor, grupurilor și organelor societății de a promova și a proteja drepturile omului și libertățile fundamentale recunoscute universal,

| — | având în vedere Comentariul general nr. 34 al Comitetului pentru Drepturile Omului al ONU din 12 septembrie 2011 privind articolul 19: libertatea de opinie și de exprimare, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comentariul general nr. 34 al Comitetului pentru Drepturile Omului al ONU din 12 septembrie 2011 privind articolul 19: libertatea de opinie și de exprimare,

| — | având în vedere Comentariul general nr. 37 al Comitetului pentru Drepturile Omului al ONU din 17 septembrie 2020 privind articolul 21: dreptul la libertatea de asociere pașnică, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comentariul general nr. 37 al Comitetului pentru Drepturile Omului al ONU din 17 septembrie 2020 privind articolul 21: dreptul la libertatea de asociere pașnică,

| — | având în vedere Convenția Comisiei Economice pentru Europa a ONU din 25 iunie 1998 privind accesul la informație, participarea publicului la procesul decizional și accesul la justiție în probleme de mediu (Convenția de la Aarhus) și Decizia VII/9 din 21 octombrie 2021 privind un mecanism de răspuns rapid menit să trateze cazurile prevăzute la articolul 3 alineatul (8) din Convenția de la Aarhus, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Comisiei Economice pentru Europa a ONU din 25 iunie 1998 privind accesul la informație, participarea publicului la procesul decizional și accesul la justiție în probleme de mediu (Convenția de la Aarhus) și Decizia VII/9 din 21 octombrie 2021 privind un mecanism de răspuns rapid menit să trateze cazurile prevăzute la articolul 3 alineatul (8) din Convenția de la Aarhus,

| — | având în vedere rezoluțiile 2250 (2015), 2419 (2018) și 2535 (2020) ale ONU privind tinerii, pacea și securitatea, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile 2250 (2015), 2419 (2018) și 2535 (2020) ale ONU privind tinerii, pacea și securitatea,

| — | având în vedere declarația ONU din 1998 privind apărătorii drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația ONU din 1998 privind apărătorii drepturilor omului,

| — | având în vedere recomandarea Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei adresată statelor membre la 10 octombrie 2007 privind statutul juridic al organizațiilor neguvernamentale în Europa, |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei adresată statelor membre la 10 octombrie 2007 privind statutul juridic al organizațiilor neguvernamentale în Europa,

| — | având în vedere declarația din 16 mai 2019 comisarului pentru drepturile omului al Consiliului Europei, intitulată „Să protejăm apărătorii LGBTI”, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 16 mai 2019 comisarului pentru drepturile omului al Consiliului Europei, intitulată „Să protejăm apărătorii LGBTI”,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (CESE) din 20 martie 2019, intitulat „O democrație rezilientă cu ajutorul unei societăți civile puternice și diverse”, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (CESE) din 20 martie 2019, intitulat „O democrație rezilientă cu ajutorul unei societăți civile puternice și diverse”,

| — | având în vedere avizul CESE din 19 octombrie 2017 intitulat „Finanțarea organizațiilor societății civile de către UE”, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul CESE din 19 octombrie 2017 intitulat „Finanțarea organizațiilor societății civile de către UE”,

| — | având în vedere raportul anual pe 2020 al organizațiilor partenere la Platforma Consiliului Europei pentru promovarea protecției jurnalismului și a siguranței jurnaliștilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul anual pe 2020 al organizațiilor partenere la Platforma Consiliului Europei pentru promovarea protecției jurnalismului și a siguranței jurnaliștilor,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 2 decembrie 2020 privind o strategie pentru punerea în aplicare efectivă a Cartei drepturilor fundamentale de către Uniunea Europeană (COM(2020)0711), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 2 decembrie 2020 privind o strategie pentru punerea în aplicare efectivă a Cartei drepturilor fundamentale de către Uniunea Europeană (COM(2020)0711),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 3 decembrie 2020 privind Planul de acțiune pentru democrația europeană (COM(2020)0790), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 3 decembrie 2020 privind Planul de acțiune pentru democrația europeană (COM(2020)0790),

| — | având în vedere rezoluția sa din 3 octombrie 2017 referitoare la restrângerea spațiului societății civile în țările în curs de dezvoltare (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 3 octombrie 2017 referitoare la restrângerea spațiului societății civile în țările în curs de dezvoltare (4),

| — | având în vedere rezoluția sa din 19 aprilie 2018 referitoare la necesitatea instituirii unui instrument pentru valori europene, destinat sprijinirii organizațiilor societății civile care promovează valorile fundamentale ale Uniunii Europene la nivel local și național (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 19 aprilie 2018 referitoare la necesitatea instituirii unui instrument pentru valori europene, destinat sprijinirii organizațiilor societății civile care promovează valorile fundamentale ale Uniunii Europene la nivel local și național (5),

| — | având în vedere rezoluția sa din 14 noiembrie 2018 referitoare la necesitatea unui mecanism cuprinzător la nivelul UE pentru protejarea democrației, a statului de drept și a drepturilor fundamentale (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 14 noiembrie 2018 referitoare la necesitatea unui mecanism cuprinzător la nivelul UE pentru protejarea democrației, a statului de drept și a drepturilor fundamentale (6),

| — | având în vedere rezoluția sa din 7 octombrie 2020 referitoare la instituirea unui mecanism al UE pentru democrație, statul de drept și drepturile fundamentale (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 7 octombrie 2020 referitoare la instituirea unui mecanism al UE pentru democrație, statul de drept și drepturile fundamentale (7),

| — | având în vedere rezoluția sa din 13 noiembrie 2020 referitoare la impactul măsurilor privind COVID-19 asupra democrației, statului de drept și drepturilor fundamentale (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 13 noiembrie 2020 referitoare la impactul măsurilor privind COVID-19 asupra democrației, statului de drept și drepturilor fundamentale (8),

| — | având în vedere rezoluția sa din 25 noiembrie 2020 referitoare la consolidarea libertății mass-mediei: protejarea jurnaliștilor în Europa, discursurile de incitare la ură, dezinformarea și rolul platformelor (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 25 noiembrie 2020 referitoare la consolidarea libertății mass-mediei: protejarea jurnaliștilor în Europa, discursurile de incitare la ură, dezinformarea și rolul platformelor (9),

| — | având în vedere rezoluția sa din 26 noiembrie 2020 referitoare la Situația drepturilor fundamentale în Uniunea Europeană – Raport anual pe 2018-2019 (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 26 noiembrie 2020 referitoare la Situația drepturilor fundamentale în Uniunea Europeană – Raport anual pe 2018-2019 (10),

| — | având în vedere rezoluția sa din 24 iunie 2021 referitoare la Raportul Comisiei din 2020 privind statul de drept (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 24 iunie 2021 referitoare la Raportul Comisiei din 2020 privind statul de drept (11),

| — | având în vedere rezoluția sa din 17 februarie 2022 conținând recomandări adresate Comisiei referitoare la un statut pentru asociațiile și organizațiile non-profit transfrontaliere europene (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 17 februarie 2022 conținând recomandări adresate Comisiei referitoare la un statut pentru asociațiile și organizațiile non-profit transfrontaliere europene (12),

| — | având în vedere rezoluția sa din 11 noiembrie 2021 referitoare la consolidarea democrației și a libertății și pluralismului mass-mediei în UE: utilizarea nejustificată a acțiunilor în temeiul dreptului civil și penal pentru a reduce la tăcere jurnaliștii, ONG-urile și societatea civilă (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 11 noiembrie 2021 referitoare la consolidarea democrației și a libertății și pluralismului mass-mediei în UE: utilizarea nejustificată a acțiunilor în temeiul dreptului civil și penal pentru a reduce la tăcere jurnaliștii, ONG-urile și societatea civilă (13),

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri juridice, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri juridice,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A9-0032/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A9-0032/2022),

| A. | întrucât Uniunea se întemeiază pe valorile consacrate la articolul 2 din TUE, iar aceste valori sunt comune statelor membre; întrucât articolul 11 alineatul (2) din TUE și articolul 15 alineatul (1) din TFUE subliniază importanța dialogului civil pentru realizarea obiectivelor Uniunii; |
| --- | --- |

A.

întrucât Uniunea se întemeiază pe valorile consacrate la articolul 2 din TUE, iar aceste valori sunt comune statelor membre; întrucât articolul 11 alineatul (2) din TUE și articolul 15 alineatul (1) din TFUE subliniază importanța dialogului civil pentru realizarea obiectivelor Uniunii;

| B. | întrucât organizațiile societății civile (OSC) sunt organizații non-profit independente de instituțiile publice și de interesele comerciale, ale căror activități contribuie la concretizarea valorilor UE prevăzute la articolul 2 din TUE, precum și a drepturilor fundamentale; întrucât OSC-urile pot lua diferite forme, cum ar fi asociații și fundații; întrucât apărătorii drepturilor omului, activiștii și grupurile informale sunt, de asemenea, actori-cheie în societatea civilă; |
| --- | --- |

B.

întrucât organizațiile societății civile (OSC) sunt organizații non-profit independente de instituțiile publice și de interesele comerciale, ale căror activități contribuie la concretizarea valorilor UE prevăzute la articolul 2 din TUE, precum și a drepturilor fundamentale; întrucât OSC-urile pot lua diferite forme, cum ar fi asociații și fundații; întrucât apărătorii drepturilor omului, activiștii și grupurile informale sunt, de asemenea, actori-cheie în societatea civilă;

| C. | întrucât o abordare intersecțională este esențială atât pentru înțelegerea, cât și pentru abordarea cu succes a vulnerabilităților cu care se confruntă cetățenii atunci când se implică în societatea civilă; |
| --- | --- |

C.

întrucât o abordare intersecțională este esențială atât pentru înțelegerea, cât și pentru abordarea cu succes a vulnerabilităților cu care se confruntă cetățenii atunci când se implică în societatea civilă;

| D. | întrucât numeroase OSC-uri se luptă să supraviețuiască și au probleme cu finanțarea, ceea ce le poate afecta într-o măsură considerabilă eficacitatea și capacitatea de a-și îndeplini mandatul; |
| --- | --- |

D.

întrucât numeroase OSC-uri se luptă să supraviețuiască și au probleme cu finanțarea, ceea ce le poate afecta într-o măsură considerabilă eficacitatea și capacitatea de a-și îndeplini mandatul;

| E. | întrucât spațiul civic se referă la cadrul juridic și politic în care persoanele și grupurile pot participa în mod semnificativ la viața politică, economică, socială și culturală a societăților lor, exercitându-și dreptul de a-și exprima opiniile, dreptul la informare și dreptul de a se întruni, de a se asocia și de a se angaja într-un dialog între ele și cu autoritățile; |
| --- | --- |

E.

întrucât spațiul civic se referă la cadrul juridic și politic în care persoanele și grupurile pot participa în mod semnificativ la viața politică, economică, socială și culturală a societăților lor, exercitându-și dreptul de a-și exprima opiniile, dreptul la informare și dreptul de a se întruni, de a se asocia și de a se angaja într-un dialog între ele și cu autoritățile;

| F. | întrucât libertatea de gândire și libertatea de exprimare, inclusiv în spațiul online, sunt piatra de temelie a oricărei societăți libere și democratice; întrucât activismul civic reprezintă țesutul unei democrații cu adevărat funcționale, în care drepturile minorităților sunt protejate și respectate; întrucât OSC-urile ar trebui să aibă dreptul de a chestiuni care țin de dezbaterea politică și de cea publică, indiferent dacă poziția adoptată este conformă cu politica guvernamentală sau susține o modificare a legislației; |
| --- | --- |

F.

întrucât libertatea de gândire și libertatea de exprimare, inclusiv în spațiul online, sunt piatra de temelie a oricărei societăți libere și democratice; întrucât activismul civic reprezintă țesutul unei democrații cu adevărat funcționale, în care drepturile minorităților sunt protejate și respectate; întrucât OSC-urile ar trebui să aibă dreptul de a chestiuni care țin de dezbaterea politică și de cea publică, indiferent dacă poziția adoptată este conformă cu politica guvernamentală sau susține o modificare a legislației;

| G. | întrucât libertatea de asociere este una dintre bazele esențiale ale unei societăți democratice și pluraliste, deoarece le permite cetățenilor să acționeze împreună în domenii de interes reciproc și să contribuie la buna funcționare a vieții publice; întrucât libertatea de asociere nu presupune doar capacitatea de a crea sau de a dizolva o asociație, ci și capacitatea acelei asociații de a funcționa fără ingerințe nejustificate din partea statului; întrucât capacitatea de a căuta, de a obține și de a utiliza resurse este esențială pentru funcționarea oricărei asociații; întrucât interzicerea sau dizolvarea unei asociații ar trebui să fie întotdeauna o măsură de ultim resort, iar astfel de decizii ar trebui să facă obiectul unor căi judiciare de atac; |
| --- | --- |

G.

întrucât libertatea de asociere este una dintre bazele esențiale ale unei societăți democratice și pluraliste, deoarece le permite cetățenilor să acționeze împreună în domenii de interes reciproc și să contribuie la buna funcționare a vieții publice; întrucât libertatea de asociere nu presupune doar capacitatea de a crea sau de a dizolva o asociație, ci și capacitatea acelei asociații de a funcționa fără ingerințe nejustificate din partea statului; întrucât capacitatea de a căuta, de a obține și de a utiliza resurse este esențială pentru funcționarea oricărei asociații; întrucât interzicerea sau dizolvarea unei asociații ar trebui să fie întotdeauna o măsură de ultim resort, iar astfel de decizii ar trebui să facă obiectul unor căi judiciare de atac;

| H. | întrucât dreptul la întrunire pașnică este o piatră de temelie a democrației și este esențial pentru crearea unei societăți tolerante și pluraliste în care grupurile cu convingeri, practici sau politici diferite să poată coexista în mod pașnic; întrucât restricțiile impuse adunărilor pașnice și menținerea ordinii în cadrul acestora de către forțele de poliție trebuie să respecte principiile legalității, necesității, proporționalității și nediscriminării; |
| --- | --- |

H.

întrucât dreptul la întrunire pașnică este o piatră de temelie a democrației și este esențial pentru crearea unei societăți tolerante și pluraliste în care grupurile cu convingeri, practici sau politici diferite să poată coexista în mod pașnic; întrucât restricțiile impuse adunărilor pașnice și menținerea ordinii în cadrul acestora de către forțele de poliție trebuie să respecte principiile legalității, necesității, proporționalității și nediscriminării;

| I. | întrucât dreptul la informare este o condiție prealabilă pentru o dezbatere publică informată și pentru a trage la răspundere autoritățile și instituțiile publice; |
| --- | --- |

I.

întrucât dreptul la informare este o condiție prealabilă pentru o dezbatere publică informată și pentru a trage la răspundere autoritățile și instituțiile publice;

| J. | întrucât libertatea de exprimare și accesul la informații au fost restricționate în unele state membre, deseori sub pretextul combaterii dezinformării legate de pandemia de COVID-19; întrucât măsurile de prevenire a terorismului sau a discursului de incitare la ură nu ar trebui să aibă ca rezultat impunerea unor restricții nejustificate asupra libertății de exprimare; întrucât acțiunile strategice în justiție împotriva mobilizării publice (SLAPP) au fost utilizate în mai multe state membre și împotriva unor OSC, apărători ai drepturilor omului și activiști care lucrează în domeniul mediului, al statului de drept, al drepturilor persoanelor LGBTIQ+ și al drepturilor femeilor; întrucât acestea au un efect grav de intimidare asupra libertății de exprimare și asupra activismului public; |
| --- | --- |

J.

întrucât libertatea de exprimare și accesul la informații au fost restricționate în unele state membre, deseori sub pretextul combaterii dezinformării legate de pandemia de COVID-19; întrucât măsurile de prevenire a terorismului sau a discursului de incitare la ură nu ar trebui să aibă ca rezultat impunerea unor restricții nejustificate asupra libertății de exprimare; întrucât acțiunile strategice în justiție împotriva mobilizării publice (SLAPP) au fost utilizate în mai multe state membre și împotriva unor OSC, apărători ai drepturilor omului și activiști care lucrează în domeniul mediului, al statului de drept, al drepturilor persoanelor LGBTIQ+ și al drepturilor femeilor; întrucât acestea au un efect grav de intimidare asupra libertății de exprimare și asupra activismului public;

| K. | întrucât libertatea de asociere este erodată în unele state membre de reforme care expun OSC-urile la riscul radierii sau introduc procese administrative nejustificat de împovărătoare, inclusiv aplicarea neadecvată a unor măsuri sau politici de combatere a spălării banilor care restrâng dreptul de implicare în campanii de promovare, dar fără a se limita la aceasta; |
| --- | --- |

K.

întrucât libertatea de asociere este erodată în unele state membre de reforme care expun OSC-urile la riscul radierii sau introduc procese administrative nejustificat de împovărătoare, inclusiv aplicarea neadecvată a unor măsuri sau politici de combatere a spălării banilor care restrâng dreptul de implicare în campanii de promovare, dar fără a se limita la aceasta;

| L. | întrucât, în unele state membre, au fost impuse restricții cu scopul deliberat de a limita spațiul civic și acestea sunt însoțite de hărțuire juridică, administrativă și fiscală, de incriminare și de retorică negativă care vizează stigmatizarea și delegitimizarea OSC-urilor și slăbirea capacității acestora de a-și desfășura activitatea legitimă; întrucât discursurile de incitare la ură, atât în mediul online, cât și offline, hărțuirea verbală și fizică și atacurile provin și de la actori nestatali; întrucât OSC-urile și apărătorii drepturilor omului care se ocupă de statul de drept, transparență și corupție, drepturile femeilor, inclusiv sănătatea sexuală și reproductivă și drepturile aferente, problemele de mediu și protecția minorităților și a drepturilor persoanelor LGBTIQ+ și libertatea mass-mediei și libertatea de exprimare, precum și cele care oferă asistență migranților și solicitanților de azil și cele implicate în operațiuni de căutare și salvare sunt expuse în mod deosebit; |
| --- | --- |

L.

întrucât, în unele state membre, au fost impuse restricții cu scopul deliberat de a limita spațiul civic și acestea sunt însoțite de hărțuire juridică, administrativă și fiscală, de incriminare și de retorică negativă care vizează stigmatizarea și delegitimizarea OSC-urilor și slăbirea capacității acestora de a-și desfășura activitatea legitimă; întrucât discursurile de incitare la ură, atât în mediul online, cât și offline, hărțuirea verbală și fizică și atacurile provin și de la actori nestatali; întrucât OSC-urile și apărătorii drepturilor omului care se ocupă de statul de drept, transparență și corupție, drepturile femeilor, inclusiv sănătatea sexuală și reproductivă și drepturile aferente, problemele de mediu și protecția minorităților și a drepturilor persoanelor LGBTIQ+ și libertatea mass-mediei și libertatea de exprimare, precum și cele care oferă asistență migranților și solicitanților de azil și cele implicate în operațiuni de căutare și salvare sunt expuse în mod deosebit;

| M. | întrucât restricțiile aplicate spațiului civic din țările învecinate au implicații și un impact și asupra stării societății civile din UE; |
| --- | --- |

M.

întrucât restricțiile aplicate spațiului civic din țările învecinate au implicații și un impact și asupra stării societății civile din UE;

| N. | întrucât unele OSC-uri naționale care acționează în calitate de „câini de pază”, îndeosebi prin implicarea în monitorizarea și raportarea cu privire la încălcările drepturilor și libertăților, campanii de promovare și litigii, sunt vizate în special de restricții, represalii și supraveghere; |
| --- | --- |

N.

întrucât unele OSC-uri naționale care acționează în calitate de „câini de pază”, îndeosebi prin implicarea în monitorizarea și raportarea cu privire la încălcările drepturilor și libertăților, campanii de promovare și litigii, sunt vizate în special de restricții, represalii și supraveghere;

| O. | întrucât situația apărătorilor drepturilor persoanelor LGBTIQ+ din Europa a fost descrisă drept îngrijorătoare de către comisarul pentru drepturile omului din cadrul Consiliului Europei, care a raportat mai multe cazuri de hărțuire online și offline, de atacuri violente, campanii de instigare la ură și amenințări cu moartea în statele membre și în țările din vecinătate; întrucât această tendință este interconectată cu culpabilizarea altor grupuri minoritare și contravine principiului conform căruia fiecare persoană se naște egală în demnitate și drepturi; |
| --- | --- |

O.

întrucât situația apărătorilor drepturilor persoanelor LGBTIQ+ din Europa a fost descrisă drept îngrijorătoare de către comisarul pentru drepturile omului din cadrul Consiliului Europei, care a raportat mai multe cazuri de hărțuire online și offline, de atacuri violente, campanii de instigare la ură și amenințări cu moartea în statele membre și în țările din vecinătate; întrucât această tendință este interconectată cu culpabilizarea altor grupuri minoritare și contravine principiului conform căruia fiecare persoană se naște egală în demnitate și drepturi;

| P. | întrucât o bună relație între stat și cetățenii săi implică faptul că toți cetățenii, inclusiv copiii și tinerii, ar trebui să poată participa la dezbatere și la influențarea politicilor publice; întrucât democrațiile vor prospera doar dacă toată lumea crede în sistemele democratice și dacă instituțiile sunt credibile pentru cetățeni; |
| --- | --- |

P.

întrucât o bună relație între stat și cetățenii săi implică faptul că toți cetățenii, inclusiv copiii și tinerii, ar trebui să poată participa la dezbatere și la influențarea politicilor publice; întrucât democrațiile vor prospera doar dacă toată lumea crede în sistemele democratice și dacă instituțiile sunt credibile pentru cetățeni;

| Q. | întrucât unele state membre au impus restricții asupra capacității OSC-urilor de a se implica în activități politice; întrucât, în alte state membre, acuzațiile conform cărora OSC-urile sunt politice au devenit instrumente de stigmatizare și delegitimizare a acestora; întrucât delegitimizarea OSC-urilor în unele state membre ar putea părea să aibă o legătură cu campanii de denigrare desfășurate de mass-media sau de stat; întrucât OSC-urile raportează practici de finanțare discriminatorii și restrictive în unele state membre; |
| --- | --- |

Q.

întrucât unele state membre au impus restricții asupra capacității OSC-urilor de a se implica în activități politice; întrucât, în alte state membre, acuzațiile conform cărora OSC-urile sunt politice au devenit instrumente de stigmatizare și delegitimizare a acestora; întrucât delegitimizarea OSC-urilor în unele state membre ar putea părea să aibă o legătură cu campanii de denigrare desfășurate de mass-media sau de stat; întrucât OSC-urile raportează practici de finanțare discriminatorii și restrictive în unele state membre;

| R. | întrucât în unele state membre au fost adoptate politici și practici care creează un efect de intimidare a spațiului civic, cu scopul de a genera autocenzura și de a descuraja actorii civici de la exercitarea drepturilor; întrucât astfel de politici combină adesea dispoziții vagi, lăsând autorităților publice o marjă largă de apreciere și sancțiuni disproporționat de mari; întrucât simpla perspectivă a aplicării lor poate fi suficientă pentru a genera autocenzura, fără a fi necesară aplicarea lor efectivă; |
| --- | --- |

R.

întrucât în unele state membre au fost adoptate politici și practici care creează un efect de intimidare a spațiului civic, cu scopul de a genera autocenzura și de a descuraja actorii civici de la exercitarea drepturilor; întrucât astfel de politici combină adesea dispoziții vagi, lăsând autorităților publice o marjă largă de apreciere și sancțiuni disproporționat de mari; întrucât simpla perspectivă a aplicării lor poate fi suficientă pentru a genera autocenzura, fără a fi necesară aplicarea lor efectivă;

| S. | întrucât dreptul la întrunire pașnică a fost restricționat din cauza normelor necesare de distanțare socială în majoritatea statelor membre; întrucât unele state membre au adoptat, în ultimii ani, legi care restrâng dreptul la întrunire pașnică și au introdus cerințe în materie de permisiune și notificare; întrucât, în unele state membre, competențele autorităților de aplicare a legii sunt în creștere, generând preocupări legate de necesitatea și proporționalitatea acestora; |
| --- | --- |

S.

întrucât dreptul la întrunire pașnică a fost restricționat din cauza normelor necesare de distanțare socială în majoritatea statelor membre; întrucât unele state membre au adoptat, în ultimii ani, legi care restrâng dreptul la întrunire pașnică și au introdus cerințe în materie de permisiune și notificare; întrucât, în unele state membre, competențele autorităților de aplicare a legii sunt în creștere, generând preocupări legate de necesitatea și proporționalitatea acestora;

| T. | întrucât, în unele state membre, legislația de urgență ca răspuns la criza sanitară a fost folosită drept pretext pentru a restrânge în mod arbitrar drepturile și libertățile fundamentale și pentru a reprima societatea civilă și alte voci care își exprimă dezacordul; întrucât s-a constatat că, în unele cazuri, aceste măsuri nu au îndeplinit cerințele privind necesitatea, proporționalitatea, limitarea în timp și nediscriminarea, ceea ce înseamnă că toate restricțiile asupra drepturilor și libertăților fundamentale care decurg din aceste măsuri nu pot fi considerate legitime și legale; întrucât, în pofida rolului lor de pe teren, OSC-urile nu au fost consultate la elaborarea măsurilor de urgență; |
| --- | --- |

T.

întrucât, în unele state membre, legislația de urgență ca răspuns la criza sanitară a fost folosită drept pretext pentru a restrânge în mod arbitrar drepturile și libertățile fundamentale și pentru a reprima societatea civilă și alte voci care își exprimă dezacordul; întrucât s-a constatat că, în unele cazuri, aceste măsuri nu au îndeplinit cerințele privind necesitatea, proporționalitatea, limitarea în timp și nediscriminarea, ceea ce înseamnă că toate restricțiile asupra drepturilor și libertăților fundamentale care decurg din aceste măsuri nu pot fi considerate legitime și legale; întrucât, în pofida rolului lor de pe teren, OSC-urile nu au fost consultate la elaborarea măsurilor de urgență;

| U. | întrucât răspândirea pandemiei de COVID-19 a determinat o implicare fără precedent a OSC-urilor în furnizarea de soluții la pandemie și acordarea de sprijin persoanelor aflate în situații vulnerabile; întrucât organizațiile de tineret au avut un impact pozitiv în timpul pandemiei în combaterea dezinformării și în consolidarea încrederii în instituțiile publice; întrucât finanțarea adecvată pe termen lung și sprijinul instituțional pentru societatea civilă au o valoare adăugată în perioadele de criză; |
| --- | --- |

U.

întrucât răspândirea pandemiei de COVID-19 a determinat o implicare fără precedent a OSC-urilor în furnizarea de soluții la pandemie și acordarea de sprijin persoanelor aflate în situații vulnerabile; întrucât organizațiile de tineret au avut un impact pozitiv în timpul pandemiei în combaterea dezinformării și în consolidarea încrederii în instituțiile publice; întrucât finanțarea adecvată pe termen lung și sprijinul instituțional pentru societatea civilă au o valoare adăugată în perioadele de criză;

| V. | întrucât apariția organizațiilor neguvernamentale organizate de guvern (ONGOG), menite să sprijine întotdeauna legitimitatea politică a celor aflați la putere, să sprijine guvernul în dezbaterile publice și să îi sprijine obiectivele politice, prezentându-se în același timp ca voci independente, constituie una dintre cele mai grave forme de atac împotriva OSC-urilor, punându-le în pericol existența prin subminarea cetățeniei active și lipsirea lor de finanțarea din fonduri publice; |
| --- | --- |

V.

întrucât apariția organizațiilor neguvernamentale organizate de guvern (ONGOG), menite să sprijine întotdeauna legitimitatea politică a celor aflați la putere, să sprijine guvernul în dezbaterile publice și să îi sprijine obiectivele politice, prezentându-se în același timp ca voci independente, constituie una dintre cele mai grave forme de atac împotriva OSC-urilor, punându-le în pericol existența prin subminarea cetățeniei active și lipsirea lor de finanțarea din fonduri publice;

| W. | întrucât, deși OSC-urile desfășoară tot mai multe activități economice și contribuie la economia socială, nu au fost luate măsuri legislative pentru a debloca operațiunile lor la nivelul UE; întrucât, în pofida jurisprudenței concrete a Curții de Justiție a Uniunii Europene (CJUE), principiul nediscriminării și al liberei circulații a capitalurilor în legătură cu donațiile transfrontaliere nu este încă aplicat universal în statele membre; |
| --- | --- |

W.

întrucât, deși OSC-urile desfășoară tot mai multe activități economice și contribuie la economia socială, nu au fost luate măsuri legislative pentru a debloca operațiunile lor la nivelul UE; întrucât, în pofida jurisprudenței concrete a Curții de Justiție a Uniunii Europene (CJUE), principiul nediscriminării și al liberei circulații a capitalurilor în legătură cu donațiile transfrontaliere nu este încă aplicat universal în statele membre;

| X. | întrucât participarea OSC-urilor la elaborarea legilor și a politicilor ar trebui facilitată de cadre de politică care să le permită să se implice într-un dialog cu autoritățile publice; întrucât, deși s-au înregistrat progrese atât la nivel național, cât și la nivelul UE, dialogul civil rămâne adesea un proces ad hoc; |
| --- | --- |

X.

întrucât participarea OSC-urilor la elaborarea legilor și a politicilor ar trebui facilitată de cadre de politică care să le permită să se implice într-un dialog cu autoritățile publice; întrucât, deși s-au înregistrat progrese atât la nivel național, cât și la nivelul UE, dialogul civil rămâne adesea un proces ad hoc;

| Y. | întrucât finanțarea externă a făcut obiectul unor atacuri juridice și politice în unele state membre, întrucât restricțiile impuse OSC-urilor care primesc finanțare străină sunt contrare dreptului Uniunii, și anume articolului 63 din TFUE privind libera circulație a capitalurilor și Cartei; întrucât, în cauza C-78/18 (14), CJUE a decis că legea în discuție a încălcat libera circulație a capitalurilor și libertatea de asociere; |
| --- | --- |

Y.

întrucât finanțarea externă a făcut obiectul unor atacuri juridice și politice în unele state membre, întrucât restricțiile impuse OSC-urilor care primesc finanțare străină sunt contrare dreptului Uniunii, și anume articolului 63 din TFUE privind libera circulație a capitalurilor și Cartei; întrucât, în cauza C-78/18 (14), CJUE a decis că legea în discuție a încălcat libera circulație a capitalurilor și libertatea de asociere;

| Z. | întrucât Uniunea s-a angajat într-un proces prin intermediul Pactului verde european și al transformării digitale; întrucât acest proces va necesita un spațiu civic sănătos care să le permită cetățenilor și comunităților afectate să-și exprime interesele, să dezbată soluții de politici și să încheie noi contracte sociale, |
| --- | --- |

Z.

întrucât Uniunea s-a angajat într-un proces prin intermediul Pactului verde european și al transformării digitale; întrucât acest proces va necesita un spațiu civic sănătos care să le permită cetățenilor și comunităților afectate să-și exprime interesele, să dezbată soluții de politici și să încheie noi contracte sociale,

| 1. | afirmă rolul esențial jucat de OSC-uri în concretizarea și protejarea valorilor Uniunii prevăzute la articolul 2 din TUE, precum și în formularea și punerea în aplicare a legislației, politicilor și strategiilor UE, inclusiv combaterea schimbărilor climatice, transformarea digitală și redresarea în urma pandemiei de COVID-19; subliniază contribuția lor esențială la dezbaterea publică în cunoștință de cauză, articulând aspirațiile prezente în societate, dând glas persoanelor vulnerabile și marginalizate, asigurând accesul la serviciile esențiale, oferind expertiză în elaborarea politicilor, promovând cetățenia activă și acționând ca școli de democrație și fiind „câini de pază” indispensabili care exercită controlul democratic asupra instituțiilor statului și asigură răspunderea pentru acțiunile publice și pentru utilizarea fondurilor publice; recunoaște, prin urmare, că spațiul civic este un element integral al democrației, al statului de drept și al drepturilor fundamentale; subliniază că Uniunea ar trebui, în consecință, să se angajeze să mențină și să cultive spațiul civic la nivel local, regional, național și european; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază că, pentru ca OSC-urile să se dezvolte, spațiul civic trebuie să fie un mediu propice și sigur, lipsit de ingerințe necuvenite, intimidare, hărțuire și efecte de intimidare atât din partea actorilor statali, cât și a celor nestatali; reamintește statelor membre obligația lor pozitivă de a asigura un mediu favorabil pentru OSC-uri, inclusiv accesul la mecanisme de finanțare transparente și la mecanisme de dialog civil, în conformitate cu standardele internaționale în materie de drepturi ale omului privind libertatea de asociere, de exprimare și de întrunire și astfel cum a fost reafirmat și în Cartă; subliniază importanța pluralismului mass-mediei în a asigura că OSC-urile pot ajunge la opinia publică și pot contribui, prin urmare, la dezbaterea publică; |
| --- | --- |

2.

| 3. | avertizează cu privire la degradarea spațiului civic în întreaga UE prin politici care împiedică activitățile OSC-urilor, accesul acestora la finanțare sustenabilă și capacitatea lor de a participa la procesul decizional; condamnă orice formă de hărțuire, defăimare, stigmatizare, incriminare și culpabilizare a OSC-urilor; subliniază modul în care aceste acțiuni pun în pericol cetățenia activă și exprimarea vocilor critice, subminând astfel dezbaterea publică și, prin urmare, înseși bazele democrației; |
| --- | --- |

3.

| 4. | observă că pandemia de COVID-19 a accentuat și mai mult mare parte dintre provocările existente cu care se confruntă OSC-urile, astfel cum se arată în raportul din 2021 al FRA, care a constatat că 57 % dintre organizațiile naționale și locale au declarat că situația s-a „deteriorat” sau „s-a deteriorat considerabil” în comparație cu anii precedenți; ia act cu preocupare de faptul că unele guverne au profitat de pandemie pentru a reduce spațiul civic și a adopta legi controversate și măsuri discriminatorii care nu sunt întotdeauna legate de pandemie, în timp ce capacitatea societății de a se mobiliza a fost limitată, inclusiv capacitatea de a participa la dezbaterea publică și libertatea de exprimare, de întrunire și de asociere; |
| --- | --- |

4.

| 5. | este de acord cu Comisia că, atunci când spațiul societății civile se restrânge, este un semn că statul de drept este în pericol; salută faptul că Comisia a analizat mediul favorabil pentru societatea civilă ca parte a raportului anual privind statul de drept, care indică pe bună dreptate că statul de drept nu poate funcționa fără o societate civilă dinamică care activează într-un mediu sigur și favorabil; îndeamnă, prin urmare, Comisia să își intensifice și să structureze monitorizarea situației spațiului civic din statele membre creând un „indice al spațiului civic european” bazat pe cadrele existente pentru măsurarea spațiului civic și dedicând un capitol de sine stătător spațiului civic, care să includă recomandări de țară, în raportul său anual privind statul de drept, care ar trebui, de asemenea, să acopere pe deplin drepturile fundamentale; îndeamnă Comisia să utilizeze în mod sistematic rapoartele FRA și să solicite sprijinul acesteia pentru consiliere metodologică; |
| --- | --- |

5.

| 6. | salută recunoașterea de către Comisie a importanței societății civile într-o serie de politici, strategii și programe de finanțare ale UE; subliniază însă că natura fragmentată a acestei abordări duce la o îmbunătățire efectivă redusă a situației OSC-urilor de la fața locului; |
| --- | --- |

6.

| 7. | îndeamnă, prin urmare, Comisia să adopte o strategie cuprinzătoare privind societatea civilă pentru protejarea și dezvoltarea spațiului civic în cadrul Uniunii, care să integreze toate instrumentele existente, să acopere lacunele în materie de monitorizare, sprijin și protecție și să acorde o recunoaștere politică reală rolului esențial jucat de OSC-uri în concretizarea valorilor și politicilor democratice, conectând în același timp în mod clar instrumentele de monitorizare și de raportare la mecanismele de punere în aplicare pentru a asigura acțiuni de monitorizare prompte și eficace; solicită Comisiei să exploreze inițiative de consolidare a rețelelor de sprijin aflate la dispoziția OSC-urilor; |
| --- | --- |

7.

| 8. | consideră că această strategie privind societatea civilă ar trebui să conțină un set de măsuri concrete care vor proteja și consolida spațiul civic, inclusiv prin:






  (a) | introducerea unor standarde minime pentru mediul juridic și administrativ al societății civile; |
| --- | --- | --- |

8.

(a)

introducerea unor standarde minime pentru mediul juridic și administrativ al societății civile;

| (b) | introducerea unui statut al asociațiilor și al organizațiilor non-profit transfrontaliere europene; |
| --- | --- |

(b)

introducerea unui statut al asociațiilor și al organizațiilor non-profit transfrontaliere europene;

| (c) | instituirea unor puncte focale între instituțiile europene și societatea civilă; |
| --- | --- |

(c)

instituirea unor puncte focale între instituțiile europene și societatea civilă;

| (d) | asigurarea accesului consecvent la dezbaterile politice și la stabilirea agendei la nivelul Uniunii, în conformitate cu tratatele UE și cu regulamentele de procedură ale instituțiilor UE; |
| --- | --- |

(d)

asigurarea accesului consecvent la dezbaterile politice și la stabilirea agendei la nivelul Uniunii, în conformitate cu tratatele UE și cu regulamentele de procedură ale instituțiilor UE;

| (e) | consolidarea accesului la monitorizarea politicilor Uniunii și la execuția bugetului Uniunii; |
| --- | --- |

(e)

consolidarea accesului la monitorizarea politicilor Uniunii și la execuția bugetului Uniunii;

| (f) | extinderea accesului flexibil la finanțarea din partea Uniunii; |
| --- | --- |

(f)

extinderea accesului flexibil la finanțarea din partea Uniunii;

| 9. | invită Consiliul și Comisia să asigure coerența politicilor interne și externe ale Uniunii în ceea ce privește protejarea și favorizarea spațiului civic, inclusiv prin adoptarea unor orientări interne privind apărătorii drepturilor omului, care să corespundă celor care se aplică acțiunii externe a UE; |
| --- | --- |

9.

Un mediu politic și normativ favorabil, lipsit de efecte de intimidare, amenințări și atacuri

| 10. | subliniază că capacitatea OSC-urilor de a acționa depinde de existența unui mediu juridic și politic favorabil, în special de exercitarea libertății de asociere, de întrunire pașnică și de exprimare și de dreptul la participare publică; îndeamnă statele membre să garanteze exercitarea acestor drepturi în conformitate cu legislația și standardele europene și internaționale, inclusiv Convenția europeană a drepturilor omului, recomandarea din 28 noiembrie 2018 a Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei adresată statelor membre privind necesitatea de a consolida protecția și promovarea spațiului societății civile în Europa, Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice, Declarația ONU privind apărătorii drepturilor omului și nota de orientare a ONU privind protecția și promovarea spațiului civic, și să profite de posibilitatea de a solicita Comisiei de la Veneția avize cu privire la legislația planificată; |
| --- | --- |

10.

| 11. | reamintește importanța jurnalismului independent, imparțial, profesionist și responsabil pentru relatarea despre activitățile OSC-urilor, atât în mass-media privată, cât și în cea publică, precum și importanța accesului la informații publice ca piloni esențiali ai statelor democratice întemeiate pe statul de drept; |
| --- | --- |

11.

| 12. | deplânge concentrarea tot mai mare a proprietății asupra media în detrimentul pluralității, independenței și reprezentării publice echitabile a ideilor și acțiunilor organizațiilor societății civile; reamintește că jurnalismul independent și responsabil, precum și accesul la informații pluraliste sunt piloni esențiali ai democrației, iar acțiunile și contribuțiile societății civile sunt vitale pentru ca o democrație să prospere; invită statele membre să asigure și să mențină independența mass-mediei față de presiunile politice și economice, să garanteze pluralismul mass-mediei și să asigure transparența; invită Comisia să propună norme la nivelul UE privind proprietatea asupra mass-mediei, în plus față de normele privind transparența proprietății asupra mass-mediei, ca cerințe minime în cadrul viitoarei Legi privind libertatea mass-mediei, pentru a consolida pluralismul mass-mediei; |
| --- | --- |

12.

| 13. | consideră că contribuția OSC-urilor la piața unică și la economia socială, precum și rolul lor în concretizarea politicilor UE și a valorilor stabilite la articolul 2 din TUE reprezintă un argument puternic pentru eliminarea barierelor din calea operațiunilor lor la nivelul UE; invită, prin urmare, Comisia să răspundă adecvat cu măsuri, inclusiv propuneri legislative, pentru atingerea acestui obiectiv; subliniază că o astfel de legislație nu numai că ar oferi o protecție minimă OSC-urilor, dar ar putea crea, de asemenea, condiții de concurență echitabile care să le permită să valorifice întregul potențial al pieței unice; |
| --- | --- |

13.

| 14. | invită Comisia să includă o verificare sistematică a spațiului civic în evaluările sale ale impactului, oferind criterii clare cu privire la ceea ce constituie un spațiu favorabil pentru societatea civilă, pe baza standardelor internaționale în materie de drepturi ale omului privind libertatea de asociere, de exprimare și de întrunire, astfel cum se reafirmă în Cartă, pentru a evita ca legislația planificată să aibă efecte negative asupra spațiului civic; invită Comisia să introducă garanțiile necesare și să elaboreze orientări pentru punerea în aplicare de către statele membre atunci când sunt identificate riscuri, în cooperare cu societatea civilă; |
| --- | --- |

14.

| 15. | invită Comisia să reexamineze și să monitorizeze, în egală măsură, punerea în aplicare a legislației UE, pentru a asigura că aceasta nu afectează în mod negativ spațiul civic, și să ofere căile de atac necesare atunci când este cazul; invită statele membre să adopte soluții similare la nivel național; |
| --- | --- |

15.

| 16. | invită Comisia să recurgă la competențele care îi revin în temeiul tratatelor pentru a propune o legislație a UE care să acopere lacunele și să trateze provocările cu care se confruntă actorii societății civile din întreaga Uniune, inclusiv standarde minime privind înregistrarea, funcționarea și finanțarea OSC-urilor și garanții procedurale împotriva SLAPP, și să ofere îndrumări privind modul de utilizare a legislației UE pentru a proteja mai bine societatea civilă; |
| --- | --- |

16.

| 17. | consideră că un statut al asociațiilor transfrontaliere și al organizațiilor non-profit în UE ar putea oferi un nivel suplimentar de protecție OSC-urilor care se confruntă cu greutăți nejustificate la înființare și funcționare; |
| --- | --- |

17.

| 18. | invită statele membre să respecte și să faciliteze exercitarea dreptului la adunări pașnice, care poate fi limitat doar cu respectarea principiilor necesității și proporționalității, în conformitate cu legile aplicabile; avertizează cu privire la extinderea competențelor autorităților de aplicare a legii în ceea ce privește menținerea ordinii publice în cadrul adunărilor în unele state membre; condamnă orice utilizare disproporționată a forței împotriva protestatarilor, precum și incriminarea, urmărirea penală și supravegherea acestora; invită statele membre să abroge imediat legile și reglementările care cresc utilizarea violenței împotriva demonstranților și limitează libertatea de a demonstra; invită Comisia să emită orientări pentru protecția libertății de întrunire pașnică, atât în situații de urgență sanitară, cât și în situații normale; |
| --- | --- |

18.

| 19. | subliniază că, de la începutul pandemiei, o parte semnificativă a activităților societății civile s-a mutat online; invită Comisia și statele membre să asigure libertatea de exprimare, să combată orice formă de discurs de incitare la ură și să sensibilizeze opinia publică cu privire la discursurile de incitare la ură și la riscurile pe care le prezintă acestea pentru democrație și indivizi, în special pe rețelele de socializare; |
| --- | --- |

19.

| 20. | avertizează cu privire la impactul negativ al politicilor și al retoricii care creează un efect de intimidare asupra spațiului civic; îndeamnă Comisia să facă din analiza efectelor de intimidare un aspect esențial al raportului său anual privind statul de drept, să se bazeze pe cauza C-78/18 pentru a contesta măsurile care au un efect de intimidare asupra exercitării drepturilor conferite de Cartă atunci când sunt posibile abordări similare și să solicite măsuri provizorii pentru a evita daunele ireparabile în timp ce controlul judiciar este în curs; |
| --- | --- |

20.

| 21. | condamnă faptul că reprezentanții OSC-urilor din unele state membre se confruntă cu atacuri fizice și verbale, hărțuire și intimidare, atât online, cât și offline, ca urmare directă a activității lor; regretă, de asemenea, faptul că efectele asupra sănătății mintale cu care se confruntă acești reprezentanți pot include epuizarea, depresia, trauma indusă de oferirea ajutorului și oboseala provocată de compasiune și că potențialul impact psihologic al activităților asupra reprezentanților OSC-urilor este insuficient cercetat; subliniază că copiii și tinerii sunt deosebit de vulnerabili, deoarece e posibil să nu raporteze actele de incitare la ură și hărțuire din cauza lipsei de cunoștințe despre definiția hărțuirii și despre modul și persoanele cu care să discute această problemă; |
| --- | --- |

21.

| 22. | condamnă toate amenințările și atacurile împotriva OSC-urilor și apărătorilor drepturilor omului săvârșite de actori deținuți de stat și având legătură cu statul, inclusiv retorica negativă și stigmatizantă, culpabilizarea și hărțuirea juridică, judiciară, administrativă și fiscală, și condamnă eșecul actorilor statali de a proteja OSC-urile și apărătorii drepturilor omului împotriva unor astfel de atacuri și amenințări; condamnă, de asemenea, toate atacurile și amenințările proferate de actori nestatali, inclusiv procesele SLAPP, dar fără a se limita la acestea; |
| --- | --- |

22.

| 23. | este preocupat de nivelul scăzut de raportare a atacurilor și a amenințărilor la adresa OSC-urilor la nivel național; îndeamnă statele membre să condamne fără echivoc astfel de acte, să adopte măsuri eficace de prevenire și să investigheze sistematic, prompt, temeinic, independent și imparțial orice acuzație conexă și să investească în programe de formare pentru ca autoritățile să fie mai bine dotate pentru a gestiona astfel de cazuri; invită Comisia să însoțească aceste procese, oferind recomandări și facilitând schimbul de bune practici; |
| --- | --- |

23.

| 24. | subliniază că buna cooperare între societatea civilă, poliție și instituțiile competente este esențială pentru eliminarea vulnerabilităților și identificarea celor mai bune practici în ceea ce privește protecția activiștilor, a societății civile și a democrației înseși; |
| --- | --- |

24.

| 25. | își exprimă profunda preocupare față de intensificarea violenței și a urii îndreptate împotriva organizațiilor și activiștilor care se ocupă de minoritățile religioase sau de combaterea rasismului, feminism și drepturile persoanelor LGBTIQ+; |
| --- | --- |

25.

| 26. | reamintește că culpabilizarea OSC-urilor care se ocupă de drepturile femeilor și de minorități și grupuri vulnerabile, cum ar fi persoanele LGBTIQ+, nu reprezintă un fenomen izolat, ci funcționează ca o destructurare premeditată și treptată a drepturilor fundamentale, care sunt protejate la articolul 2 din TUE, și face parte dintr-o agendă politică mai amplă de campanii „împotriva drepturilor de gen”; invită statele membre să fie deosebit de precaute față de inițiativele care încearcă să retragă drepturile dobândite, care au fost concepute pentru a preveni și a proteja cetățenii împotriva discriminării și pentru a promova egalitatea; |
| --- | --- |

26.

| 27. | invită Comisia să includă referiri la atacurile împotriva apărătorilor drepturilor omului în rapoartele sale în temeiul Deciziei-cadru privind combaterea anumitor forme și expresii ale rasismului și xenofobiei, atunci când monitorizează și evaluează normele și instrumentele UE de protecție a drepturilor victimelor infracțiunilor, precum și atunci când revizuiește dispozițiile UE privind combaterea discursurilor de incitare la ură și a infracțiunilor motivate de ură; |
| --- | --- |

27.

| 28. | constată că, în prezent, Uniunea nu dispune de proceduri eficiente pentru a oferi un răspuns adecvat atunci când OSC-urile raportează că standardele democratice și spațiul civic din statele membre sunt amenințate; solicită instituirea unui mecanism de alertă la nivelul UE care să permită OSC-urilor și apărătorilor drepturilor omului să raporteze atacurile, să înregistreze alerte, să cartografieze tendințe și să ofere sprijin prompt și personalizat victimelor; consideră că un astfel de mecanism ar îmbunătăți, de asemenea, raportarea la nivelul Uniunii, ar furniza informații pentru evaluarea anuală a statului de drept de către Comisie și ar contribui la îmbunătățirea schimbului de informații cu publicul european în general; |
| --- | --- |

28.

| 29. | își exprimă regretul profund față de refuzul exprimat atât de Comisie, cât și de Consiliu în ceea ce privește inițiativa Parlamentului de creare a unui mecanism al UE pentru democrație, statul de drept și drepturile fundamentale, care să fie reglementat printr-un acord interinstituțional între Parlament, Comisie și Consiliu; reamintește că monitorizarea spațiului civic este strâns legată de democrație și de drepturile fundamentale și că un mecanism de monitorizare a valorilor articolului 2 din TUE este cel mai bun instrument pentru o abordare globală în acest sens; |
| --- | --- |

29.

| 30. | îndeamnă Comisia să își folosească competențele de executare împotriva statelor membre care restricționează în mod nejustificat spațiul civic, încălcând legislația UE, inclusiv prin intermediul procedurilor de constatare a neîndeplinirii obligațiilor, al Cadrului UE pentru consolidarea statului de drept, al noului Regulament privind condiționalitatea și al procedurii prevăzute la articolul 7 din TUE; invită Comisia să asigure participarea activă a societății civile și contribuția semnificativă a acesteia la aceste procese și să asigure că interesele legitime ale destinatarilor și beneficiarilor finali sunt protejate în mod corespunzător; |
| --- | --- |

30.

| 31. | susține că statele membre nu ar trebui să incrimineze sau să afecteze negativ în alt mod înregistrarea, operațiunile, finanțarea și deplasările transfrontalieră a OSC-urilor; este preocupat, în acest sens, de interpretarea în unele state membre a dispozițiilor UE, care ar putea conduce la incriminarea activităților organizațiilor societății civile și a apărătorilor drepturilor omului, în special în domeniul migrației, adesea în contradicție cu orientările Comisiei; solicită statelor membre să pună capăt incriminării și urmăririi penale abuzive a activităților de căutare și salvare și îndeamnă Comisia să monitorizeze activ și să ia măsuri împotriva statelor membre respective în această privință; de asemenea, reiterează faptul că toți actorii care se ocupă de migranți din motive umanitare și care sunt implicați în activități de căutare și salvare trebuie să respecte principiile generale ale dreptului internațional și ale dreptului internațional al drepturilor omului, precum și legislația europeană și națională aplicabilă care respectă aceste principii; |
| --- | --- |

31.

Accesul sustenabil și nediscriminatoriu la resurse

| 32. | constată că provocările cu care se confruntă organizațiile societății civile în ceea ce privește finanțarea includ lipsa unor surse suficiente de finanțare, proceduri administrative greoaie de acces la finanțare, o lipsă de transparență și de echitate în alocarea fondurilor și criterii de eligibilitate restrictive; |
| --- | --- |

32.

| 33. | evidențiază concluziile Rezoluției 2535 (2020) a ONU, și anume că o participare accelerată a tinerilor este esențială pentru crearea și menținerea unor societăți pașnice; |
| --- | --- |

33.

| 34. | subliniază contribuția importantă și pozitivă pe care tinerii o pot aduce și o aduc la eforturile depuse în favoarea unor societăți democratice și pașnice; în consecință, solicită statelor membre să investească mai mult în tineret și în organizațiile de tineret; solicită, de asemenea, finanțarea adecvată a programului Erasmus+, subliniind rolul acestuia în crearea unei Europe democratice; |
| --- | --- |

34.

| 35. | îndeamnă Comisia să identifice obstacolele existente și să propună un set cuprinzător de măsuri și recomandări pentru a asigura finanțarea previzibilă, adecvată, favorabilă și pe termen lung a OSC-urilor, inclusiv finanțarea activităților lor operaționale legate de campanii de promovare și monitorizare; subliniază că finanțarea UE pentru OSC-uri ar trebui să evite măsurile birocratice; |
| --- | --- |

35.

| 36. | consideră că deschiderea și transparența sunt esențiale pentru stabilirea răspunderii OSC-urilor și a încrederii publicului în acestea, atât timp cât servesc scopului de a asigura un control public legitim, și că cerințele de raportare rămân necesare și proporționale; condamnă orice abuz al măsurilor de transparență pentru a stigmatiza anumite OSC-uri; |
| --- | --- |

36.

| 37. | subliniază că este important să se asigure surse complementare de finanțare, inclusiv din partea instituțiilor publice de la toate nivelurile, a donatorilor privați, caritabili și individuali, a cotizațiilor membrilor și a veniturilor generate prin activități economice, precum și din surse locale, regionale și naționale, deoarece acest lucru ar putea ajuta OSC-urile să fie reziliente în fața oricărei eventuale restricții guvernamentale privind finanțarea externă; invită statele membre și Uniunea Europeană să îmbunătățească cadrul juridic pentru OSC-uri și să le faciliteze accesul la surse de finanțare diverse, inclusiv la finanțare privată și finanțare externă; subliniază că finanțarea publică ar trebui să vizeze toate tipurile de activități ale societății civile, inclusiv activitățile de promovare, inițiere a unor proceduri judiciare și supraveghere, educație și sensibilizare, furnizarea de servicii, precum și consolidarea capacităților și a coalițiilor, care promovează și protejează valorile Uniunii stabilite la articolul 2 din TUE; invită statele membre și UE să nu se limiteze la finanțarea proiectelor și să ofere finanțare de bază pentru infrastructură, precum și cicluri multianuale de finanțare, pentru a asigura sustenabilitatea societății civile; |
| --- | --- |

37.

| 38. | condamnă orice formă de discriminare politică sau motivată în alt mod în alocarea fondurilor publice, precum și efectele de intimidare care decurg din aceasta; invită statele membre să asigure proceduri clare, transparente și nediscriminatorii în acest sens; condamnă orice formă de restricționare a accesului la finanțare, îndeosebi cele care vizează OSC-urile și activiștii care acționează pentru a proteja drepturile femeilor, ale persoanelor LGBTIQ+, ale minorităților, ale migranților și ale refugiaților; |
| --- | --- |

38.

| 39. | subliniază că campaniile tematice ale OSC-urilor nu ar trebui să fie supuse unor limitări în materie de finanțare sub pretextul suprapunerii cu alegerile și cu alte campanii politice; constată că, adeseori, fondurile disponibile pentru OSC-uri necesită cofinanțare, ceea ce, la rândul său, înseamnă că beneficiarul trebuie să strângă o parte din fondurile necesare din alte surse, acest lucru putând fi în detrimentul proiectului sau operațiunii organizației; consideră, prin urmare, că ponderea cofinanțării necesare ar trebui să fie limitată în mod rezonabil și că ar trebui luate în considerare diferite mijloace de monetizare; |
| --- | --- |

39.

| 40. | regretă externalizarea de către autoritățile publice a misiunilor de serviciu public către organizațiile societății civile în domenii precum locuințele, sănătatea, educația și azilul, care merge dincolo de cooperarea echilibrată a autorităților publice cu organizațiile non-profit care au o experiență mare în a lucra cu și pentru persoanele în cauză și care nu sunt sprijinite prin resurse suplimentare suficiente; subliniază că astfel de practici de externalizare utilizează resursele societății civile pentru îndeplinirea responsabilităților statului și nu lasă spațiul atât de necesar pentru participarea publică a organizațiilor societății civile prin activități militante, litigii strategice și educație publică; |
| --- | --- |

40.

| 41. | este profund preocupat de apariția ONGOG-urilor și de practicile discriminatorii și adesea opace de finanțare publică aferente; avertizează cu privire la efectul lor negativ asupra democrației, pluralismului și diversității din cadrul societății civile, asupra legitimității percepute a OSC-urilor și, prin urmare, asupra disponibilității cetățenilor de a se implica într-o cetățenie activă; invită statele membre să investigheze grupurile care instigă la ură, încălcând normele juridice aplicabile, și să ia măsuri împotriva acestora; subliniază că acestea pot denatura dezbaterea publică, ceea ce poate submina însăși structura democrației; |
| --- | --- |

41.

| 42. | îndeamnă Comisia să stabilească condiții și proceduri pentru a asigura că fondurile UE destinate societății civile, indiferent dacă este vorba despre gestiune directă sau partajată, sunt acordate numai organizațiilor care sunt strict independente de orice guvern și care aderă pe deplin la valorile UE stabilite la articolul 2 din TUE; îndeamnă Comisia să abordeze acuzațiile privind distribuirea discriminatorie a fondurilor UE către organizațiile societății civile și să ia măsuri adecvate pentru a se asigura că finanțarea UE nu sprijină organizațiile neguvernamentale; |
| --- | --- |

42.

| 43. | salută adoptarea programului „Cetățeni, egalitate, drepturi și valori” cu un buget majorat de 1,55 miliarde EUR pentru perioada 2021-2027, și recunoaște că este un răspuns semnificativ la provocările cu care se confruntă societatea civilă din UE și un prim pas spre crearea unui cadru mai sistemic de asistență pentru OSC-urile din UE; invită Comisia să consulte în mod activ OSC-urile în definirea programelor de lucru și a mecanismelor de finanțare, pentru a asigura transparența, flexibilitatea și ușurința în utilizare; salută mecanismele de reacordare a granturilor în cadrul componentei „Valorile Uniunii”; subliniază importanța asigurării unei finanțări suficiente pentru activitățile de supraveghere, promovare și inițiere a unor proceduri judiciare, precum și pentru consolidarea capacităților, deoarece acestea stimulează contribuția OSC-urilor la protejarea valorilor UE și a drepturilor fundamentale; invită Comisia să asigure că fondurile sunt alocate pentru a sprijini OSC-urile în îndeplinirea sarcinilor și rolurilor care le sunt atribuite în diferitele sale politici sectoriale; solicită finanțare de urgență specifică și sprijin practic pentru actorii civici și apărătorii drepturilor omului ale căror drepturi fundamentale riscă să fie încălcate; |
| --- | --- |

43.

| 44. | invită Comisia să își dubleze eforturile pentru a stimula participarea OSC-urilor la programul „Cetățeni, egalitate, drepturi și valori” și la alte fonduri gestionate la nivel central, inclusiv printr-o mai mare simplificare, prin criterii de eligibilitate mai flexibile și prin informare și formare specifice; invită Comisia să își intensifice monitorizarea practicilor din statele membre și să formuleze recomandări pentru stimularea participării OSC-urilor la programele aflate în gestiune partajată; invită Comisia să implice și să formeze în mai mare măsură OSC-urile în monitorizarea cheltuirii fondurilor UE la nivelul statelor membre; |
| --- | --- |

44.

| 45. | consideră că sprijinul bugetar pentru OSC-uri ar trebui nu numai să fie planificat, ci și promovat și susținut în toate programele UE; regretă faptul că pachetul european de redresare nu a vizat în mod specific OSC-urile, pe lângă întreprinderi și întreprinderile mici și mijlocii; invită Comisia și statele membre să asigure că OSC-urile sunt implicate în punerea în aplicare și monitorizarea planurilor naționale de redresare și reziliență și a altor fonduri aflate în gestiune partajată și să verifice dacă planurile naționale de redresare sprijină nevoile de finanțare ale OSC-urilor; invită Comisia să asigure că OSC-urile nu sunt afectate în mod negativ de retragerea finanțării în temeiul Regulamentului privind condiționalitatea sau în condițiile încorporate în fondurile și programele din cadrul financiar multianual sau în Mecanismul de redresare și reziliență, care fac din respectarea statului de drept și a principiului nediscriminării o condiție prealabilă pentru a primi finanțare, oferind modalități specifice de canalizare a finanțării către organizațiile societății civile adaptate la mediul în care își desfășoară activitatea; |
| --- | --- |

45.

| 46. | îndeamnă Comisia să asigure că fondurile UE sunt acordate numai organizațiilor care sunt strict independente de orice guvern și care aderă pe deplin la valorile UE; |
| --- | --- |

46.

| 47. | condamnă încercările unor state membre de a impune limitări în ceea ce privește finanțarea externă și narativele politice aferente pe care le-au promulgat, precum și măsurile pe care le-au adoptat cu scopul de a stigmatiza și hărțui OSC-urile; reamintește că CJUE a constatat că acestea încalcă libera circulație a capitalurilor și libertatea de asociere; invită Comisia să continue să inițieze proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor în această privință și să solicite în mod sistematic măsuri provizorii; invită Comisia să realizeze o cartografiere a restricțiilor privind finanțarea externă în întreaga Uniune, pentru a asigura că principiile reafirmate de CJUE sunt respectate efectiv în toate statele membre; |
| --- | --- |

47.

| 48. | subliniază importanța stimulentelor fiscale pentru creșterea donațiilor private; încurajează statele membre să dezvolte în continuare astfel de sisteme; invită Comisia să identifice bunele practici și să formuleze recomandări; recunoaște importanța respectării de către OSC-uri a normelor naționale în domeniul impozitării și al combaterii spălării banilor, dar subliniază că aceste norme și transparența finanțării în general nu pot fi folosite în mod abuziv pentru a obstrucționa activitățile OSC-urilor sau pentru a crea un efect de descurajare asupra membrilor și donatorilor acestora; |
| --- | --- |

48.

| 49. | reamintește că standardele internaționale privind libertatea de asociere impun autorităților să aplice o prezumție în favoarea libertății OSC-urilor de a căuta și de a primi finanțare din orice sursă și a legalității activităților lor, restricțiile fiind posibile doar dacă sunt prevăzute de lege, urmăresc unul sau mai multe obiective legitime și sunt necesare într-o societate democratică pentru îndeplinirea obiectivelor respective; |
| --- | --- |

49.

| 50. | invită Comisia să elaboreze orientări cu privire la principiul nediscriminării și al liberei circulații a capitalurilor aplicat donațiilor transfrontaliere; subliniază că o apropiere a definiției conceptului de interes public ar permite recunoașterea reciprocă și tratamentul egal în ceea ce privește donațiile transfrontaliere și beneficiile legate de acest statut de interes public; solicită o definiție la nivelul UE a conceptului de beneficiu public, deoarece acest lucru ar stimula donațiile transfrontaliere, în măsura în care ar permite recunoașterea reciprocă a statutului de beneficiu public și egalitatea de tratament în ceea ce privește avantajele conexe; invită Comisia să instituie măsuri de eliminare a obstacolelor din calea activităților caritabile transfrontaliere și să asigure un tratament egal al donațiilor transfrontaliere, în conformitate cu hotărârile CJUE; |
| --- | --- |

50.

Dialogul civil și participarea la procesul de elaborare a politicilor

| 51. | subliniază importanța dialogului civil în procesul de elaborare a politicilor în cunoștință de cauză și subliniază că OSC-urile joacă un rol esențial în calitate de intermediari între cetățeni și autorități la toate nivelurile, prin asigurarea unui dialog structurat; subliniază rolul important al OSC-urilor în asigurarea unui contact coerent cu cetățenii, inclusiv cu grupurile marginalizate sau vulnerabile, și le recunoaște expertiza, le conferă un rol esențial în dialogul civil și le accentuează rolul în capacitarea categoriilor cel mai marginalizate pentru a participa și a-și exprima preocupările, exercitând în același timp un control democratic asupra acțiunilor publice și asigurând responsabilitatea pentru acestea; |
| --- | --- |

51.

| 52. | salută măsurile pozitive adoptate în unele state membre prin noile strategii de dialog civil și comitetele consultative ale societății civile; condamnă însă practicile care împiedică în mod deliberat participarea OSC-urilor, cum ar fi excluderea acestora din procedurile publice, recurgerea la legi opace globale și la procese parlamentare accelerate care ocolesc obligațiile de consultare și deliberare; |
| --- | --- |

52.

| 53. | reamintește că urgența măsurilor legate de pandemia de COVID-19 a limitat și mai mult accesul OSC-urilor la procesul decizional; ia act, cu toate acestea, de eforturile depuse pentru a contracara această situație în mai multe state membre; |
| --- | --- |

53.

| 54. | regretă că dialogul civil rămâne adesea un proces ad hoc; invită statele membre să elaboreze cadre de politică coerente care să asigure procese structurate, previzibile și pe termen lung, o participare incluzivă și o reexaminare sistematică, și să aloce resurse adecvate, inclusiv pentru formarea funcționarilor; invită Comisia să formuleze recomandări elaborate în strânsă cooperare cu societatea civilă, pe baza analizei practicilor existente; |
| --- | --- |

54.

| 55. | consideră că toate instituțiile UE trebuie să își reexamineze condițiile în care interacționează cu OSC-urile, în conformitate cu articolul 11 din TUE, pentru a asigura un dialog deschis, transparent, semnificativ și regulat cu OSC-urile, în condiții de egalitate cu celelalte părți interesate; invită Comisia să ia în considerare prezentarea unui acord interinstituțional privind dialogul civil între toate instituțiile principale, care să acopere toate domeniile de politici ale Uniunii, precum și procesele transversale, cum ar fi, de exemplu, starea Uniunii sau Conferința privind viitorul Europei; |
| --- | --- |

55.

| 56. | consideră, în acest sens, că Președinta Parlamentului European ar putea să îl desemneze pe unul dintre vicepreședinții săi pentru a purta un dialog deschis, transparent și regulat cu OSC-urile; încurajează grupurile politice să își creeze propriile structuri de dialog civil; |
| --- | --- |

56.

| 57. | solicită în special Comisiei Europene ca, în procesele sale de consultare, să restabilească echilibrul dintre reprezentanții intereselor corporațiilor și reprezentanții altor interese, cum ar fi drepturile lucrătorilor, drepturile sociale și protecția mediului, precum și să ofere garanții împotriva practicilor incorecte de lobby, incompatibile cu un dialog corect și transparent; |
| --- | --- |

57.

| 58. | invită statele membre, instituțiile UE în general și Comisia în special să asigure o consultare strânsă cu societatea civilă în timpul pregătirii și revizuirii actelor legislative care pot afecta spațiul și libertățile civice; |
| --- | --- |

58.

| 59. | ia act de atribuirea către un vicepreședinte al Comisiei a responsabilității de a menține un dialog deschis, transparent și periodic cu societatea civilă; subliniază că dialogul civil ar trebui să fie în continuare operaționalizat; invită Comisia, în special, să ia în considerare înființarea, în cadrul fiecărei direcții generale, a unor puncte de contact specifice pentru a permite societății civile să fie în strânsă legătură cu vicepreședintele Comisiei; consideră că este esențial se acorde un rol important unei game largi de OSC-uri, prin intermediul unui proces de selecție transparent, în cadrul grupurilor de experți și al forumurilor consultative care asistă Comisia și să se pună accentul pe OSC-urile care vorbesc în numele grupurilor vulnerabile și subreprezentate; |
| --- | --- |

59.

| 60. | invită Comisia să utilizeze definirea programelor naționale care execută fondurile UE și punerea în aplicare de către statele membre a strategiilor și planurilor de acțiune ale UE pentru a le solicita statelor membre să instituie mecanisme eficace de participare a OSC-urilor și de dialog civil; solicită consolidarea participării societății civile în cadrul procesului semestrului european și în monitorizarea pachetului european de redresare; |
| --- | --- |

60.

| 61. | salută Anul european al tineretului drept oportunitate de a promova în continuare participarea civică și dialogul într-o societate democratică; |
| --- | --- |

61.

| 62. | se angajează să asigure o monitorizare reală a acestui raport și invită Comisia și Consiliul să se angajeze și ele în acest sens; |
| --- | --- |

62.

o

o o

| 63. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

63.

---

(1)  JO L 156, 5.5.2021, p. 1.

(2)  JO L 433 I, 22.12.2020, p. 1.

(3)  JO C 323, 1.10.2020, p. 1.

(4)  JO C 346, 27.9.2018, p. 20.

(5)  JO C 390, 18.11.2019, p. 117.

(6)  JO C 363, 28.10.2020, p. 45.

(7)  JO C 395, 29.9.2021, p. 2.

(8)  JO C 415, 13.10.2021, p. 36.

(9)  JO C 425, 20.10.2021, p. 28.

(10)  JO C 425, 20.10.2021, p. 107.

(11)  JO C 81, 18.2.2022, p. 27.

(12)  Texte adoptate, P9_TA(2022)0044.

(13)  Texte adoptate, P9_TA(2021)0451.

(14)  Hotărârea Curții de Justiție din 18 iunie 2020, Comisia Europeană/Ungaria, C-78/18, ECLI:EU:C:2020:476.

---

| 9.9.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 347/15 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 347/15

---

P9_TA(2022)0057

Rolul culturii, educației, mass-mediei și sportului în combaterea rasismului

Rezoluția Parlamentului European din 8 martie 2022 referitoare la rolul culturii, educației, mass-mediei și sportului în combaterea rasismului (2021/2057(INI))

(2022/C 347/02)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană și, în special liniuțele a doua, a patra, a cincea, a șasea și a șaptea din preambul, articolul 2, articolul 3 alineatul (3) al doilea paragraf și articolul 6, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană și, în special liniuțele a doua, a patra, a cincea, a șasea și a șaptea din preambul, articolul 2, articolul 3 alineatul (3) al doilea paragraf și articolul 6,

| — | având în vedere articolele 10 și 19 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 10 și 19 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolele 2, 3, 4, 5 și 21, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolele 2, 3, 4, 5 și 21,

| — | având în vedere Pilonul european al drepturilor sociale, inclusiv al treilea principiu privind egalitatea de șanse, și planul de acțiune aferent, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pilonul european al drepturilor sociale, inclusiv al treilea principiu privind egalitatea de șanse, și planul de acțiune aferent,

| — | având în vedere Directiva Consiliului nr. 2000/43/CE a Consiliului din 29 iunie 2000 de punere în aplicare a principiului egalității de tratament între persoane, fără deosebire de rasă sau origine etnică (1) (Directiva privind egalitatea rasială); |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva Consiliului nr. 2000/43/CE a Consiliului din 29 iunie 2000 de punere în aplicare a principiului egalității de tratament între persoane, fără deosebire de rasă sau origine etnică (1) (Directiva privind egalitatea rasială);

| — | având în vedere Directiva 2000/78/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2000/78/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă (2),

| — | având în vedere înființarea, în iunie 2016, a Grupului la nivel înalt al UE pentru combaterea rasismului, a xenofobiei și a altor forme de intoleranță, |
| --- | --- |

—

având în vedere înființarea, în iunie 2016, a Grupului la nivel înalt al UE pentru combaterea rasismului, a xenofobiei și a altor forme de intoleranță,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 22 mai 2018 intitulată „Construirea unei Europe mai puternice: rolul politicilor în domeniul tineretului, educației și culturii” (COM(2018)0268), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 22 mai 2018 intitulată „Construirea unei Europe mai puternice: rolul politicilor în domeniul tineretului, educației și culturii” (COM(2018)0268),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 18 septembrie 2020 intitulată „O Uniune a egalității: Planul de acțiune al UE de combatere a rasismului pentru perioada 2020-2025”, (COM(2020)0565), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 18 septembrie 2020 intitulată „O Uniune a egalității: Planul de acțiune al UE de combatere a rasismului pentru perioada 2020-2025”, (COM(2020)0565),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 decembrie 2020, intitulată „Raport privind competitivitatea digitală a Europei: un plan de acțiune pentru sprijinirea redresării și transformării” (COM(2020)0784), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 decembrie 2020, intitulată „Raport privind competitivitatea digitală a Europei: un plan de acțiune pentru sprijinirea redresării și transformării” (COM(2020)0784),

| — | având în vedere Directiva 2010/13/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 10 martie 2010 privind coordonarea anumitor dispoziții stabilite prin acte cu putere de lege sau acte administrative în cadrul statelor membre cu privire la furnizarea de servicii mass-media audiovizuale (Directiva serviciilor mass-media audiovizuale) (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2010/13/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 10 martie 2010 privind coordonarea anumitor dispoziții stabilite prin acte cu putere de lege sau acte administrative în cadrul statelor membre cu privire la furnizarea de servicii mass-media audiovizuale (Directiva serviciilor mass-media audiovizuale) (3),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/817 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 mai 2021 de instituire a Erasmus+: Programul Uniunii pentru educație, formare, tineret și sport (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/817 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 mai 2021 de instituire a Erasmus+: Programul Uniunii pentru educație, formare, tineret și sport (4),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/818 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 mai 2021 privind instituirea programului Europa creativă (2021-2027) (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/818 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 mai 2021 privind instituirea programului Europa creativă (2021-2027) (5),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/888 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 mai 2021 de instituire a programului Corpul european de solidaritate (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/888 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 mai 2021 de instituire a programului Corpul european de solidaritate (6),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/692 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 aprilie 2021 de instituire a programului „Cetățeni, egalitate, drepturi și valori” (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/692 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 aprilie 2021 de instituire a programului „Cetățeni, egalitate, drepturi și valori” (7),

| — | având în vedere Convenția europeană a drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția europeană a drepturilor omului,

| — | având în vedere Recomandarea Consiliului din 12 martie 2021 privind egalitatea, incluziunea și participarea romilor (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea Consiliului din 12 martie 2021 privind egalitatea, incluziunea și participarea romilor (8),

| — | având în vedere Decizia-cadru 2008/913/JAI a Consiliului din 28 noiembrie 2008 privind combaterea anumitor forme și expresii ale rasismului și xenofobiei prin intermediul dreptului penal (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia-cadru 2008/913/JAI a Consiliului din 28 noiembrie 2008 privind combaterea anumitor forme și expresii ale rasismului și xenofobiei prin intermediul dreptului penal (9),

| — | având în vedere raportul privind drepturile fundamentale al Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene din 9 iunie 2020 și cel de-al doilea sondaj al său privind minoritățile și discriminarea din 5 decembrie 2017, precum și raportul și rezumatul aferent intitulat „Being Black in the EU” („Ce înseamnă să fii persoană de culoare în UE”) din 23 noiembrie 2018 și, respectiv, 15 noiembrie 2019, care descriu experiențele de discriminare rasială și violență rasială în rândul persoanelor de origine africană în UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul privind drepturile fundamentale al Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene din 9 iunie 2020 și cel de-al doilea sondaj al său privind minoritățile și discriminarea din 5 decembrie 2017, precum și raportul și rezumatul aferent intitulat „Being Black in the EU” („Ce înseamnă să fii persoană de culoare în UE”) din 23 noiembrie 2018 și, respectiv, 15 noiembrie 2019, care descriu experiențele de discriminare rasială și violență rasială în rândul persoanelor de origine africană în UE,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 12 noiembrie 2020 intitulată „O Uniune a egalității: Strategia privind egalitatea pentru persoanele LGBTIQ 2020-2025” (COM(2020)0698), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 12 noiembrie 2020 intitulată „O Uniune a egalității: Strategia privind egalitatea pentru persoanele LGBTIQ 2020-2025” (COM(2020)0698),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 3 martie 2021 intitulată „O Uniune a egalității: Strategia privind drepturile persoanelor cu handicap (2021-2030)” (COM(2021)0101), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 3 martie 2021 intitulată „O Uniune a egalității: Strategia privind drepturile persoanelor cu handicap (2021-2030)” (COM(2021)0101),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 15 noiembrie 2018 privind Planul de acțiune în domeniul culturii 2019-2022 (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 15 noiembrie 2018 privind Planul de acțiune în domeniul culturii 2019-2022 (10),

| — | având în vedere Cadrul strategic al UE pentru egalitatea, incluziunea și participarea romilor pentru perioada 2020 – 2030 din 7 octombrie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere Cadrul strategic al UE pentru egalitatea, incluziunea și participarea romilor pentru perioada 2020 – 2030 din 7 octombrie 2020,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 5 octombrie 2021 intitulată „Strategia UE de combatere a antisemitismului și de susținere a vieții evreiești” (COM(2021)0615), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 5 octombrie 2021 intitulată „Strategia UE de combatere a antisemitismului și de susținere a vieții evreiești” (COM(2021)0615),

| — | având în vedere rezoluția sa din 19 iunie 2020 referitoare la protestele antirasiste care au avut loc în urma morții lui George Floyd (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 19 iunie 2020 referitoare la protestele antirasiste care au avut loc în urma morții lui George Floyd (11),

| — | având în vedere Recomandarea Consiliului din 22 mai 2018 privind promovarea valorilor comune, a educației favorabile incluziunii și a dimensiunii europene a predării (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea Consiliului din 22 mai 2018 privind promovarea valorilor comune, a educației favorabile incluziunii și a dimensiunii europene a predării (12),

| — | având în vedere rezoluția sa din 26 martie 2019 referitoare la drepturile fundamentale ale persoanelor de origine africană în Europa (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 26 martie 2019 referitoare la drepturile fundamentale ale persoanelor de origine africană în Europa (13),

| — | având în vedere rezoluția sa din 17 septembrie 2020 referitoare la implementarea strategiilor naționale de integrare a romilor: combaterea atitudinilor negative față de populațiile cu origini rome din Europa (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 17 septembrie 2020 referitoare la implementarea strategiilor naționale de integrare a romilor: combaterea atitudinilor negative față de populațiile cu origini rome din Europa (14),

| — | având în vedere rezoluția sa din 11 martie 2021 referitoare la drepturile copiilor în perspectiva Strategiei UE privind drepturile copilului (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 11 martie 2021 referitoare la drepturile copiilor în perspectiva Strategiei UE privind drepturile copilului (15),

| — | având în vedere procedurile de constatare a neîndeplinirii obligațiilor inițiate de Comisie în legătură cu nerespectarea Directivei 2000/43/CE privind egalitatea rasială având în vedere discriminarea copiilor romi în educație (acțiunile în constatarea neîndeplinirii obligațiilor nr. 20142174, 20152025 și 20152206), |
| --- | --- |

—

având în vedere procedurile de constatare a neîndeplinirii obligațiilor inițiate de Comisie în legătură cu nerespectarea Directivei 2000/43/CE privind egalitatea rasială având în vedere discriminarea copiilor romi în educație (acțiunile în constatarea neîndeplinirii obligațiilor nr. 20142174, 20152025 și 20152206),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1057 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 de instituire a Fondului social european Plus (FSE+) (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1057 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 de instituire a Fondului social european Plus (FSE+) (16),

| — | având în vedere rezoluția sa din 23 noiembrie 2021 referitoare la politica UE în domeniul sportului: bilanț și posibile căi pentru viitor (17), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 23 noiembrie 2021 referitoare la politica UE în domeniul sportului: bilanț și posibile căi pentru viitor (17),

| — | având în vedere propunerea Comisiei de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor norme armonizate privind inteligența artificială (Legea privind inteligența artificială) și de modificare a anumitor acte legislative ale Uniunii (COM(2021)0206), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor norme armonizate privind inteligența artificială (Legea privind inteligența artificială) și de modificare a anumitor acte legislative ale Uniunii (COM(2021)0206),

| — | având în vedere rezoluția sa din 11 noiembrie 2021 privind Spațiul european al educației: o abordare comună și cuprinzătoare (18), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 11 noiembrie 2021 privind Spațiul european al educației: o abordare comună și cuprinzătoare (18),

| — | având în vedere studiul elaborat în octombrie 2021 de Departamentul tematic pentru politici structurale și de coeziune din cadrul Direcției Generale Politici Interne privind rolul culturii, educației, mass-mediei și sportului în lupta împotriva rasismului, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul elaborat în octombrie 2021 de Departamentul tematic pentru politici structurale și de coeziune din cadrul Direcției Generale Politici Interne privind rolul culturii, educației, mass-mediei și sportului în lupta împotriva rasismului,

| — | având în vedere recomandările generale de politică ale Comisiei Europene împotriva rasismului și intoleranței, în special Recomandarea nr. 10 din 15 decembrie 2006 privind combaterea rasismului și a discriminării în și prin educația școlară, |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandările generale de politică ale Comisiei Europene împotriva rasismului și intoleranței, în special Recomandarea nr. 10 din 15 decembrie 2006 privind combaterea rasismului și a discriminării în și prin educația școlară,

| — | având în vedere foaia de parcurs a Comisiei Europene împotriva Rasismului și Intoleranței pentru egalitatea efectivă din 27 septembrie 2019, |
| --- | --- |

—

având în vedere foaia de parcurs a Comisiei Europene împotriva Rasismului și Intoleranței pentru egalitatea efectivă din 27 septembrie 2019,

| — | având în vedere cea de a șasea evaluare efectuată de Comisie a Codului de conduită privind combaterea discursurilor ilegale de incitare la ură din mediul online, |
| --- | --- |

—

având în vedere cea de a șasea evaluare efectuată de Comisie a Codului de conduită privind combaterea discursurilor ilegale de incitare la ură din mediul online,

| — | având în vedere Obiectivul 10 din Obiectivele ONU de dezvoltare durabilă: reducerea inegalităților dintre țări și în interiorul acestora, |
| --- | --- |

—

având în vedere Obiectivul 10 din Obiectivele ONU de dezvoltare durabilă: reducerea inegalităților dintre țări și în interiorul acestora,

| — | având în vedere Conferința privind viitorul Europei, |
| --- | --- |

—

având în vedere Conferința privind viitorul Europei,

| — | având în vedere recomandările din octombrie 2021 ale Grupului autorităților europene de reglementare în domeniul serviciilor mass-media audiovizuale privind noul Cod de practici privind dezinformarea, |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandările din octombrie 2021 ale Grupului autorităților europene de reglementare în domeniul serviciilor mass-media audiovizuale privind noul Cod de practici privind dezinformarea,

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru cultură și educație (A9-0027/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru cultură și educație (A9-0027/2022),

| A. | întrucât discriminarea și rasismul subminează demnitatea umană, oportunitățile în viață, prosperitatea, bunăstarea și, adesea, siguranța; întrucât stereotipurile rasiste au tendința de a se perpetua de-a lungul generațiilor; întrucât discriminarea pe motive de rasă sau origine etnică este interzisă în UE; întrucât migranții, refugiații și solicitanții de azil politic, printre alții, sunt victime ale rasismului și comportamentelor discriminatorii; |
| --- | --- |

A.

întrucât discriminarea și rasismul subminează demnitatea umană, oportunitățile în viață, prosperitatea, bunăstarea și, adesea, siguranța; întrucât stereotipurile rasiste au tendința de a se perpetua de-a lungul generațiilor; întrucât discriminarea pe motive de rasă sau origine etnică este interzisă în UE; întrucât migranții, refugiații și solicitanții de azil politic, printre alții, sunt victime ale rasismului și comportamentelor discriminatorii;

| B. | întrucât, potrivit Agenției pentru Drepturi Fundamentale a UE (19), discriminarea rasială și hărțuirea rămân frecvente în întreaga Uniune Europeană; întrucât minoritățile rasiale, religioase și etnice în special sunt prea des supuse hărțuirii, violenței, stabilirii de profiluri rasiale și etnice, inclusiv de către forțele de ordine, și discursului de incitare la ură, online și offline; întrucât majoritatea incidentelor rasiste și xenofobe motivate de ură nu sunt raportate de victime (20); întrucât minoritățile rasiale și etnice din UE se confruntă cu discriminare structurală și, în anumite cazuri, cu segregare în anumite domenii ale vieții de zi cu zi, inclusiv în ceea ce privește locuințele, asistența medicală, ocuparea forței de muncă, educația și sistemele judiciare; |
| --- | --- |

B.

întrucât, potrivit Agenției pentru Drepturi Fundamentale a UE (19), discriminarea rasială și hărțuirea rămân frecvente în întreaga Uniune Europeană; întrucât minoritățile rasiale, religioase și etnice în special sunt prea des supuse hărțuirii, violenței, stabilirii de profiluri rasiale și etnice, inclusiv de către forțele de ordine, și discursului de incitare la ură, online și offline; întrucât majoritatea incidentelor rasiste și xenofobe motivate de ură nu sunt raportate de victime (20); întrucât minoritățile rasiale și etnice din UE se confruntă cu discriminare structurală și, în anumite cazuri, cu segregare în anumite domenii ale vieții de zi cu zi, inclusiv în ceea ce privește locuințele, asistența medicală, ocuparea forței de muncă, educația și sistemele judiciare;

| C. | întrucât Planul de acțiune al UE de combatere a rasismului pentru perioada 2020-2025 definește rasismul structural ca fiind comportamentele discriminatorii care pot fi integrate în instituțiile sociale, financiare și politice, având prin urmare un impact asupra pârghiilor de putere și asupra elaborării politicilor; |
| --- | --- |

C.

întrucât Planul de acțiune al UE de combatere a rasismului pentru perioada 2020-2025 definește rasismul structural ca fiind comportamentele discriminatorii care pot fi integrate în instituțiile sociale, financiare și politice, având prin urmare un impact asupra pârghiilor de putere și asupra elaborării politicilor;

| D. | întrucât Oficiul Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului definește discriminarea structurală ca fiind regulile, normele, rutinele, tiparele de atitudini și comportamente din cadrul instituțiilor și al altor structuri societale, care reprezintă obstacole în calea grupurilor sau a persoanelor în obținerea acelorași drepturi și oportunități de care beneficiază majoritatea populației; |
| --- | --- |

D.

întrucât Oficiul Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului definește discriminarea structurală ca fiind regulile, normele, rutinele, tiparele de atitudini și comportamente din cadrul instituțiilor și al altor structuri societale, care reprezintă obstacole în calea grupurilor sau a persoanelor în obținerea acelorași drepturi și oportunități de care beneficiază majoritatea populației;

| E. | întrucât imigranții, refugiații, solicitanții de azil politic și membrii minorităților rasiale, religioase și etnice au un acces limitat la piața forței de muncă și sunt adesea supuși exploatării prin muncă; |
| --- | --- |

E.

întrucât imigranții, refugiații, solicitanții de azil politic și membrii minorităților rasiale, religioase și etnice au un acces limitat la piața forței de muncă și sunt adesea supuși exploatării prin muncă;

| F. | întrucât este evident că colectarea de date de bună calitate este una dintre cele mai eficiente modalități de analiză a problemelor sociale – atât din punct de vedere cantitativ, cât și calitativ – și este esențială pentru elaborarea, adaptarea, monitorizarea și dezvoltarea unor răspunsuri de politică publică bazate pe date concrete la aceste probleme; |
| --- | --- |

F.

întrucât este evident că colectarea de date de bună calitate este una dintre cele mai eficiente modalități de analiză a problemelor sociale – atât din punct de vedere cantitativ, cât și calitativ – și este esențială pentru elaborarea, adaptarea, monitorizarea și dezvoltarea unor răspunsuri de politică publică bazate pe date concrete la aceste probleme;

| G. | întrucât unii lideri de opinie și oameni politici din întreaga UE adoptă atitudini rasiste și xenofobe, promovând un climat social care oferă un teren fertil rasismului, discriminării și infracțiunilor motivate de ură; întrucât acest climat este alimentat și de mișcări extremiste, cum ar fi mișcările fasciste și de extremă dreapta care încearcă să divizeze societățile noastre; întrucât aceste acțiuni încalcă valorile europene comune și idealurile de democrație și egalitate pe care toate statele membre s-au angajat să le respecte; |
| --- | --- |

G.

întrucât unii lideri de opinie și oameni politici din întreaga UE adoptă atitudini rasiste și xenofobe, promovând un climat social care oferă un teren fertil rasismului, discriminării și infracțiunilor motivate de ură; întrucât acest climat este alimentat și de mișcări extremiste, cum ar fi mișcările fasciste și de extremă dreapta care încearcă să divizeze societățile noastre; întrucât aceste acțiuni încalcă valorile europene comune și idealurile de democrație și egalitate pe care toate statele membre s-au angajat să le respecte;

| H. | întrucât multe grupuri minoritare sunt victime ale violenței poliției, inclusiv ale pedepselor colective și ale stabilirii de profiluri rasiale; întrucât sunt necesare măsuri specifice pentru combaterea acestui fenomen; întrucât, ca urmare a deficiențelor în ceea ce privește statul de drept și justiția penală, victimele violenței poliției nu beneficiază de protecție suficientă și de acces la justiție și se confruntă adesea cu persecuții din partea autorităților statului; întrucât rasismul împotriva minorităților etnice și rasiale a dus la violență și la crime; |
| --- | --- |

H.

întrucât multe grupuri minoritare sunt victime ale violenței poliției, inclusiv ale pedepselor colective și ale stabilirii de profiluri rasiale; întrucât sunt necesare măsuri specifice pentru combaterea acestui fenomen; întrucât, ca urmare a deficiențelor în ceea ce privește statul de drept și justiția penală, victimele violenței poliției nu beneficiază de protecție suficientă și de acces la justiție și se confruntă adesea cu persecuții din partea autorităților statului; întrucât rasismul împotriva minorităților etnice și rasiale a dus la violență și la crime;

| I. | întrucât modul în care oamenii sunt prezentați în mass-media, indiferent de originea lor rasială sau etnică, poate consolida stereotipurile negative cu conotații rasiale; întrucât sectorul cultural și mass-media au puterea de a promova incluziunea și de a combate rasismul și astfel de stereotipuri; |
| --- | --- |

I.

întrucât modul în care oamenii sunt prezentați în mass-media, indiferent de originea lor rasială sau etnică, poate consolida stereotipurile negative cu conotații rasiale; întrucât sectorul cultural și mass-media au puterea de a promova incluziunea și de a combate rasismul și astfel de stereotipuri;

| J. | întrucât trebuie intensificată lupta împotriva rasismului și a discriminării offline și online din societățile noastre, atât împotriva celor manifeste, cât și a celor latente, aceasta fiind o responsabilitate comună; întrucât Uniunea Europeană și statele membre trebuie să continue reflecția cu privire la problema rasismului și a discriminării structurale cu care se confruntă multe grupuri minoritare, să se angajeze în combaterea acestor fenomene și să continue acțiunile în acest sens; |
| --- | --- |

J.

întrucât trebuie intensificată lupta împotriva rasismului și a discriminării offline și online din societățile noastre, atât împotriva celor manifeste, cât și a celor latente, aceasta fiind o responsabilitate comună; întrucât Uniunea Europeană și statele membre trebuie să continue reflecția cu privire la problema rasismului și a discriminării structurale cu care se confruntă multe grupuri minoritare, să se angajeze în combaterea acestor fenomene și să continue acțiunile în acest sens;

| K. | întrucât dezinformarea vizează adesea minoritățile și instigă la tulburări sociale; întrucât mass-media independentă și pluralistă care promovează discursuri echilibrate favorizează societățile incluzive; |
| --- | --- |

K.

întrucât dezinformarea vizează adesea minoritățile și instigă la tulburări sociale; întrucât mass-media independentă și pluralistă care promovează discursuri echilibrate favorizează societățile incluzive;

| L. | întrucât solidaritatea și respectul pentru viața umană și alte ființe umane sunt valori transmise din generație în generație; întrucât educația școlară joacă un rol crucial în acest proces; |
| --- | --- |

L.

întrucât solidaritatea și respectul pentru viața umană și alte ființe umane sunt valori transmise din generație în generație; întrucât educația școlară joacă un rol crucial în acest proces;

| M. | întrucât accesul la educație și rezultatele în educație reprezintă o problemă pentru comunitățile rasializate din întreaga Europă; întrucât segregarea în educație rămâne o problemă semnificativă în Europa; întrucât plasarea copiilor în școli segregate și practica discriminatorie de a plasa copiii aparținând minorităților etnice și rasiale în școli pentru copii cu dizabilități mintale persistă în unele state membre; |
| --- | --- |

M.

întrucât accesul la educație și rezultatele în educație reprezintă o problemă pentru comunitățile rasializate din întreaga Europă; întrucât segregarea în educație rămâne o problemă semnificativă în Europa; întrucât plasarea copiilor în școli segregate și practica discriminatorie de a plasa copiii aparținând minorităților etnice și rasiale în școli pentru copii cu dizabilități mintale persistă în unele state membre;

| N. | întrucât școlile joacă un rol esențial în furnizarea de experiență privind valoarea diversității, promovarea incluziunii, combaterea rasismului și reducerea stereotipurilor rasiale și a prejudecăților; |
| --- | --- |

N.

întrucât școlile joacă un rol esențial în furnizarea de experiență privind valoarea diversității, promovarea incluziunii, combaterea rasismului și reducerea stereotipurilor rasiale și a prejudecăților;

| O. | întrucât este important ca copiii și tinerii să vadă că sunt reprezentați în întreaga societate, inclusiv în educația pe care o primesc, în cluburile culturale și sportive și în activitățile la care participă, pe internet și în mass-media pe care o folosesc; |
| --- | --- |

O.

întrucât este important ca copiii și tinerii să vadă că sunt reprezentați în întreaga societate, inclusiv în educația pe care o primesc, în cluburile culturale și sportive și în activitățile la care participă, pe internet și în mass-media pe care o folosesc;

| P. | întrucât, deși sportul joacă un rol esențial în viața socială, culturală și educațională și are puterea de a reuni oameni dintr-o varietate de rase, etnii și religii și, deși poate fi folosit pentru a reuni comunitățile și pentru a consacra valorile egalității, accesibilității și respectului, au avut loc incidente rasiste repetate în cadrul evenimentelor sportive și în sport în general în toată Europa, precum și multe provocări legate de rasism; întrucât trebuie identificată și combătută radicalizarea care apare în grupurile legate de sport; |
| --- | --- |

P.

întrucât, deși sportul joacă un rol esențial în viața socială, culturală și educațională și are puterea de a reuni oameni dintr-o varietate de rase, etnii și religii și, deși poate fi folosit pentru a reuni comunitățile și pentru a consacra valorile egalității, accesibilității și respectului, au avut loc incidente rasiste repetate în cadrul evenimentelor sportive și în sport în general în toată Europa, precum și multe provocări legate de rasism; întrucât trebuie identificată și combătută radicalizarea care apare în grupurile legate de sport;

| Q. | întrucât consecințele negative ale pandemiei de COVID-19, care au afectat în mod disproporționat persoanele din comunitățile minorităților rasiale și etnice, au creat, evidențiat și exacerbat inegalitățile, inclusiv în ceea ce privește cultura, mass-media, educația și sportul; întrucât hărțuirea motivată de ură și infracțiunile motivate de ură s-au înmulțit semnificativ în timpul pandemiei de COVID-19; |
| --- | --- |

Q.

întrucât consecințele negative ale pandemiei de COVID-19, care au afectat în mod disproporționat persoanele din comunitățile minorităților rasiale și etnice, au creat, evidențiat și exacerbat inegalitățile, inclusiv în ceea ce privește cultura, mass-media, educația și sportul; întrucât hărțuirea motivată de ură și infracțiunile motivate de ură s-au înmulțit semnificativ în timpul pandemiei de COVID-19;

Contextul general

| 1. | subliniază că rasismul există în toate domeniile vieții noastre de zi cu zi și că poate avea multe forme; solicită o abordare de toleranță zero față de această problemă; recunoaște că diferite grupuri, comunități și persoane sunt supuse rasismului, xenofobiei și discriminării; recunoaște că fiecare formă specifică de rasism are trăsături distinctive, anumite forme de rasism fiind mai proeminente în unele state membre decât în altele din cauza unor factori istorici sau politici, printre altele; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ia act de planul de acțiune al UE de combatere a rasismului; salută includerea unei secțiuni dedicate privind educația și a unor referiri specifice la mass-media, sport și cultură; invită Comisia și statele membre să adopte o abordare holistică și să ofere finanțare și resurse adecvate pentru a îndeplini obiectivele planului, fără a aduce atingere finanțării programelor și acțiunilor existente, respectând în același timp valorile europene; |
| --- | --- |

2.

| 3. | invită Comisia să se asigure că coordonatorul pentru combaterea rasismului beneficiază de resurse adecvate și că în activitatea de integrare a egalității rasiale în toate politicile UE sunt implicate toate direcțiile generale; |
| --- | --- |

3.

| 4. | așteaptă cu interes evaluarea cadrului juridic al UE existent pentru combaterea discriminării, a rasismului, a xenofobiei și a altor tipuri de intoleranță; invită Comisia să evalueze punerea în aplicare a acestui cadru, să stabilească modalitățile de îmbunătățire, acolo unde este necesar, și să participe la un dialog și un schimb de bune practici în mod regulat cu statele membre și cu părțile interesate, în special cu cele care reprezintă preocupările persoanelor afectate de rasism și discriminare rasială; |
| --- | --- |

4.

| 5. | reamintește că planurile naționale de acțiune reprezintă un instrument eficace pentru a răspunde rasismului, discriminării rasiale și etnice și intoleranței asociate acestora în statele membre, deoarece permit luarea de măsuri concrete ca răspuns la situații specifice; regretă că doar 15 state membre aplică astfel de planuri (21); salută planul Comisiei de a publica principii directoare comune pentru punerea în aplicare a planurilor naționale de acțiune împotriva rasismului și a discriminării rasiale, precum și a altor instrumente care să sprijine eforturile de la nivel național; solicită includerea unor obiective specifice pentru a reflecta întreaga diversitate a societății în cultură, educație, mass-media și sport în elaborarea acestor planuri; consideră că este necesar, în acest sens, să se colecteze și să se facă schimb de cele mai bune practici în toate statele membre pentru a facilita elaborarea planurilor de acțiune naționale ale acestora, precum și pentru a promova schimbul de experiență între agențiile naționale; |
| --- | --- |

5.

| 6. | salută publicarea și punerea în aplicare a unor orientări specifice ale UE privind colectarea de date referitoare la egalitatea pe baza originii rasiale sau etnice, astfel cum sunt definite în Directiva privind egalitatea rasială, ca date voluntare și anonime și care asigură protecția datelor cu caracter personal, autoidentificarea și consultarea cu comunitățile relevante; invită statele membre să adapteze statisticile naționale, să faciliteze și să îmbunătățească – acolo unde este cazul – colectarea sistematică de date de bună calitate, solide, defalcate și specifice fiecărei țări privind egalitatea, precum și să elimine obstacolele în calea acestei colectări, pentru a identifica cauzele rasismului și ale discriminării și a combate acest fenomen și pentru a sprijini politicile bazate pe date concrete la nivel național și la nivelul UE; invită Comisia și statele membre să utilizeze aceste date pentru a elabora politici de obținere a justiției rasiale și pentru ca aceste date să fie accesibile publicului, respectând pe deplin dreptul fundamental la viață privată, protecția datelor cu caracter personal și legislația UE relevantă, inclusiv Directiva privind egalitatea rasială, Regulamentul general privind protecția datelor (22) și propunerea de regulament privind viața privată (23) și comunicațiile electronice, precum și cadrele juridice naționale relevante; |
| --- | --- |

6.

| 7. | salută angajamentul față de diversitate și incluziune în cadrul programelor Erasmus +, Europa Creativă, Corpul european de solidaritate, programele „Cetățeni, egalitate, drepturi și valori”, inițiativa Noul Bauhaus european, FSE+ și Garanția europeană pentru tineret; subliniază necesitatea de a urmări și de a analiza în mod sistematic contribuția fiecăruia dintre aceste programe la lupta împotriva rasismului și de a crea o imagine de ansamblu a bunelor practici; invită Comisia să se asigure că strategiile de incluziune publicate recent sunt integrate în toate programele și inițiativele educaționale, culturale, media și sportive relevante ale UE și să monitorizeze punerea lor în aplicare și impactul lor; |
| --- | --- |

7.

| 8. | salută recunoașterea de către Comisie a necesității unei abordări intersecționale a procesului de elaborare a politicilor; invită Comisia și statele membre să se asigure că obiectivele relevante de combatere a rasismului sunt puse în aplicare în toate domeniile de politică; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ia act cu îngrijorare de lipsa unui acord în cadrul Consiliului în legătură cu propunerea din 2 iulie 2008 a Comisiei de directivă a Consiliului cu privire la punerea în aplicare a principiului tratamentului egal al persoanelor indiferent de religie sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală (24); îndeamnă statele membre să ajungă la o poziție comună în acest sens cât mai curând posibil; sprijină intenția Comisiei de a încuraja progresele în direcția obținerii unanimității necesare în Consiliu pentru adoptarea acestei propuneri; |
| --- | --- |

9.

| 10. | încurajează continuarea colaborării dintre Comisia Europeană împotriva Rasismului și Intoleranței (ECRI), organismele de promovare a egalității din statele membre, organizațiile neguvernamentale (ONG-uri), guverne și părți interesate, în special cele care reprezintă preocupările persoanelor și grupurilor afectate de rasism și discriminare rasială; invită statele membre, în special, să pună în aplicare pe deplin recomandările Comisiei Europene împotriva Rasismului și Intoleranței; |
| --- | --- |

10.

| 11. | invită Comisia și statele membre să își consolideze sprijinul pentru Alianța Civilizațiilor a Organizației Națiunilor Unite în vederea consolidării dialogului și cooperării internaționale, interculturale și interreligioase; |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază că accesul limitat la tehnologii și la infrastructura digitală în educație, cultură, mass-media și sport riscă să creeze o nouă formă de discriminare și inegalitate, care trebuie tratată în mod corespunzător și rapid de către Comisie și statele membre; |
| --- | --- |

12.

| 13. | invită statele membre să organizeze linii de asistență telefonică, organisme de mediere și formarea personalului pentru a aborda și a raporta în mod corespunzător violența sau alte incidente de natură rasială sau etnică în educație, cultură, mass-media și sport; |
| --- | --- |

13.

| 14. | invită Comisia și statele membre să elaboreze o strategie consolidată care să promoveze integrarea persoanelor din zonele rurale, montane și izolate, în special a tinerilor și a femeilor, în educație, cultură, mass-media și sport, în același timp dezvoltând infrastructuri locale și adaptate și investind în acestea; |
| --- | --- |

14.

| 15. | invită Comisia și statele membre să elaboreze un plan de acțiune coerent pentru a aborda în mod corespunzător riscul de discriminare cu care se confruntă în special lucrătorii mobili și copiii acestora, inclusiv accesul limitat la educație de calitate, cultură, mass-media și sport; |
| --- | --- |

15.

Cultura

| 16. | subliniază că societățile europene găzduiesc o diversitate culturală din ce în ce mai mare, precum și o proporție tot mai mare de populații născute în străinătate și de descendenți ai acestora; consideră că cultura, educația și sportul sunt fundamentale pentru a promova o societate deschisă și primitoare pentru toți; consideră că este important să se recunoască contribuția și moștenirea acestor persoane la cultura și cunoștințele europene de-a lungul istoriei; |
| --- | --- |

16.

| 17. | recunoaște că rasismul este adânc înrădăcinat în societate, împletit cu rădăcinile și normele sale culturale; subliniază, prin urmare, rolul important pe care cultura îl poate juca și trebuie să-l joace în combaterea discriminării și a rasismului, promovând incluziunea socială, diversitatea, egalitatea și toleranța; subliniază importanța promovării învățării interculturale; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ia act de contribuția imensă a diferitelor comunități la diversitatea culturală și lingvistică a Europei; |
| --- | --- |

18.

| 19. | regretă existența unor bariere în calea participării minorităților la cultură, și anume stereotipurile, prejudecățile, segregarea și ghetoizarea; invită Comisia și statele membre să promoveze inițiative în vederea unei participări mai diverse în sectorul cultural pentru comunitățile și persoanele rasializate, mai ales prin utilizarea finanțării din toate programele relevante în vederea eliminării acestor bariere; solicită acordarea unui sprijin mai important canalelor existente și crearea de rețele de sprijin și activități de informare, inclusiv pentru locuitorii din regiunile suburbane, rurale, ultraperiferice și alte regiuni defavorizate; |
| --- | --- |

19.

| 20. | invită statele membre să lanseze inițiative menite să încurajeze persoanele care provin din medii rasiale și etnice diverse să participe la evenimente culturale, cum ar fi sistemele de bonuri valorice sau alte eforturi similare; |
| --- | --- |

20.

| 21. | invită Comisia și statele membre să îmbunătățească monitorizarea și evaluarea, inclusiv prin testarea, partajarea și schimbul de instrumente participative și de bune practici, care pot demonstra efectele promovării incluziunii și nediscriminării și ale combaterii rasismului prin cultură și pot contribui la crearea unor politici mai favorabile incluziunii; |
| --- | --- |

21.

| 22. | invită statele membre și părțile interesate relevante să încurajeze diversitatea în instituțiile culturale, atât în rândul angajaților, cât și al conducerii, fixând criterii de eligibilitate și de atribuire în organizațiile care beneficiază de fonduri publice și garantând că toți lucrătorii sunt plătiți încă de la începutul carierei lor; |
| --- | --- |

22.

| 23. | salută activitatea grupului de lucru privind metoda deschisă de cooperare format din experți din statele membre privind egalitatea de gen în sectoarele culturale și creative; invită statele membre să includă în următorul plan de lucru pentru cultură un grup de lucru privind metoda deschisă de cooperare, format din experți din statele membre privind combaterea rasismului prin artă și cultură; invită acest grup de lucru să realizeze un studiu privind rolul pe care îl joacă cultura și sectorul creativ în promovarea egalității rasiale în sectoarele lor; |
| --- | --- |

23.

| 24. | salută includerea persoanelor și a locurilor cu cele mai mari nevoi drept una dintre axele strategice ale Noului Bauhaus european; solicită ca această inițiativă să ia în considerare incluziunea socială a migranților pentru a le oferi acces egal la oportunități; |
| --- | --- |

24.

| 25. | sprijină ferm recunoașterea de către anumite state membre a necesității de a readuce operele și artefactele culturale în locurile lor de origine, deoarece acest lucru ar contribui la promovarea respectului și a înțelegerii reciproce a patrimoniului cultural al fiecăruia, precum și la sporirea valorii acestuia, nu în ultimul rând prin facilitarea accesului public la aceste opere și artefacte respective; solicită efectuarea cercetărilor, studiilor și schimburilor necesare pentru instituirea unor programe coerente de restaurare a operelor și artefactelor culturale fie în țările lor de origine, fie în alte instituții culturale corespunzătoare, astfel cum au fost desemnate de statul de origine, în conformitate cu convențiile internaționale relevante pentru protecția patrimoniului cultural; încurajează Comisia să faciliteze dialogul pentru a promova schimbul de bune practici între statele membre, țările din afara UE, muzee și alte instituții culturale; |
| --- | --- |

25.

Educația

| 26. | recunoaște rolul decisiv al educației și formării în combaterea rasismului și discriminării structurale, în construirea unor societăți incluzive, în demontarea prejudecăților și a stereotipurilor și în promovarea toleranței, a înțelegerii și a diversității; subliniază rolul noului spațiu european al educației în lupta împotriva tuturor formelor de discriminare în sala de clasă și în afara acesteia, în special în dezvoltarea unor spații educaționale de calitate și incluzive; |
| --- | --- |

26.

| 27. | accentuează că anumite elemente ale istoriei europene, inclusiv colonialismul, sclavia și genocidul, în special Holocaustul, împreună cu alte manifestări ale rasismului, continuă să aibă un impact de durată asupra societății actuale, inclusiv în sistemele de învățământ și în dezvoltarea programelor de învățământ; sugerează ca programele de învățământ să fie revizuite pentru a explica istoria societăților noastre printr-o abordare focalizată și contextualizată, cu scopul de a înțelege mai bine legăturile sale cu prezentul și de a depune eforturi pentru eradicarea stereotipurilor care conduc la discriminarea observată în prezent; |
| --- | --- |

27.

| 28. | subliniază necesitatea de a acorda un spațiu mai amplu în cadrul programelor de istorie învățării obiective și factuale despre diferitele ideologii rasiale sau etnice, despre formele și originile acestora, cum ar fi sclavia, colonialismul sau fascismul, inclusiv despre utilizarea abuzivă a științei pentru justificarea lor, precum și despre consecințele și posibilele vestigii ale acestora în prezent; |
| --- | --- |

28.

| 29. | încurajează statele membre să promoveze dezvoltarea unor programe de învățământ și a unor instrumente sau activități educaționale diverse și incluzive pentru a se asigura că autorii, istoricii, oamenii de știință, artiștii și alte persoane din diverse medii rasiale și etnice sunt incluși în aceste și alte materiale esențiale; |
| --- | --- |

29.

| 30. | subliniază rolul educației în promovarea cetățeniei și a valorilor comune ale libertății, toleranței și nediscriminării; reliefează importanța creării de sinergii între educația civică în întreaga Europă și politicile UE de combatere a rasismului și a discriminării; încurajează statele membre să acorde mai multă atenție educației cu privire la istoria UE, pentru a promova coeziunea; consideră că aceste domenii ar trebui să facă parte integrantă din programele de educație civică; |
| --- | --- |

30.

| 31. | solicită statelor membre să promoveze limbile, cultura și istoria minorităților, în programele școlare, în muzee și în alte forme de exprimare culturală și istorică, precum și să recunoască contribuția culturii lor la patrimoniul european; invită statele membre să elaboreze măsuri coerente și consecvente, dotate cu finanțare corespunzătoare, pentru a stimula, a sprijini și a promova arta și cultura grupurilor rasializate și etnice, și să cerceteze și să conserve patrimoniul material și imaterial al culturii comunităților tradiționale; |
| --- | --- |

31.

| 32. | invită Comisia și statele membre să promoveze multilingvismul ca un instrument important care unește oamenii; |
| --- | --- |

32.

| 33. | evidențiază importanța acordării unui sprijin adecvat copiilor lucrătorilor mobili din toate statele membre, pentru a le permite să învețe limba maternă și să învețe despre cultura propriei țări și a noii țări de reședință, pentru a asigura o mai bună integrare; |
| --- | --- |

33.

| 34. | solicită să se aprofundeze studiul științelor umaniste, al istoriei, al filosofiei, al limbilor și al literaturii comune, care pot contribui la promovarea spiritului de înțelegere europeană; solicită ca programele de istorie să folosească o abordare axată pe istoria comunităților rasiale și etnice care trăiesc în Europa, pentru a încuraja o perspectivă mai largă și mai factuală asupra istoriei europene și mondiale și a crea o mai bună înțelegere a interacțiunilor dintre diferitele continente înaintea, în perioada și ulterior colonizării europene; solicită ca în cărțile de istorie să se sublinieze contribuțiile comunităților rasializate la dezvoltarea și modelarea Europei de azi; |
| --- | --- |

34.

| 35. | invită statele membre să combată în mod activ prejudecățile din manualele școlare, din instrumentele educaționale, din filmele și programele de știri pentru copii și tineri, precum și din sport; invită statele membre să includă aceste obiective în desfășurarea Anului european al tineretului 2022; |
| --- | --- |

35.

| 36. | condamnă cu fermitate practica segregării rasiale și etnice în școli, care încă există în Europa; avertizează că astfel de practici duc la marginalizare, la abandon școlar timpuriu, la o rată scăzută de școlarizare și la crearea de spații sociale paralele, perpetuează discriminarea structurală și împiedică accesul egal la o viață de calitate; invită toate statele membre să introducă sau să consolideze politici incluzive pentru a preveni plasarea grupurilor marginalizate de cursanți, de la învățământul preșcolar până la învățământul superior, în școli, instituții de învățământ sau clase separate, în mod intenționat sau nu, pentru a promova incluziunea socială, cu garantarea egalității de șanse pentru toți, și pentru a se asigura că toți copiii se bucură de acces egal la educație și activități extrașcolare de calitate, inclusiv la cultură și sport; încurajează statele membre să promoveze în mod activ includerea copiilor din grupurile minoritare în școli și în societățile locale și să mențină natura seculară a educației publice, respectând, în același timp, identitățile culturale și religioase; |
| --- | --- |

36.

| 37. | invită Comisia și statele membre să ia măsuri pentru a sprijini copiii care provin din minorități rasiale și etnice și din medii socioeconomice precare pe drumul lor către excelență, ajutându-i să se implice în activități extrașcolare (de exemplu, arte și sport) la nivel înalt, permițându-le să ajungă la școli care răspund nevoilor lor specifice, oferind oportunități educaționale de calitate și punând la dispoziție fondurile necesare; |
| --- | --- |

37.

| 38. | invită statele membre să garanteze dreptul la educație pentru fiecare copil, să instituie măsuri de combatere și prevenire a abandonului școlar timpuriu și să asigure un acces echitabil din punctul de vedere al genului la o educație de calitate și incluzivă, de la cea mai fragedă vârstă până la adolescență; invită Comisia să conceapă noi instrumente sau subprograme de finanțare, care să fie complementare măsurilor statelor membre, pentru acordarea unui sprijin specific și personalizat pentru educația de calitate, începând de la vârsta de trei ani, a copiilor care se confruntă cu sărăcia extremă și care nu au acces la inițiativele de finanțare existente și viitoare ale UE în materie de educație și incluziune socială, cum ar fi Erasmus+, Garanția pentru copii sau FSE+; |
| --- | --- |

38.

| 39. | recunoaște importanța educării copiilor și tinerilor pentru a-i sensibiliza cu privire la impactul negativ al intoleranței, precum și a dezvoltării aptitudinilor lor de gândire critică; evidențiază nevoia de a se asigura faptul că educația în domeniul drepturilor omului începe de la o vârstă foarte fragedă și că materialele didactice reflectă diversitatea și pluralismul societății și nu includ niciun conținut rasist; |
| --- | --- |

39.

| 40. | invită Comisia să sprijine cercetarea privind sistemele de alertă timpurie și metodele de predare eficiente pentru combaterea rasismului și a discriminării în școli, luând în considerare bunele practici din întreaga Europă, și să promoveze diseminarea rezultatelor în scopul eradicării hărțuirii pe motive rasiale; |
| --- | --- |

40.

| 41. | invită statele membre să se asigure că personalul didactic din grupurile rasiale și etnice minoritare au acces egal și echitabil la locuri de muncă în domeniul predării și al educației la toate nivelurile de învățământ și că sunt luate măsuri pentru a garanta că atât educatorii, cât și elevii sunt protejați împotriva discriminării rasiale în sistemul școlar; |
| --- | --- |

41.

| 42. | denunță discriminarea structurală suferită de mii de copii refugiați din Europa, care au avut un acces redus sau inexistent la educație; afirmă că clasele segregate din centrele de primire, adesea conduse de voluntari, nu pot înlocui școlarizarea; solicită ca educația obligatorie a copiilor refugiați în sistemul școlar al țării-gazdă să fie o condiție prealabilă pentru accesarea finanțării UE în domeniul migrației; |
| --- | --- |

42.

| 43. | invită statele membre să asigure o formare adecvată a cadrelor didactice, indiferent de materia pe care o predau, de specializarea lor, de vârsta elevilor sau de tipul de instituție în care vor preda, astfel încât să dobândească competențele și abilitățile culturale necesare pentru a promova incluziunea și toleranța și a combate discriminarea în sistemul de învățământ; solicită ca tuturor educatorilor și lucrătorilor de tineret să li se acorde timp să participe la formarea inițială a cadrelor didactice și la dezvoltarea profesională continuă, axate pe predarea într-un context multicultural și multirasial, inclusiv pe formarea privind prejudecățile inconștiente; invită statele membre să introducă programe de învățare pe tot parcursul vieții pentru funcționarii publici și, în special, pentru forțele de securitate ale statului, în vederea eliminării comportamentelor rasiste și xenofobe; |
| --- | --- |

43.

| 44. | reamintește că sistemele de inteligență artificială (IA) destinate a fi utilizate în educație și formarea profesională, precum și în procesele de recrutare a personalului din învățământ sunt considerate, în unele cazuri, ca fiind cu „risc ridicat”; solicită o evaluare adecvată a riscurilor înainte de utilizarea unor astfel de instrumente; |
| --- | --- |

44.

| 45. | subliniază importanța activităților de comemorare în cadrul programului „Cetățeni, egalitate, drepturi și valori” și necesitatea unei finanțări și a unei vizibilități suficiente pentru proiectele care vizează comemorarea, cercetarea și educarea cu privire la evenimente definitorii din istoria europeană recentă, precum și sensibilizarea cetățenilor europeni cu privire la istoria, cultura, patrimoniul cultural și valorile lor comune, sporind astfel înțelegerea de către aceștia a UE, a originilor, a scopului și a diversității sale; |
| --- | --- |

45.

| 46. | recunoaște că programele de mobilitate, cum ar fi Erasmus+, reprezintă un avantaj pentru dezvoltarea educațională, socială, personală și profesională și au contribuit la o mai bună înțelegere a celorlalți; încurajează susținerea continuă a unor astfel de programe; |
| --- | --- |

46.

| 47. | subliniază valoarea educației civice a UE pentru înțelegerea reciprocă și coeziunea socială, convingere împărtășită de cetățenii care și-au adus contribuția la Conferința privind viitorul Europei, care, de asemenea, va fi luată în considerare în concluziile conferinței, ce urmează să fie publicate anul acesta; |
| --- | --- |

47.

| 48. | subliniază importanța recunoașterii educației nonformale și informale, precum și a recunoașterii automate a diplomelor și calificărilor, ca instrumente-cheie pentru deschiderea oportunităților pentru persoanele din grupurile rasiale și etnice, pentru combaterea rasismului și discriminării structurale și pentru promovarea diversității; |
| --- | --- |

48.

| 49. | recunoaște importanța modelelor de urmat în ceea ce privește nivelul de instruire; încurajează crearea unei platforme paneuropene de persoane și colective de persoane care provin din minorități rasiale și etnice, care își pot împărtăși experiențele cu cursanții; |
| --- | --- |

49.

| 50. | reliefează importanța sensibilizării publicului larg și a opiniei publice cu privire la natura diversă a societăților noastre prin predare și alte materiale relevante; |
| --- | --- |

50.

| 51. | invită statele membre să nu aplice reduceri bugetare pentru programele de educație, deoarece acest lucru ar putea duce la reducerea spațiului pentru discuții privind sensibilizarea interculturală și antirasismul (25); |
| --- | --- |

51.

| 52. | subliniază importanța programelor sociale finanțate de UE, în special a programelor alimentare școlare, pentru integrarea copiilor și a tinerilor defavorizați din punct de vedere social; |
| --- | --- |

52.

Mass-media

| 53. | subliniază importanța reprezentării și diversității în dezvoltarea unor societăți incluzive; reamintește că mass-media are responsabilitatea de a reflecta societățile în toată diversitatea lor și regretă lipsa de diversitate rasială și etnică în multe mijloace de comunicare în masă; invită sectorul cultural și cel al mass-mediei să evite practicile care perpetuează și întăresc stereotipurile negative despre minoritățile etnice și rasiale și le încurajează să prezinte membrii acestor comunități în roluri pozitive; invită părțile interesate relevante să abordeze diversitatea și reprezentarea în cadrul organizațiilor lor, inclusiv prin crearea funcției de responsabil pentru diversitate și prin aplicarea unor inițiative menite să amelioreze cunoștințele profesioniștilor din domeniul mass-mediei despre aspecte legate de diversitate și incluziune, pentru a reflecta mai bine caracterul independent și pluralist al sarcinilor lor; |
| --- | --- |

53.

| 54. | salută campania Comisiei de comunicare și sensibilizare pentru promovarea diversității în sectorul audiovizual pe ecran și în afara ecranului; solicită ca această campanie să se axeze pe diversitatea și istoria comunităților rasializate și ale altor comunități și să evidențieze modul în care realizarea justiției rasiale poate contribui la o Europă mai coerentă, pașnică și democratică pentru toți; |
| --- | --- |

54.

| 55. | salută faptul că Observatorul european al mass-mediei digitale a fost însărcinat cu combaterea dezinformării și a acțiunilor îndreptate împotriva comunităților minoritare; reliefează necesitatea urgentă de a pune un accent mai mare pe dezvoltarea gândirii critice, a alfabetizării mediatice și a competențelor digitale în programele educaționale; subliniază efectele cruciale pe care campaniile și inițiativele de educație în domeniul mass-mediei le pot avea în atenuarea discursurilor de discriminare rasială răspândite prin dezinformare; evidențiază necesitatea de a pune la dispoziția tinerilor instrumente analitice și operaționale pentru a recunoaște și a combate răspândirea discursului de incitare la ură din mediul online; |
| --- | --- |

55.

| 56. | îndeamnă Comisia să se asigure că definiția discursului de incitare la ură, offline sau online, și incriminarea infracțiunilor motivate de ură sunt transpuse integral și corect în legislația națională a statelor membre și să lanseze proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor, dacă este necesar; |
| --- | --- |

56.

| 57. | salută cea de a șasea evaluare a Codului de conduită privind combaterea discursului ilegal de incitare la ură din mediul online și progresele înregistrate în ceea ce privește eliminarea discursului de incitare la ură online; regretă totuși că, deși media notificărilor examinate în termen de 24 de ore rămâne ridicată (81 %), aceasta a scăzut în comparație cu 2020 (90,4 %) și că, la 62,5 %, rata medie de eliminare a fost mai mică decât în 2019 și 2020; îndeamnă Comisia să continue cooperarea cu platformele pentru a elimina discursul de incitare la ură online și să îmbunătățească ratele de eliminare, transparența și feedbackul către utilizatori; |
| --- | --- |

57.

| 58. | își exprimă îngrijorarea cu privire la răspândirea discursurilor de incitare la ură și a dezinformării bazate pe IA și algoritmi care includ conținuturi rasiste și discriminatorii; constată că discursurile de incitare la ură și dezinformare cauzează un efect perturbator imediat în societățile noastre; solicită să se depună eforturi pentru a contracara astfel de activități, în special prin proiectarea de IA și algoritmi specifici, cu scopul final de a stăvili valul de discursuri de incitare la ură și de dezinformare și de a atenua repercusiunile sale; |
| --- | --- |

58.

| 59. | observă că limba engleză predomină în dezvoltarea, implementarea și utilizarea IA, inclusiv în filtrele de conținut; avertizează că discursul online de incitare la ură este practicat și în alte limbi, ale căror filtre de conținut sunt mai puțin eficace; solicită măsuri de combatere a discursului de incitare la ură în toate limbile; |
| --- | --- |

59.

| 60. | salută practica stabilită de anumiți furnizori de servicii audiovizuale internaționale de a adăuga clauze de declinare a responsabilității cu privire la conținutul dăunător și rasist înaintea emisiunilor mass-media; încurajează dezvoltarea unor astfel de practici în sfera audiovizuală europeană; |
| --- | --- |

60.

| 61. | ia act de faptul că unele state membre dispun de organisme de reglementare în domeniul audiovizualului care au competența de a aplica sancțiuni în cazul în care programele promovează conținut discriminatoriu sau rasist; încurajează statele membre să își abiliteze agențiile de reglementare în acest sens; solicită ca Grupul autorităților europene de reglementare pentru serviciile mass-media audiovizuale să aibă acces la resursele necesare pentru a coordona în mod corespunzător agențiile naționale în ceea ce privește colectarea și schimbul de date de calitate, precum și monitorizarea unor astfel de sarcini; solicită Comisiei și statelor membre să oprească finanțarea de către UE și de către stat a canalelor mediatice pe care autoritățile de reglementare competente le găsesc vinovate de încălcarea normelor juridice pe motiv de promovare a discursului de incitare la ură și a xenofobiei; |
| --- | --- |

61.

| 62. | condamnă retorica rasistă a anumitor canale mass-media care stigmatizează comunitățile rasializate, de exemplu identificând migranții ca sursă a diferite probleme economice și sociale și acordând o acoperire disproporționată infracțiunilor comise de migranți; invită statele membre să ia măsuri eficace pentru a împiedica mass-media să răspândească retorica stigmatizantă, discursurile de incitare la ură, discursurile false și reprezentările negative ale anumitor grupuri etnice sau rasiale, care servesc numai la dezumanizarea persoanelor vizate; |
| --- | --- |

62.

| 63. | subliniază necesitatea de a crește responsabilitatea platformelor digitale și a rețelelor de socializare pentru a combate răspândirea instigării la ură rasială, precum și a ostilității față de migranți și minorități; |
| --- | --- |

63.

Sportul

| 64. | subliniază că cluburile și federațiile sportive au un rol crucial în combaterea rasismului, inclusiv prin sensibilizare; reamintește că sportul și, în special, sportul de echipă reprezintă un motor al incluziunii sociale, al egalității și al promovării valorilor UE, așa cum se menționează în Regulamentul Erasmus+; salută furnizarea de fonduri UE și naționale pentru a le permite celor care trăiesc în sărăcie, în special minorităților și copiilor, să participe la activități sportive; |
| --- | --- |

64.

| 65. | observă că rasismul este menționat în cadrul priorității sectoriale specifice privind parteneriatele pentru sport din cadrul acțiunii-cheie 2 a programului de lucru anual pe 2022 pentru Erasmus+ și că inițiativele de masă din domeniul sportului care se axează pe incluziune și pe combaterea rasismului pot fi finanțate în cadrul noii scheme de parteneriate la scară mică; invită Comisia să evalueze aceste inițiative și să monitorizeze sistematic numărul și tipul de proiecte sportive al căror obiectiv principal este combaterea rasismului, precum și cuantumul fondurilor alocate acestora; invită Comisia să promoveze includerea migranților și a persoanelor care provin din rândul minorităților rasiale și etnice în cluburile sportive de masă; |
| --- | --- |

65.

| 66. | salută eforturile depuse de ONG-uri și de organizații locale din diferite state membre pentru a folosi sportul ca mijloc de a reuni oamenii și de a promova memoria colectivă cu scopul de a crea respect și incluziune; invită Comisia să dezvolte o bază de date cu bune practici în domeniul educației sportive și al mass-mediei, pentru a promova dezvoltarea lor în întreaga UE; |
| --- | --- |

66.

| 67. | recunoaște că ar trebui să se acorde mai multă atenție reprezentării diferitelor grupuri în sport în general și în funcții de conducere în cadrul organizațiilor sportive, inclusiv a femeilor și a celor care au mai puține oportunități, cum ar fi refugiații, minoritățile etnice și rasiale și comunitatea LGBTIQ; îndeamnă organismele de conducere și părțile interesate din domeniul sportului de la nivel internațional, european și național să aplice măsuri privind diversitatea și incluziunea, în special pentru a corecta numărul scăzut de femei și de membri ai minorităților etnice din posturile de conducere și consiliile de administrație; invită statele membre să elaboreze politici sportive incluzive, cu finanțare adecvată, pentru a se asigura că sportul este accesibil tuturor, indiferent de originea etnică, rasială, dizabilitate sau mediu socioeconomic; |
| --- | --- |

67.

| 68. | insistă să se manifeste toleranță zero față de rasism, discursurile de incitare la ură, violență și alte comportamente rasiste în sport și îndeamnă Comisia, statele membre și federațiile sportive să elaboreze măsuri pentru a preveni astfel de incidente și să adopte sancțiuni și măsuri eficiente pentru a sprijini victimele, precum și măsuri de protejare împotriva represaliilor a sportivilor care denunță rasismul sau se pronunță în favoarea diversității; |
| --- | --- |

68.

| 69. | îndeamnă Comisia să elaboreze recomandări sau orientări în domeniul sportului pentru a combate rasismul în sport la nivel local, regional, național și european și pentru a promova incluziunea și respectul la toate nivelurile sportului, inclusiv pentru cei care au nevoie de îmbrăcăminte specifică; invită organizațiile sportive și părțile interesate de la toate nivelurile să contribuie în mod activ la elaborarea unui astfel de cod, să adere la acesta și să îl includă în statutele lor; încurajează organizațiile să sensibilizeze membrii și familiile lor, precum și publicul larg cu privire la un astfel de cod și la conținutul său; |
| --- | --- |

69.

o

o o

| 70. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

70.

---

(1)  JO L 180, 19.7.2000, p. 22.

(2)  JO L 303, 2.12.2000, p. 16.

(3)  JO L 95, 15.4.2010, p. 1.

(4)  JO L 189, 28.5.2021, p. 1.

(5)  JO L 189, 28.5.2021, p. 34.

(6)  JO L 202, 8.6.2021, p. 32.

(7)  JO L 156, 5.5.2021, p. 1.

(8)  JO C 93, 19.3.2021, p. 1.

(9)  JO L 328, 6.12.2008, p. 55.

(10)  JO C 460, 21.12.2018, p. 12.

(11)  JO C 362, 8.9.2021, p. 63.

(12)  JO C 195, 7.6.2018, p. 1.

(13)  JO C 108, 26.3.2021, p. 2.

(14)  JO C 385, 22.9.2021, p. 104.

(15)  JO C 474, 24.11.2021, p. 146.

(16)  JO L 231, 30.6.2021, p. 21.

(17)  Texte adoptate, P9_TA(2021)0463.

(18)  Texte adoptate, P9_TA(2021)0452.

(19)  Agenția pentru drepturi fundamentale a UE, Al doilea sondaj al Uniunii Europene privind minoritățile și discriminarea – principalele rezultate, 6 decembrie 2017; Al doilea sondaj privind minoritățile și discriminarea în Uniunea Europeană: Musulmanii – câteva constatări, 21 septembrie 2017; Experiențe și percepții legate de antisemitism – Al doilea sondaj referitor la discriminarea și infracțiunile motivate de ură împotriva evreilor din UE, 10 decembrie 2018; Al doilea sondaj privind minoritățile și discriminarea în Uniunea Europeană: Romii – câteva constatări, 29 noiembrie 2016; Al doilea sondaj privind minoritățile și discriminarea în Uniunea Europeană: Ce înseamnă să fii persoană de culoare în UE, 23 noiembrie 2018.

(20)  Ibidem.

(21)  Începând din 2019, conform raportului Agenției pentru Drepturi Fundamentale a UE din 9 iunie 2020.

(22)  JO L 119, 4.5.2016, p. 1.

(23)  Propunerea Comisiei de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind respectarea vieții private și protecția datelor cu caracter personal în comunicațiile electronice (COM(2017)0010).

(24)  COM(2008)0426.

(25)  The role of culture, education, media and sport in the fight against racism (Rolul culturii, educației, mass-mediei și sportului în combaterea rasismului), Direcția Generală Politici Interne a Parlamentului European, Departamentul tematic pentru politici structurale și de coeziune, octombrie 2021, p. 13.

---

| 9.9.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 347/27 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 347/27

---

P9_TA(2022)0058

Politica de coeziune: reducerea disparităților în materie de sănătate și intensificarea cooperării transfrontaliere în domeniul sănătății

Rezoluția Parlamentului European din 8 martie 2022 referitoare la politica de coeziune ca instrument de reducere a disparităților în materie de sănătate și de intensificare a cooperării transfrontaliere în domeniul sănătății (2021/2100(INI))

(2022/C 347/03)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 168 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), care impune un înalt grad de protecție a sănătății umane în definirea și implementarea tuturor politicilor și activităților Uniunii și urmărește să încurajeze cooperarea dintre statele membre pentru îmbunătățirea complementarității serviciilor lor de sănătate în regiunile transfrontaliere, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 168 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), care impune un înalt grad de protecție a sănătății umane în definirea și implementarea tuturor politicilor și activităților Uniunii și urmărește să încurajeze cooperarea dintre statele membre pentru îmbunătățirea complementarității serviciilor lor de sănătate în regiunile transfrontaliere,

| — | având în vedere articolul 174 din TFUE privind consolidarea coeziunii economice, sociale și teritoriale a Uniunii, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 174 din TFUE privind consolidarea coeziunii economice, sociale și teritoriale a Uniunii,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 883/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind coordonarea sistemelor de securitate socială (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 883/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind coordonarea sistemelor de securitate socială (1),

| — | având în vedere Directiva 2011/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 9 martie 2011 privind aplicarea drepturilor pacienților în cadrul asistenței medicale transfrontaliere (2) („Directiva privind asistența medicală transfrontalieră”), în special articolul 168, |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2011/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 9 martie 2011 privind aplicarea drepturilor pacienților în cadrul asistenței medicale transfrontaliere (2) („Directiva privind asistența medicală transfrontalieră”), în special articolul 168,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1304/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul social european și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1081/2006 al Consiliului (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1304/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul social european și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1081/2006 al Consiliului (3),

| — | având în vedere studiul Comisiei privind cooperarea transfrontalieră intitulat „Capitalising on existing initiatives for cooperation in cross-border regions”, publicat în martie 2018 (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul Comisiei privind cooperarea transfrontalieră intitulat „Capitalising on existing initiatives for cooperation in cross-border regions”, publicat în martie 2018 (4),

| — | având în vedere avizul Comitetului European al Regiunilor din 14 octombrie 2020 intitulat „Asistența medicală transfrontalieră – punere în aplicare și perspectivele viitoare” (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului European al Regiunilor din 14 octombrie 2020 intitulat „Asistența medicală transfrontalieră – punere în aplicare și perspectivele viitoare” (5),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 11 noiembrie 2020 intitulată „Construirea unei Uniuni Europene a sănătății: consolidarea rezilienței UE în caz de amenințări transfrontaliere la adresa sănătății” (COM(2020)0724); |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 11 noiembrie 2020 intitulată „Construirea unei Uniuni Europene a sănătății: consolidarea rezilienței UE în caz de amenințări transfrontaliere la adresa sănătății” (COM(2020)0724);

| — | având în vedere raportul Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) din 19 noiembrie 2020 intitulat „Health at a Glance: Europe 2020” (Sănătatea pe scurt: Europa 2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) din 19 noiembrie 2020 intitulat „Health at a Glance: Europe 2020” (Sănătatea pe scurt: Europa 2020),

| — | având în vedere poziția sa adoptată în primă lectură la 9 martie 2021 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea unui program de acțiune a Uniunii în domeniul sănătății pentru perioada 2021-2027 și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 282/2014 (programul „UE pentru sănătate”) (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa adoptată în primă lectură la 9 martie 2021 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea unui program de acțiune a Uniunii în domeniul sănătății pentru perioada 2021-2027 și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 282/2014 (programul „UE pentru sănătate”) (6),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/522 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 martie 2021 de instituire a unui program de acțiune a Uniunii în domeniul sănătății (programul „UE pentru sănătate”) pentru perioada 2021-2027 și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 282/2014 (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/522 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 martie 2021 de instituire a unui program de acțiune a Uniunii în domeniul sănătății (programul „UE pentru sănătate”) pentru perioada 2021-2027 și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 282/2014 (7),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/695 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 aprilie 2021 de instituire a programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont Europa, de stabilire a normelor sale de participare și de diseminare și de abrogare a Regulamentelor (UE) nr. 1290/2013 și (UE) nr. 1291/2013 (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/695 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 aprilie 2021 de instituire a programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont Europa, de stabilire a normelor sale de participare și de diseminare și de abrogare a Regulamentelor (UE) nr. 1290/2013 și (UE) nr. 1291/2013 (8),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1058 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 privind Fondul european de dezvoltare regională și Fondul de coeziune (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1058 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 privind Fondul european de dezvoltare regională și Fondul de coeziune (9),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1059 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 privind dispoziții specifice pentru obiectivul de cooperare teritorială europeană (Interreg) sprijinit de Fondul european de dezvoltare regională și de instrumentele de finanțare externă (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1059 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 privind dispoziții specifice pentru obiectivul de cooperare teritorială europeană (Interreg) sprijinit de Fondul european de dezvoltare regională și de instrumentele de finanțare externă (10),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1060 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 de stabilire a dispozițiilor comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european Plus, Fondul de coeziune, Fondul pentru o tranziție justă și Fondul european pentru afaceri maritime, pescuit și acvacultură și de stabilire a normelor financiare aplicabile acestor fonduri, precum și Fondului pentru azil, migrație și integrare, Fondului pentru securitate internă și Instrumentului de sprijin financiar pentru gestionarea frontierelor și politica de vize (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1060 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 de stabilire a dispozițiilor comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european Plus, Fondul de coeziune, Fondul pentru o tranziție justă și Fondul european pentru afaceri maritime, pescuit și acvacultură și de stabilire a normelor financiare aplicabile acestor fonduri, precum și Fondului pentru azil, migrație și integrare, Fondului pentru securitate internă și Instrumentului de sprijin financiar pentru gestionarea frontierelor și politica de vize (11),

| — | având în vedere studiul din 2021 privind cooperarea transfrontalieră în domeniul sanitar comandat de Comisia pentru dezvoltare regională (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul din 2021 privind cooperarea transfrontalieră în domeniul sanitar comandat de Comisia pentru dezvoltare regională (12),

| — | având în vedere orientările Comisiei privind fondurile structurale și de investiții europene 2014-2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere orientările Comisiei privind fondurile structurale și de investiții europene 2014-2020,

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională (A9-0026/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională (A9-0026/2022),

| A. | întrucât lipsa infrastructurii de bază, a personalului înalt calificat și a serviciilor de calitate în regiunile de nivel NUTS 2 (regiuni al căror număr de locuitori se situează între 800 000 și 3 milioane) cu un PIB pe cap de locuitor mai mic decât 75 % din media UE-27 și regiunile de tranziție cu un PIB pe cap de locuitor între 75 % și 90 % din media UE-27, afectează semnificativ accesul egal la asistență medicală și este principalul motiv pentru care infrastructura sanitară de înaltă calitate și forța de muncă bine pregătită și adaptată situației ar trebui să fie o prioritate a multor administrații naționale și regionale; |
| --- | --- |

A.

întrucât lipsa infrastructurii de bază, a personalului înalt calificat și a serviciilor de calitate în regiunile de nivel NUTS 2 (regiuni al căror număr de locuitori se situează între 800 000 și 3 milioane) cu un PIB pe cap de locuitor mai mic decât 75 % din media UE-27 și regiunile de tranziție cu un PIB pe cap de locuitor între 75 % și 90 % din media UE-27, afectează semnificativ accesul egal la asistență medicală și este principalul motiv pentru care infrastructura sanitară de înaltă calitate și forța de muncă bine pregătită și adaptată situației ar trebui să fie o prioritate a multor administrații naționale și regionale;

| B. | întrucât izbucnirea pandemiei de COVID-19 a subliniat importanța crucială a sectorului sănătății, a impus cerințe mai mari sistemelor de sănătate și lucrătorilor din domeniul sănătății și a evidențiat punctele slabe și deficiențele sistemelor de sănătate, precum și disparitățile și inegalitățile în materie de asistență medicală dintre statele sale membre și în interiorul acestora, în special în regiunile frontaliere, ultraperiferice, îndepărtate și rurale, inclusiv regiunile cu o densitate scăzută a populației; |
| --- | --- |

B.

întrucât izbucnirea pandemiei de COVID-19 a subliniat importanța crucială a sectorului sănătății, a impus cerințe mai mari sistemelor de sănătate și lucrătorilor din domeniul sănătății și a evidențiat punctele slabe și deficiențele sistemelor de sănătate, precum și disparitățile și inegalitățile în materie de asistență medicală dintre statele sale membre și în interiorul acestora, în special în regiunile frontaliere, ultraperiferice, îndepărtate și rurale, inclusiv regiunile cu o densitate scăzută a populației;

| C. | întrucât politica de coeziune, prin Inițiativa pentru investiții ca reacție la coronavirus (CRII) și Inițiativa plus pentru investiții ca reacție la coronavirus (CRII +), a fost prima linie de apărare împotriva pandemiei de COVID-19, demonstrând astfel că această politică poate contribui semnificativ la reducerea inegalităților în domeniul sanitar prin sprijinirea progreselor în e-sănătate, e-medicină și alte forme de digitalizare, care, deși reprezintă o sursă de noi oportunități, necesită și echipamente adecvate pentru a face față fiecărei situații specifice, precum și instruire pentru personalul medical pentru a răspunde fiecărei situații specifice; |
| --- | --- |

C.

întrucât politica de coeziune, prin Inițiativa pentru investiții ca reacție la coronavirus (CRII) și Inițiativa plus pentru investiții ca reacție la coronavirus (CRII +), a fost prima linie de apărare împotriva pandemiei de COVID-19, demonstrând astfel că această politică poate contribui semnificativ la reducerea inegalităților în domeniul sanitar prin sprijinirea progreselor în e-sănătate, e-medicină și alte forme de digitalizare, care, deși reprezintă o sursă de noi oportunități, necesită și echipamente adecvate pentru a face față fiecărei situații specifice, precum și instruire pentru personalul medical pentru a răspunde fiecărei situații specifice;

| D. | întrucât standardul de furnizare a asistenței medicale în UE este în continuare o prerogativă a statelor membre și există diferențe semnificative între regiuni, ceea ce creează inegalități; întrucât regiunile de nivel NUTS 2 cu un PIB pe cap de locuitor mai mic decât 75 % din media UE-27 nu sunt nici pe departe în măsură să aloce un volum de resurse pentru asistența medicală pe cap de locuitor comparabil cu regiunile mai dezvoltate; |
| --- | --- |

D.

întrucât standardul de furnizare a asistenței medicale în UE este în continuare o prerogativă a statelor membre și există diferențe semnificative între regiuni, ceea ce creează inegalități; întrucât regiunile de nivel NUTS 2 cu un PIB pe cap de locuitor mai mic decât 75 % din media UE-27 nu sunt nici pe departe în măsură să aloce un volum de resurse pentru asistența medicală pe cap de locuitor comparabil cu regiunile mai dezvoltate;

| E. | întrucât instrumentele UE menite să compenseze unele dintre aceste probleme se limitează în cea mai mare parte la instrumente juridice neobligatorii, care duc la generalizarea problemelor; întrucât este necesară o abordare mai structurată la nivelul Uniunii, completată de un cadru juridic mai solid și mai cuprinzător și de mijloace de acțiune cu forță juridică obligatorie, pentru a intensifica cooperarea și coordonarea între statele membre, pentru a proteja mai bine sănătatea oamenilor și a veni de hac cu succes disparităților existente în materie de asistență medicală; |
| --- | --- |

E.

întrucât instrumentele UE menite să compenseze unele dintre aceste probleme se limitează în cea mai mare parte la instrumente juridice neobligatorii, care duc la generalizarea problemelor; întrucât este necesară o abordare mai structurată la nivelul Uniunii, completată de un cadru juridic mai solid și mai cuprinzător și de mijloace de acțiune cu forță juridică obligatorie, pentru a intensifica cooperarea și coordonarea între statele membre, pentru a proteja mai bine sănătatea oamenilor și a veni de hac cu succes disparităților existente în materie de asistență medicală;

| F. | întrucât Comisia sprijină cooperarea transfrontalieră în domeniul asistenței medicale prin numeroase studii și inițiative, inclusiv Interreg, finanțate din fondurile structurale; |
| --- | --- |

F.

întrucât Comisia sprijină cooperarea transfrontalieră în domeniul asistenței medicale prin numeroase studii și inițiative, inclusiv Interreg, finanțate din fondurile structurale;

| G. | întrucât cooperarea transfrontalieră în domeniul sanitar presupune sprijinul și implicarea unei game largi de parteneri, instituții sociale și medicale, entități de asigurări de sănătate și autorități publice, care ar trebui să abordeze barierele existente în calea mobilității transfrontaliere în domenii precum libera circulație, informarea, diferitele sisteme de impozitare și de securitate socială și recunoașterea calificărilor personalului medical și barierele cu care se confruntă instituțiile de asistență medicală; |
| --- | --- |

G.

întrucât cooperarea transfrontalieră în domeniul sanitar presupune sprijinul și implicarea unei game largi de parteneri, instituții sociale și medicale, entități de asigurări de sănătate și autorități publice, care ar trebui să abordeze barierele existente în calea mobilității transfrontaliere în domenii precum libera circulație, informarea, diferitele sisteme de impozitare și de securitate socială și recunoașterea calificărilor personalului medical și barierele cu care se confruntă instituțiile de asistență medicală;

| H. | întrucât dreptul de acces la asistență medicală de calitate, inclusiv la îngrijire preventivă, face parte din Pilonul european al drepturilor sociale și ar trebui să fie accesibil persoanelor din zonele transfrontaliere, care reprezintă 40 % din teritoriul UE și găzduiesc aproape o treime din populația UE și, în general, au o performanță economică mai slabă decât alte regiuni din statele membre, în special zonele transfrontaliere cu o densitate mai scăzută a populației și economiile fragile, cum ar fi regiunile rurale, îndepărtate, ultraperiferice și insulare; |
| --- | --- |

H.

întrucât dreptul de acces la asistență medicală de calitate, inclusiv la îngrijire preventivă, face parte din Pilonul european al drepturilor sociale și ar trebui să fie accesibil persoanelor din zonele transfrontaliere, care reprezintă 40 % din teritoriul UE și găzduiesc aproape o treime din populația UE și, în general, au o performanță economică mai slabă decât alte regiuni din statele membre, în special zonele transfrontaliere cu o densitate mai scăzută a populației și economiile fragile, cum ar fi regiunile rurale, îndepărtate, ultraperiferice și insulare;

| I. | întrucât întărirea politicii de coeziune este necesară pentru a reduce disparitățile dintre standardele de furnizare a asistenței medicale în UE; |
| --- | --- |

I.

întrucât întărirea politicii de coeziune este necesară pentru a reduce disparitățile dintre standardele de furnizare a asistenței medicale în UE;

| J. | întrucât cheltuielile pentru sănătate reprezintă aproape 10 % din PIB-ul UE, iar persoanele angajate în domenii legate de sănătate reprezintă 15 % din forța de muncă din UE; întrucât persistă diferențe semnificative între statele membre și regiunile lor în ce privește nivelul cheltuielilor cu asistența medicală și disponibilitatea medicilor și a cadrelor medicale; |
| --- | --- |

J.

întrucât cheltuielile pentru sănătate reprezintă aproape 10 % din PIB-ul UE, iar persoanele angajate în domenii legate de sănătate reprezintă 15 % din forța de muncă din UE; întrucât persistă diferențe semnificative între statele membre și regiunile lor în ce privește nivelul cheltuielilor cu asistența medicală și disponibilitatea medicilor și a cadrelor medicale;

| K. | întrucât depopularea intensă a regiunilor de frontieră, în special din rândul tinerilor și al specialiștilor, demonstrează lipsa oportunităților economice în aceste regiuni, făcându-le face mai puțin atractive pentru posturile din domeniul sănătății; întrucât una dintre cele mai importante probleme pentru sustenabilitatea sistemelor de sănătate europene este deficitul de resurse umane în asistența medicală echitabilă, fie din cauza limitării numărului de studenți, fie din cauza lipsei perspectivelor de carieră; |
| --- | --- |

K.

întrucât depopularea intensă a regiunilor de frontieră, în special din rândul tinerilor și al specialiștilor, demonstrează lipsa oportunităților economice în aceste regiuni, făcându-le face mai puțin atractive pentru posturile din domeniul sănătății; întrucât una dintre cele mai importante probleme pentru sustenabilitatea sistemelor de sănătate europene este deficitul de resurse umane în asistența medicală echitabilă, fie din cauza limitării numărului de studenți, fie din cauza lipsei perspectivelor de carieră;

| L. | întrucât în ultimele două cadre financiare multianuale (CFM), investițiile pentru sănătate din Fondul european de dezvoltare regională (FEDR) au tins să se concentreze în statele membre și regiunile mai puțin dezvoltate și în regiuni de nivel NUTS 2 cu un PIB pe cap de locuitor sub 75 % din media UE-27, fiind axate în general pe modernizarea serviciilor de sănătate, în timp ce investițiile din Fondul social european (FSE) s-au ocupat de accesul la asistență medicală și au tins să se concentreze în țările care se confruntă cu probleme deosebite de acces la servicii la prețuri abordabile, sustenabile și de înaltă calitate; |
| --- | --- |

L.

întrucât în ultimele două cadre financiare multianuale (CFM), investițiile pentru sănătate din Fondul european de dezvoltare regională (FEDR) au tins să se concentreze în statele membre și regiunile mai puțin dezvoltate și în regiuni de nivel NUTS 2 cu un PIB pe cap de locuitor sub 75 % din media UE-27, fiind axate în general pe modernizarea serviciilor de sănătate, în timp ce investițiile din Fondul social european (FSE) s-au ocupat de accesul la asistență medicală și au tins să se concentreze în țările care se confruntă cu probleme deosebite de acces la servicii la prețuri abordabile, sustenabile și de înaltă calitate;

| M. | întrucât în momentul de față responsabilitatea principală pentru asistența medicală revine statelor membre, deoarece ele controlează organizarea și finanțarea serviciilor de sănătate și a practicilor medicale; |
| --- | --- |

M.

întrucât în momentul de față responsabilitatea principală pentru asistența medicală revine statelor membre, deoarece ele controlează organizarea și finanțarea serviciilor de sănătate și a practicilor medicale;

| N. | întrucât prioritățile programului NextGenerationEU includ digitalizarea și reziliența sistemelor de sănătate; |
| --- | --- |

N.

întrucât prioritățile programului NextGenerationEU includ digitalizarea și reziliența sistemelor de sănătate;

| O. | întrucât asistența medicală transfrontalieră este unul dintre domeniile de politică și de intervenție cel mai afectate de obstacolele juridice și nejuridice cauzate de diferențele majore dintre sistemele naționale; |
| --- | --- |

O.

întrucât asistența medicală transfrontalieră este unul dintre domeniile de politică și de intervenție cel mai afectate de obstacolele juridice și nejuridice cauzate de diferențele majore dintre sistemele naționale;

| P. | întrucât o Uniune Europeană a sănătății ar trebui să pună umărul la o mai strânsă cooperare, coordonare și partajare de cunoștințe despre sănătate între statele membre și părțile interesate relevante și să sporească capacitatea UE de a combate amenințările transfrontaliere la adresa sănătății, |
| --- | --- |

P.

întrucât o Uniune Europeană a sănătății ar trebui să pună umărul la o mai strânsă cooperare, coordonare și partajare de cunoștințe despre sănătate între statele membre și părțile interesate relevante și să sporească capacitatea UE de a combate amenințările transfrontaliere la adresa sănătății,

Reducerea disparităților în materie de asistență medicală prin intermediul politicii de coeziune

| 1. | subliniază că politica de coeziune a UE investește în sănătate pentru că o percepe ca pe un element-cheie pentru dezvoltarea regională, convergența socială și competitivitatea regională, cu scopul de a reduce disparitățile economice și sociale; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază că pentru populația din zonele transfrontaliere interne, care numără 150 de milioane de persoane, accesul la serviciile publice este esențial, însă este frecvent îngrădit de numeroase bariere juridice și administrative; invită, prin urmare, Comisia și statele membre să își intensifice eforturile pentru a elimina aceste bariere, mai ales când sunt legate de serviciile de sănătate, transport, educație, mobilitatea forței de muncă și mediu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | consideră că UE ar trebui să dezvolte o abordare strategică și integrată față de bolile majore, punând laolaltă diverse resurse din mai multe fonduri, inclusiv din fondurile de coeziune; subliniază necesitatea de a reproduce modelul planului european de luptă împotriva cancerului pentru a trata alte probleme de sănătate, ca sănătatea mintală și bolile cardiovasculare; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază înmulțirea numărului de boli și tulburări mintale, în special de când a început pandemia de COVID-19; invită Comisia să propună cât mai curând posibil un nou Plan european de acțiune pentru sănătatea mintală, după modelul planului european de luptă împotriva cancerului, apelând la toate instrumentele disponibile, inclusiv la politica de coeziune, sub forma unui plan cuprinzător cu măsuri și obiective care să nu lase pe nimeni în urmă; |
| --- | --- |

4.

| 5. | consideră că redresarea în urma pandemiei de COVID-19 reprezintă o oportunitate de a construi sisteme sanitare mai puternice și mai reziliente cu ajutorul instrumentelor politicii de coeziune; sprijină ideea Comisiei de a crea o Uniune Europeană a Sănătății care să meargă ca unsă pentru a valorifica potențialul enorm al cooperării în domeniul sănătății; |
| --- | --- |

5.

| 6. | evidențiază că multe regiuni de nivel NUTS 2 cu un PIB pe cap de locuitor sub 75 % din media UE-27 și regiunile de tranziție cu un PIB pe cap de locuitor între 75 % și 90 % din media UE-27, zonele rurale și zonele cu o densitate scăzută a populației nu asigură o aliniere uniformă la standardele de furnizare a asistenței medicale în comparație cu serviciile disponibile în părți mai dezvoltate ale UE; subliniază necesitatea unei mai mari convergențe și cooperări în acest domeniu între statele membre și UE, în special prin intermediul investițiilor politicii de coeziune; invită, prin urmare, Comisia și statele membre să coopereze pentru a stabili standarde minime atât în infrastructura, cât și în serviciile de sănătate și să mobilizeze fondurile UE pentru a asigura un acces egal la standarde minime de calitate în toate regiunile și în special pentru problemele presante din zonele de frontieră; invită Comisia și statele membre să își grupeze angajamentele și resursele pentru a atinge acest obiectiv; |
| --- | --- |

6.

| 7. | reamintește contribuția substanțială a politicii de coeziune la investițiile planificate în sectorul sănătății în ultima perioadă de programare (2014-2020) prin intermediul FSE și al FEDR, în valoare de aproximativ 24 miliarde EUR până acum, care vizează îmbunătățirea accesului la servicii, precum și dezvoltarea infrastructurii și a capacităților specializate în domeniul sănătății cu scopul de a reduce inegalitățile în materie de sănătate; |
| --- | --- |

7.

| 8. | consideră că investițiile în inovarea în domeniul asistenței medicale, al sistemelor de sănătate și în personal medical calificat și suficient va reduce inegalitățile în materie de sănătate și vor continua să ofere îmbunătățiri semnificative pentru viața de zi cu zi a cetățenilor care vor duce la creșterea speranței de viață; subliniază importanța autorităților UE, naționale și regionale în a asigura o implicare mai eficientă a unei game largi de instituții medicale; subliniază, de asemenea, că este nevoie de cooperare directă, de acțiuni și proiecte sprijinite de instrumente ale politicii de coeziune între statele membre și în interiorul acestora pentru a stabili procedurile axate pe reducerea sarcinii birocratice pentru pacienți și pentru a rezolva cât se poate de multe din problemele cu serviciile de asigurări de sănătate din regiunile transfrontaliere; |
| --- | --- |

8.

| 9. | invită statele membre să țină seama cum se cuvine de contribuția pozitivă a sectorului de sănătate privat și să se asigure că, la programarea următoarelor programe de coeziune, sunt disponibile suficiente fonduri pentru proiecte private în infrastructura și serviciile de sănătate; |
| --- | --- |

9.

| 10. | recomandă ca, la definirea politicilor de sănătate la nivel regional și național și la nivelul UE, să existe abordări personalizate și adaptive între politicile sanitare, sociale și economice, cu scopul de a îmbunătăți dialogul, sinergiile și investițiile planificate din fondurile structurale și alte programe relevante ale UE, cum ar fi Interreg, de exemplu prin furnizarea inițială de echipamente medicale, schimburi de personal medical și transferul de pacienți între unități spitalicești care pot răspunde nevoilor sociale și de sănătate nesatisfăcute ale cetățenilor; |
| --- | --- |

10.

| 11. | subliniază că rețelele europene de referință (RER) ar putea îmbunătăți accesul la asistență medicală în cazul bolilor rare și complexe; invită Comisia și statele membre să asigure sprijin permanent și resurse mai bogate pentru RER și centrele naționale de expertiză pentru bolile rare și complexe și să extindă domeniul de activitate al RER la alte domenii, precum arsurile grave și programele de transplant de organe; invită Comisia să analizeze cât de fezabil este să se creeze un fond special, sub umbrela politicii de coeziune, pentru a garanta accesul echitabil la terapiile aprobate pentru bolile rare; |
| --- | --- |

11.

| 12. | invită statele membre să țină seama de particularitățile regiunilor transfrontaliere și de dreptul pacientului de a alege atunci când definesc politicile de asistență medicală și să mobilizeze instrumentele de coeziune pentru a dezvolta infrastructura și procedurile sanitare regionale care să le permită pacienților să aleagă serviciile medicale din regiune de o parte și de alta a frontierei, indiferent de statul lor de reședință; |
| --- | --- |

12.

| 13. | sugerează Comisiei să înființeze un Comitet consultativ european în domeniul sănătății, cu participarea autorităților guvernamentale naționale, regionale și locale și a altor părți interesate, cu scopul de a promova utilizarea optimă a fondurilor europene și de a elabora răspunsuri eficace și armonizate la problemele comune de sănătate publică; |
| --- | --- |

13.

| 14. | solicită să se asigure sinergii și complementarități mai bune între programele politicii de coeziune, cu scopul de a reduce disparitățile regionale, în special în Orizont Europa, care ar trebui să genereze cunoștințe noi, și „UE pentru sănătate”, utilizând cât mai bine posibil aceste noi cunoștințe în beneficiul cetățenilor și al sistemelor de sănătate; |
| --- | --- |

14.

| 15. | invită Comisia să facă uz de toate competențele sale în domeniul politicii de sănătate pentru a sprijini autoritățile naționale și regionale să își întărească sistemele de sănătate, promovând convergența ascendentă a standardelor de sănătate, cu scopul de a reduce inegalitățile în materie de sănătate în interiorul statelor membre și între ele, și să înlesnească schimbul de bune practici între statele membre, îndeosebi în ce privește sănătatea sexuală și reproductivă și drepturile aferente (SRHR), apelând inclusiv, după caz, la programul „UE pentru sănătate” și Fondul social european Plus (FSE+); |
| --- | --- |

15.

| 16. | subliniază importanța politicii de coeziune în combaterea inegalității de gen în domeniul asistenței medicale și în promovarea priorităților de sănătate legate de gen ale strategiei UE privind egalitatea de gen 2020-2025, inclusiv SRHR; |
| --- | --- |

16.

| 17. | invită Comisia să promoveze integrarea tratamentelor și a îngrijirilor medicale, datorită strategiilor de sănătate și de îngrijire, astfel încât pacienții să se afle în centru și să evite suprapunerile, absențele sau lipsa îngrijirilor, în special în ceea ce privește îngrijirea pacienților cronici sau a persoanelor în vârstă, în special învățând din experiențele programelor transfrontaliere; |
| --- | --- |

17.

| 18. | subliniază că, în timpul evaluării pachetului financiar total al proiectelor structurale finanțate și a criteriilor de referință în contextul sănătății, este nevoie să se revizuiască rezultatele ulterioare în materie de sănătate ale proiectelor individuale, pentru a se urmări rezultatele lor și pentru a trage concluziile corecte pentru îmbunătățirea programării și implementării acestor proiecte în viitor, inclusiv în vederea elaborării în continuare a unui ghid de bune practici, redactat de Comisie; |
| --- | --- |

18.

| 19. | subliniază că este important să se continue clădirea unei infrastructuri de sănătate cuprinzătoare și să se reducă disparitățile existente în cea mai mare măsură posibilă; reamintește că politica de coeziune poate avea o contribuție semnificativă la clădirea unei infrastructuri de sănătate în fiecare parte a UE, în special în regiunile de nivel NUTS 2 cu un PIB pe cap de locuitor sub 75 % din media UE-27 și regiunile de tranziție cu un PIB pe cap de locuitor între 75 % și 90 % din media UE-27, cu scopul de a crea sisteme de sănătate de înaltă calitate, complet echipate și reziliente în toată UE, care să poată ocroti mai bine sănătatea oamenilor; subliniază, de asemenea, că ar trebui creată o rețea operațională de cooperare transfrontalieră între statele membre și regiunile lor, care să poată răspunde eficace la provocările actuale și viitoare în materie de sănătate; |
| --- | --- |

19.

| 20. | solicită să se folosească fondurile politicii de coeziune pentru dezvoltarea unor centre de excelență specializate pentru boli specifice în întreaga UE, care să acopere și țările învecinate și să contribuie la cooperarea transfrontalieră în domeniul asistenței medicale; reiterează, în acest context, necesitatea de a utiliza toate instrumentele existente ale UE, cum ar fi „UE pentru sănătate” și Orizont Europa, în sinergie, pentru a sprijini dezvoltarea unei rețele de astfel de centre, distribuite echitabil pe întreg teritoriul UE; |
| --- | --- |

20.

| 21. | evidențiază că oamenii din zonele de frontieră, zonele rurale și regiunile ultraperiferice întâmpină deseori bariere în calea accesului egal la asistență medicală care le limitează capacitatea de a beneficia de îngrijirile de care au nevoie, în special sub formă de infrastructură medicală de bază, personal medical calificat și suficient și accesul la medicamente vitale; subliniază că, pentru ca aceștia să dobândească acces suficient la infrastructura medicală și asistența medicală adecvată de care au nevoie, serviciile de calitate ar trebui să fie disponibile și să poată fi obținute în timp util; subliniază, în plus, că regiunile de la frontierele externe și de la periferia UE, unde cetățenii UE au deja de furcă cu numeroase provocări, se găsesc într-o situație specială în privința accesului la asistență medicală; |
| --- | --- |

21.

| 22. | subliniază costul transportului ca fiind una dintre cauzele scumpirii medicamentelor și materialelor medicale pentru spitalele și centrele de sănătate din regiunile îndepărtate, cu densitate scăzută a populației și ultraperiferice, care se confruntă de obicei cu perioade lungi de așteptare, ceea ce necesită o capacitate mai mare a serviciilor de sănătate regionale de a menține stocuri mari și de a evita penuria; consideră, prin urmare, că este important să existe un răspuns al UE la aceste constrângeri; |
| --- | --- |

22.

| 23. | subliniază că accesul egal la asistență medicală va mări, de asemenea, incluziunea persoanelor, inclusiv a celor care au dizabilități sau sunt dezavantajate în alt mod, și va crește nivelul de protecție socială a acestora; constată că promovarea accesibilității la serviciile de sănătate mintală ar putea contribui, de asemenea, la creșterea ocupării forței de muncă și la eliminarea sărăciei în regiunile mai puțin dezvoltate; |
| --- | --- |

23.

| 24. | subliniază că este important să se mobilizeze fondurile europene pentru a investi mai mult în prevenirea bolilor și promovarea unor obiceiuri de viață sănătoase și a îmbătrânirii active, cu scopul de a evita presiunea timpurie asupra sistemelor de sănătate; subliniază că este important să se sprijine campaniile de sensibilizare a publicului, în special în rândul tinerilor, cu privire la beneficiile adoptării unui stil de viață sănătos, precum și că este important să se sprijine dezvoltarea programelor de screening pentru depistarea timpurie a bolilor grave; |
| --- | --- |

24.

| 25. | consideră că, pentru a depăși obstacolele majore care există în ceea ce privește accesul egal la asistență medicală în zonele rurale, ar trebui să se utilizeze pe scară largă tehnologiile avansate, cum ar fi e-sănătatea, chirurgia asistată de roboți și imprimarea 3D, ca parte integrantă a conceptului de „sate inteligente”, cu obiectivul de a îmbunătăți accesul la asistență medicală și de a mări eficiența și calitatea; subliniază importanța utilizării programelor de coeziune ale UE pentru a îmbunătăți implementarea soluțiilor digitale și pentru a furniza asistență tehnică administrațiilor publice, societăților de asigurări și altor operatori din domeniul asistenței medicale care se ocupă de chestiuni legate de cooperarea transfrontalieră; subliniază, prin urmare, necesitatea de a garanta accesul la internet de mare viteză în zonele rurale și îndepărtate, de a promova alfabetizarea digitală în rândul tuturor categoriilor de vârstă ale populației din zonele în cauză și de a dota serviciile de sănătate din zone rurale și îndepărtate cu resursele necesare pentru a asigura asistență medicală online eficace, cum ar fi e-sănătatea, și pentru a stoca datele clinice într-un mod armonizat și sigur; recomandă să se creeze o bază de date transfrontalieră comparabilă și sustenabilă și să se facă o hartă cu operatorii frontalieri și transfrontalieri din domeniul medical pentru a avea o imagine fidelă a realităților transfrontaliere și a crea noi oportunități; |
| --- | --- |

25.

| 26. | subliniază meritele abordării europene în combaterea pandemiei de COVID-19, prin achiziții, stocuri și alte măsuri comune; pledează pentru continuarea și dezvoltarea acestei abordări, utilizând instrumentele politicii de coeziune, pentru alte achiziții comune ale UE de echipamente și tratamente medicale, cum ar fi vaccinurile de prevenire a cancerului, cum ar fi vaccinurile împotriva papilomavirusului uman (HPV), vaccinurile împotriva hepatitei B, și de echipamente de urgență, pentru a îmbunătăți prețurile și accesul la tratamente; |
| --- | --- |

26.

| 27. | solicită măsuri ambițioase în cadrul politicii de coeziune, în conformitate cu dispozițiile legale în vigoare în UE, în încercarea de a atenua lipsa acută de personal medical calificat și suficient în zonele rurale și de frontieră, în special prin sprijinirea personalului medical și a familiilor lor să se stabilească în aceste zone, prin oferirea unor oportunități de formare profesională continuă și de specializare și prin asigurarea unor condiții bune la locul de muncă, cu scopul de a-i încuraja să înceapă sau să reia activitatea profesională în aceste zone; |
| --- | --- |

27.

| 28. | subliniază că investițiile sustenabile pe termen lung în personalul medical sunt mai urgente ca niciodată, dat fiind impactul economic, social și sanitar devastator al crizei cauzate de pandemia de COVID-19; evidențiază că este nevoie de investiții cu precădere în personal medical suficient, educație prin FSE + și finanțarea specializărilor și subspecializărilor personalului medical din statele membre și regiunile care se confruntă cu un exod al creierelor; invită statele membre care se confruntă cu un exod al creierelor în sectorul asistenței medicale să acorde prioritate investițiilor din politica de coeziune vizând îmbunătățirea mediului de muncă al personalului medical; |
| --- | --- |

28.

| 29. | solicită ca fondurile politicii de coeziune să fie utilizate pentru a îmbunătăți mediul de lucru și atractivitatea sectorului asistenței medicale pentru personalul medical, cu scopul de a facilita strategii care să stimuleze interesul și să asigure că personalul medical rămâne în regiunile de nivel NUTS 2 cu un PIB pe cap de locuitor sub 75 % din media UE-27 și regiunile de tranziție cu un PIB pe cap de locuitor între 75 % și 90 % din media UE-27 și în zonele rurale cu densitate scăzută a populației și mai puțin prospere economic, completând politicile naționale și regionale ce vizează asigurarea unei forțe de muncă adecvate în domeniul sănătății în întreaga UE; solicită un rol mai mare al autorităților locale și regionale, în special al celor din regiunile transfrontaliere, în conceperea și implementarea programelor și proiectelor politicii de coeziune care au un impact solid asupra reducerii disparităților în materie de sănătate; |
| --- | --- |

29.

| 30. | invită statele membre să asigure o cooperare veritabilă în domeniul asistenței medicale transfrontaliere, pentru a avea garanția că sunt respectate drepturile pacienților, așa cum se prevede în Directiva privind asistența medicală transfrontalieră, și să asigure un nivel mai ridicat de disponibilitate și calitate a serviciilor; |
| --- | --- |

30.

| 31. | subliniază că criza provocată de COVID-19 a demonstrat necesitatea de a crește investițiile pentru a consolida gradul de pregătire și de reacție și reziliența sistemelor de sănătate, asigurând totodată cooperarea transfrontalieră în întreaga UE, și că, prin urmare, solidaritatea, sustenabilitatea și echitatea sunt esențiale pentru depășirea acestei crize și a consecințelor sale socioeconomice devastatoare; |
| --- | --- |

31.

| 32. | subliniază că criza provocată de pandemia de COVID-19 a demonstrat importanța parteneriatelor public-privat în ceea ce privește tratamentul pacienților, cercetarea în domeniul medicamentelor și al vaccinurilor și distribuirea vaccinurilor; consideră că ar trebui remarcat raportul cost-eficacitate al utilizării fondurilor UE în proiecte de cercetare și dezvoltare în domeniul sănătății desfășurate prin intermediul parteneriatelor public-privat; |
| --- | --- |

32.

| 33. | subliniază nevoia unei platforme online cu părțile interesate relevante pentru a încuraja schimbul de bune practici și discuții pe tema asistenței medicale transfrontaliere; |
| --- | --- |

33.

| 34. | consideră că pandemia de COVID-19 reprezintă un moment de cotitură istoric pentru investițiile în sistemele de sănătate și capacitățile viitoare ale forței de muncă; pledează pentru edificarea unei Uniuni Europene a Sănătății puternice și dotate cu fonduri suficiente pentru a amplifica cooperarea și coordonarea între statele membre, a consolida sistemele publice de sănătate, a proteja mai bine sănătatea oamenilor și a veni de hac cu succes disparităților cronice în materie de asistență medicală; |
| --- | --- |

34.

Cooperarea transfrontalieră în domeniul sănătății – contribuția programelor Interreg și alte oportunități

| 35. | încurajează mobilizarea fondurilor NextGenerationEU și a fondurilor de coeziune pentru a moderniza din temelii capacitățile digitale ale sistemelor de sănătate; subliniază că sistemele informatice trebuie să fie mai interoperabile, deoarece acesta este principalul stâlp de susținere pentru a furniza la nivel transfrontalier servicii de e-sănătate și, în special, servicii de telemedicină; |
| --- | --- |

35.

| 36. | invită Comisia și statele membre să utilizeze instrumentele politicii de coeziune pentru a promova digitalizarea serviciilor de medicație în spitalele europene, inclusiv a sistemelor de trasabilitate, cu scopul de a reduce erorile de medicație, a îmbunătăți comunicarea între unitățile de îngrijire și a simplifica birocrația; cere să se introducă și să se dezvolte infrastructura de servicii digitale de e-sănătate (eHDSI), inclusiv un dosar digital european unic al pacienților, care ar garanta că cetățenii au acces rapid la servicii medicale adecvate oriunde în UE; |
| --- | --- |

36.

| 37. | invită Comisia să redacteze o listă europeană a medicamentelor esențiale și să asigure disponibilitatea și accesibilitatea acestora prin stocuri permanente, negocierea comună a prețurilor și achiziții publice comune, recurgând la instrumentele UE, inclusiv cele oferite de politica de coeziune; |
| --- | --- |

37.

| 38. | subliniază că multe regiuni frontaliere au deja atât o tradiție, cât și structuri de cooperare în domeniul sănătății, pe care ar trebui să le valorifice la maximum în spiritul solidarității europene; |
| --- | --- |

38.

| 39. | subliniază importanța mobilității pacienților și a accesului transfrontalier la asistență medicală sigură și de înaltă calitate în UE; subliniază că de multe ori pacienții nu pot beneficia de servicii de asistență medicală în țările învecinate din cauza sistemelor divergente de rambursare a costurilor, iar lucrătorii transfrontalieri au de furcă cu impozite și prestații sociale confuze, deoarece statele membre au sisteme de securitate socială diferite; încurajează clar, prin urmare, promovarea unor intermediari specifici, cum ar fi zonele de acces organizat la asistență medicală transfrontalieră (ZOAST), gruparea europeană de cooperare teritorială (GECT), observatoarele pentru sănătate și alte rețele, pentru a contribui la coordonarea cooperării transfrontaliere în domeniul medical în colaborare cu autoritățile locale, regionale și naționale; subliniază că îmbunătățirea asistenței medicale transfrontaliere poate aduce beneficii pacienților, permițând accesul echitabil la servicii și infrastructuri de sănătate din alte state membre, sau din regiunile de frontieră, inclusiv diagnostic și trialuri clinice, pe baza principiului accesului „cel mai simplu, cel mai apropiat, cel mai bun și cel mai rapid”; solicită să se asigure posibilități de transport mai eficient al pacienților către cele mai apropiate facilități transfrontaliere, recunoscând totodată că surmontarea tuturor obstacolelor juridice și administrative reprezintă încă o bătaie de cap și la care s-ar putea găsi o soluție printr-un viitor regulament privind mecanismul transfrontalier european (MTFE); |
| --- | --- |

39.

| 40. | subliniază importanța măsurilor recente ale politicii de coeziune de combatere a pandemiei de COVID-19, și anume inițiativa pentru investiții ca reacție la coronavirus (CRII), inițiativa plus pentru investiții ca reacție la coronavirus (CRII +) și asistența de redresare pentru coeziune și teritoriile Europei (REACT-EU); subliniază, de asemenea, că măsuri similare au fost luate în calcul în Regulamentul (UE) 2021/1060; |
| --- | --- |

40.

| 41. | recomandă din toată inima să se difuzeze informații mai utile, într-un limbaj mai simplu pentru pacienții și personalul medical transfrontalieri printr-un manual pentru pacienți sau puncte de contact regionale transfrontaliere; |
| --- | --- |

41.

| 42. | recunoaște existența numeroaselor proiecte transfrontaliere de succes în domeniul sănătății în toată Europa și subliniază că experiența dobândită de pe urma acestora ar trebui utilizată pentru a extinde valorificarea inteligentă a proiectelor politicii de coeziune existente, consolidând și facilitând mai mult cooperarea transfrontalieră în acest domeniu, în beneficiul tuturor oamenilor din UE; subliniază, în plus, că este important să învățăm din poveștile de succes ale unor regiuni frontaliere și să ne inspirăm în continuare din exemplul lor; |
| --- | --- |

42.

| 43. | atestă importanța investițiilor în programele de cooperare transfrontalieră care răspund nevoilor și provocărilor legate de sănătate identificate în regiunile de frontieră ca fiind un aspect de guvernanță transfrontalieră important în situații de urgență, cum ar fi serviciile de urgență care să deservească regiunile de ambele părți ale frontierei; subliniază rolul esențial pe care îl au investițiile în servicii de înaltă calitate pentru reziliența socială și pentru a-i ajuta pe oameni să facă față crizelor economice, sanitare și sociale; invită Comisia și statele membre să acorde prioritate investițiilor în sectorul sănătății din regiunile de frontieră printr-o combinație eficientă de investiții în infrastructură, inovare, capital uman, bună guvernanță și capacitate instituțională; |
| --- | --- |

43.

| 44. | subliniază importanța cooperării transfrontaliere în domeniul sănătății pentru toate regiunile europene și nevoia de a găsi soluții pentru asistența medicală transfrontalieră, în special în regiunile de frontieră unde cetățenii trec granița zilnic; subliniază că pentru a oferi serviciile necesare, este nevoie de un nivel ridicat de cooperare între regiunile de frontieră; |
| --- | --- |

44.

| 45. | roagă să se acorde o atenție sporită pacienților în proiectele care urmează să fie finanțate prin programele Interreg în noua perioadă de programare și proiectele care se axează în mod special pe grupurile vulnerabile și marginalizate, precum și pe priorități sanitare cu componentă de gen ale strategiei UE privind egalitatea de gen 2020-2025, inclusiv SRHR; |
| --- | --- |

45.

| 46. | consideră că resursele financiare disponibile în cadrul obiectivului de cooperare teritorială europeană ar trebui mobilizate pentru a crea servicii de sănătate publică transfrontaliere funcționale și nu ar trebui utilizate doar ca instrument de creare a unor structuri de sănătate neconectate; scoate, de asemenea, în evidență faptul că proiectele din cadrul Interreg ar trebui să aibă o componentă clară de funcționalitate transfrontalieră; invită Comisia și statele membre să încurajeze ideea de planificare teritorială comună cuprinzătoare a serviciilor medicale pentru zonele de frontieră; |
| --- | --- |

46.

| 47. | reamintește că programele Interreg au devenit un instrument important pentru a rezolva probleme tipice zonelor de frontieră, a promova cooperarea între parteneri la nivel transfrontalier și a dezvolta potențialul teritoriilor frontaliere europene; |
| --- | --- |

47.

| 48. | subliniază că, în ultima perioadă Interreg V-A, cooperarea transfrontalieră în domeniul sănătății a vizat, printre altele, facilitarea mobilității transfrontaliere a cadrelor medicale și a pacienților, impulsionarea inovării și dezvoltarea accesului la asistență medicală de înaltă calitate prin utilizarea de echipamente, servicii și facilități comune în zonele transfrontaliere și a inclus proiecte ce au vizat acțiuni precum instruirea (38 %), tratamentul și diagnosticarea (22 %) și echipamentele (17 %); |
| --- | --- |

48.

| 49. | solicită să se finanțeze proiecte care să faciliteze contractele transfrontaliere în domeniul sănătății, care să permită deplasarea pacienților și tratarea lor în cadrul unor acorduri contractuale, precum și alegerea liberă a personalului medical; |
| --- | --- |

49.

| 50. | subliniază că, pentru a avea servicii publice transfrontaliere de asistență medicală de succes, Comisia și statele membre ar trebui să colecteze date substanțiale privind natura obstacolelor juridice și nejuridice de care se lovește fiecare regiune de frontieră și să sprijine analiza separată pe politici a eventualelor modalități de a le depăși; |
| --- | --- |

50.

| 51. | invită Comisia să se asigure că organismele de coordonare existente vor facilita tratamentele transfrontaliere bazate pe medicamente pentru terapie avansată (MTA) și să vegheze ca pacienții din întreaga UE să beneficieze de acces echitabil la terapii inovatoare; invită statele membre să autorizeze accesul la aceste tratamente inovatoare în străinătate în mod operativ și prompt și să accelereze procedurile de rambursare pentru pacienți; |
| --- | --- |

51.

| 52. | este de opinie că centrele de excelență ar putea stimula și face să se înmulțească contractele transfrontaliere în și mai mare măsură și că, drept urmare, astfel de centre ar putea fi foarte importante și de folos pentru a îmbunătăți starea generală de sănătate, mărind, astfel, speranța de viață a cetățenilor UE; |
| --- | --- |

52.

| 53. | invită Comisia, statele membre și regiunile să încurajeze o mai bună gestionare a asistenței medicale transfrontaliere, deoarece pacienții din UE se confruntă în continuare cu provocări și bariere semnificative în ceea ce privește accesul la asistență medicală în alte state membre și doar o mică parte a potențialilor pacienți au cunoștință despre dreptul lor de a apela la asistență medicală transfrontalieră; invită Comisia și statele membre să asigure o mai bună difuzare a informațiilor și să aibă în vedere o campanie corespunzătoare la nivelul UE pentru a informa publicul despre drepturile sale și despre modalitățile de acces la asistența medicală transfrontalieră; reamintește importanța finanțării pentru digitalizare și posibilitatea de a investi în informarea cetățenilor, integrarea sistemelor de informații și date pentru a facilita accesul și utilizarea acestora; |
| --- | --- |

53.

| 54. | invită Comisia să realizeze un studiu cuprinzător privind cadrul de cooperare dintre sistemele de asigurări din UE, analizând potențialele blocaje și deficiențe cu care se confruntă pacienții care caută servicii medicale pe teritoriul unui alt stat membru, precum și obstacolele administrative care îi împiedică pe cetățeni să beneficieze de asistență medicală transfrontalieră, și să evidențieze modul în care ar putea fi utilizate instrumentele politicii de coeziune pentru a rezolva aceste probleme potențiale; |
| --- | --- |

54.

| 55. | subliniază că lipsa unui sistem transfrontalier coordonat de asigurări de sănătate îi descurajează pe pacienții să caute un tratament peste graniță în eventualitatea în care nu își pot permite să plătească costul asistenței medicale în avans, înainte ca asigurarea să li-l ramburseze; |
| --- | --- |

55.

| 56. | consideră că schimbul de cunoștințe și intensificarea practicilor prin intermediul Interreg vor contribui la consolidarea capacităților de pregătire și de reacție dincolo de frontiere, care au devenit un factor major în timpul crizei cauzate de pandemie; |
| --- | --- |

56.

| 57. | consideră că programele Interreg pot furniza servicii publice comune de sănătate și pot iniția alte inițiative transfrontaliere, deoarece promovarea unor astfel de servicii de proximitate este foarte compatibilă cu obiectivul sustenabilității ecologice; |
| --- | --- |

57.

| 58. | evidențiază că mai multe proiecte Interreg au contribuit la lupta regiunilor transfrontaliere împotriva COVID-19 în întreaga UE, de exemplu prin mobilitatea pacienților în terapie intensivă și a personalului medical, precum și distribuirea de echipamente medicale și de protecție individuale și teste PCR la nivel transfrontalier și prin schimburi de informații sau oferind consiliere juridică; subliniază, prin urmare, importanța proiectelor la scară mică și transfrontaliere pentru a aduce oamenii laolaltă deschizând, în acest mod, noi posibilități pentru dezvoltarea locală sustenabilă și cooperarea transfrontalieră în domeniul sănătății; constată, cu toate acestea, că închiderea frontierelor în UE în timpul pandemiei a afectat mobilitatea pacienților și a personalului medical, în timp ce informațiile referitoare la infecții, vaccinări sau condiții pentru transferul pacienților nu au fost armonizate suficient la nivelul statelor membre, astfel că au încetinit răspunsul epidemiologic comun la pandemia de COVID-19, a creat confuzie și a îngreunat cooperarea regională dintre regiunile cel mai afectate; |
| --- | --- |

58.

| 59. | este ferm convins că sunt necesare soluții adaptate și o abordare locală din cauza diversității existente a regiunilor transfrontaliere, fiind o condiție prealabilă pentru dezvoltarea locală sustenabilă; |
| --- | --- |

59.

| 60. | invită statele membre și autoritățile regionale și locale să utilizeze pe deplin flexibilitatea oferită de programele politicii de coeziune, definite în Regulamentul (UE) 2021/1060, și de programele Interreg, pentru a trece cu bine de actuala criză provocată de pandemia de COVID-19; |
| --- | --- |

60.

| 61. | invită Comisia și statele membre, având în vedere pandemia de COVID-19, să sprijine, în comun, prin intermediul politicii de coeziune și al programului „UE pentru sănătate”, elaborarea de strategii, protocoale și proceduri de răspuns la nivel național și la nivelul UE pentru a permite o mai bună cooperare în cazul unor viitoare urgențe de sănătate publică; |
| --- | --- |

61.

| 62. | consideră că cooperarea transfrontalieră în domeniul sănătății în cadrul politicii de coeziune nu va fi pe deplin posibilă fără recunoașterea reciprocă a diplomelor și calificărilor în domeniul medical în toate statele membre; invită Comisia să propună un cadru care să permită recunoașterea automată a nivelului diplomelor de învățământ superior la nivel european, pe baza deciziei semnate în 2015 de statele Benelux; |
| --- | --- |

62.

| 63. | invită statele membre să utilizeze mai bine acordurile bilaterale și să instituie acorduri de cooperare pentru a elimina barierele din calea asistenței medicale transfrontaliere; |
| --- | --- |

63.

o

o o

| 64. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale ale statelor membre. |
| --- | --- |

64.

---

(1)  JO L 166, 30.4.2004, p. 1.

(2)  JO L 88, 4.4.2011, p. 45.

(3)  JO L 347, 20.12.2013, p. 470.

(4)  Röhrling, I., Habimana, K., Groot, W., et al., Capitalising on existing initiatives for cooperation in cross-border regions, Direcția Generală Sănătate și Siguranță Alimentară, Comisia Europeană, 2018.

(5)  JO C 440, 18.12.2020, p. 10.

(6)  JO C 474, 24.11.2021, p. 179.

(7)  JO L 107, 26.3.2021, p. 1.

(8)  JO L 170, 12.5.2021, p. 1.

(9)  JO L 231, 30.6.2021, p. 60.

(10)  JO L 231, 30.6.2021, p. 94.

(11)  JO L 231, 30.6.2021, p. 159.

(12)  Departamentul tematic pentru politici structurale și de coeziune, Cross-border cooperation in healthcare, Direcția Generală Politici Interne ale Uniunii, Parlamentul European, 2021.

---

| 9.9.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 347/37 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 347/37

---

P9_TA(2022)0059

Politica de coeziune: promovarea transformării inovatoare și inteligente și a conectivității TIC regionale

Rezoluția Parlamentului European din 8 martie 2022 referitoare la rolul politicii de coeziune în promovarea transformării inovatoare și inteligente și a conectivității TIC regionale (2021/2101(INI))

(2022/C 347/04)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 174 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene referitor la consolidarea coeziunii economice, sociale și teritoriale a Uniunii, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 174 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene referitor la consolidarea coeziunii economice, sociale și teritoriale a Uniunii,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1060 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 de stabilire a dispozițiilor comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european Plus, Fondul de coeziune, Fondul pentru o tranziție justă și Fondul european pentru afaceri maritime, pescuit și acvacultură și de stabilire a normelor financiare aplicabile acestor fonduri, precum și Fondului pentru azil, migrație și integrare, Fondului pentru securitate internă și Instrumentului de sprijin financiar pentru managementul frontierelor și politica de vize (1) (Regulamentul privind dispozițiile comune), în special primul său obiectiv de politică menționat la articolul 5, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1060 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 de stabilire a dispozițiilor comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european Plus, Fondul de coeziune, Fondul pentru o tranziție justă și Fondul european pentru afaceri maritime, pescuit și acvacultură și de stabilire a normelor financiare aplicabile acestor fonduri, precum și Fondului pentru azil, migrație și integrare, Fondului pentru securitate internă și Instrumentului de sprijin financiar pentru managementul frontierelor și politica de vize (1) (Regulamentul privind dispozițiile comune), în special primul său obiectiv de politică menționat la articolul 5,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1058 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 privind Fondul european de dezvoltare regională și Fondul de coeziune (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1058 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 privind Fondul european de dezvoltare regională și Fondul de coeziune (2),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1059 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 privind dispoziții specifice pentru obiectivul de cooperare teritorială europeană (Interreg) sprijinit de Fondul european de dezvoltare regională și de instrumentele de finanțare externă (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1059 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 privind dispoziții specifice pentru obiectivul de cooperare teritorială europeană (Interreg) sprijinit de Fondul european de dezvoltare regională și de instrumentele de finanțare externă (3),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1057 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 de instituire a Fondului social european Plus (FSE+) și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1296/2013 (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1057 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 de instituire a Fondului social european Plus (FSE+) și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1296/2013 (4),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2020/2221 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 decembrie 2020 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1303/2013 în ceea ce privește resursele suplimentare și măsurile de implementare cu scopul de a oferi asistență pentru sprijinirea ameliorării efectelor provocate de criză în contextul pandemiei de COVID-19 și al consecințelor sale sociale și pentru pregătirea unei redresări verzi, digitale și reziliente a economiei (REACT-EU) (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2020/2221 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 decembrie 2020 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1303/2013 în ceea ce privește resursele suplimentare și măsurile de implementare cu scopul de a oferi asistență pentru sprijinirea ameliorării efectelor provocate de criză în contextul pandemiei de COVID-19 și al consecințelor sale sociale și pentru pregătirea unei redresări verzi, digitale și reziliente a economiei (REACT-EU) (5),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1056 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 de instituire a Fondului pentru o tranziție justă (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1056 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 de instituire a Fondului pentru o tranziție justă (6),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/523 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 martie 2021 de instituire a Programului InvestEU și de modificare a Regulamentului (UE) 2015/1017 (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/523 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 martie 2021 de instituire a Programului InvestEU și de modificare a Regulamentului (UE) 2015/1017 (7),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/694 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2021 de instituire a programului „Europa digitală” (Regulamentul de instituire a programului Europa digitală) (8), care este dedicat sprijinirii transformării digitale în UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/694 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2021 de instituire a programului „Europa digitală” (Regulamentul de instituire a programului Europa digitală) (8), care este dedicat sprijinirii transformării digitale în UE,

| — | având în vedere instrumentul de redresare NextGenerationEU, |
| --- | --- |

—

având în vedere instrumentul de redresare NextGenerationEU,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 19 februarie 2020 intitulată „Conturarea viitorului digital al Europei” (COM(2020)0067), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 19 februarie 2020 intitulată „Conturarea viitorului digital al Europei” (COM(2020)0067),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 9 martie 2021 intitulată „Busola pentru dimensiunea digitală 2030: modelul european pentru deceniul digital” (COM(2021)0118), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 9 martie 2021 intitulată „Busola pentru dimensiunea digitală 2030: modelul european pentru deceniul digital” (COM(2021)0118),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 10 martie 2020 intitulată „O strategie pentru IMM-uri pentru o Europă sustenabilă și digitală” (COM(2020)0103), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 10 martie 2020 intitulată „O strategie pentru IMM-uri pentru o Europă sustenabilă și digitală” (COM(2020)0103),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 privind Pactul verde european (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 privind Pactul verde european (COM(2019)0640),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 1 iulie 2020 intitulată „Agenda pentru competențe în Europa în vederea obținerii unei competitivități durabile, a echității sociale și a rezilienței” (COM(2020)0274), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 1 iulie 2020 intitulată „Agenda pentru competențe în Europa în vederea obținerii unei competitivități durabile, a echității sociale și a rezilienței” (COM(2020)0274),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 30 septembrie 2020 intitulată „Planul de acțiune în domeniul educației digitale pentru 2021-2027: Reforma sistemelor de educație și formare în era digitală” (COM(2020)0624), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 30 septembrie 2020 intitulată „Planul de acțiune în domeniul educației digitale pentru 2021-2027: Reforma sistemelor de educație și formare în era digitală” (COM(2020)0624),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 30 iunie 2021 intitulată „O viziune pe termen lung pentru zonele rurale ale UE – Către zone rurale mai puternice, conectate, reziliente și prospere până în 2040” (COM(2021)0345), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 30 iunie 2021 intitulată „O viziune pe termen lung pentru zonele rurale ale UE – Către zone rurale mai puternice, conectate, reziliente și prospere până în 2040” (COM(2021)0345),

| — | având în vedere rapoartele din 2020 ale Comisiei privind indicele economiei și societății digitale, |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele din 2020 ale Comisiei privind indicele economiei și societății digitale,

| — | având în vedere studiul Departamentului tematic pentru politici structurale și de coeziune din 15 iunie 2018 intitulat „Digital Agenda and Cohesion Policy” (Agenda digitală și politica de coeziune), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul Departamentului tematic pentru politici structurale și de coeziune din 15 iunie 2018 intitulat „Digital Agenda and Cohesion Policy” (Agenda digitală și politica de coeziune),

| — | având în vedere Declarația de angajament privind femeile în sectorul digital din 9 aprilie 2019, semnată de către miniștrii UE și reprezentanți ai statelor membre, precum și de UK, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de angajament privind femeile în sectorul digital din 9 aprilie 2019, semnată de către miniștrii UE și reprezentanți ai statelor membre, precum și de UK,

| — | având în vedere Declarația de la Berlin privind societatea digitală și guvernarea digitală bazată pe valori din 8 decembrie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Berlin privind societatea digitală și guvernarea digitală bazată pe valori din 8 decembrie 2020,

| — | având în vedere raportul Institutului European pentru Egalitatea de Șanse între Femei și Bărbați din 16 octombrie 2020 intitulat „Gender Equality Index 2020: Digitalisation and the future of work” (Indicele egalității de gen 2020: digitalizarea și viitorul muncii), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Institutului European pentru Egalitatea de Șanse între Femei și Bărbați din 16 octombrie 2020 intitulat „Gender Equality Index 2020: Digitalisation and the future of work” (Indicele egalității de gen 2020: digitalizarea și viitorul muncii),

| — | având în vedere recomandarea Consiliului Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) privind conectivitatea în bandă largă, modificată la 24 februarie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Consiliului Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) privind conectivitatea în bandă largă, modificată la 24 februarie 2021,

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 2 octombrie 2020 privind COVID-19, piața unică, politica industrială și dimensiunea digitală și relațiile externe, în special cele privind transformarea digitală, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 2 octombrie 2020 privind COVID-19, piața unică, politica industrială și dimensiunea digitală și relațiile externe, în special cele privind transformarea digitală,

| — | având în vedere proiectul de concluzii al Consiliului din 11 decembrie 2020 privind digitalizarea în favoarea mediului, |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de concluzii al Consiliului din 11 decembrie 2020 privind digitalizarea în favoarea mediului,

| — | având în vedere proiectul de concluzii al Consiliului din 7 aprilie 2021 privind telemunca în contextul muncii de la distanță, |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de concluzii al Consiliului din 7 aprilie 2021 privind telemunca în contextul muncii de la distanță,

| — | având în vedere planul comun privind telemunca și clima al orașului Bruxelles, |
| --- | --- |

—

având în vedere planul comun privind telemunca și clima al orașului Bruxelles,

| — | având în vedere studiul Departamentului tematic pentru politici economice, științifice și privind calitatea vieții din 30 aprilie 2021 intitulat „The impact of teleworking and digital work on workers and society: Special focus on surveillance and monitoring, as well as on mental health of workers” (Impactul telemuncii și al muncii digitale asupra lucrătorilor și a societății: acordarea unei atenții deosebite supravegherii și monitorizării, precum și sănătății mintale a lucrătorilor), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul Departamentului tematic pentru politici economice, științifice și privind calitatea vieții din 30 aprilie 2021 intitulat „The impact of teleworking and digital work on workers and society: Special focus on surveillance and monitoring, as well as on mental health of workers” (Impactul telemuncii și al muncii digitale asupra lucrătorilor și a societății: acordarea unei atenții deosebite supravegherii și monitorizării, precum și sănătății mintale a lucrătorilor),

| — | având în vedere inițiativa Comisiei Europene privind acțiunea UE „Sate inteligente”, |
| --- | --- |

—

având în vedere inițiativa Comisiei Europene privind acțiunea UE „Sate inteligente”,

| — | având în vedere studiul Departamentului tematic pentru politici structurale și de coeziune din 30 septembrie 2020 intitulat „EU Lagging Regions: state of play and future challenges” (Regiunile din UE care au rămas în urmă: situația actuală și provocări viitoare), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul Departamentului tematic pentru politici structurale și de coeziune din 30 septembrie 2020 intitulat „EU Lagging Regions: state of play and future challenges” (Regiunile din UE care au rămas în urmă: situația actuală și provocări viitoare),

| — | având în vedere Declarația de la Cork 2.0 din 5 și 6 septembrie 2016 intitulată „O viață mai bună în zonele rurale”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Cork 2.0 din 5 și 6 septembrie 2016 intitulată „O viață mai bună în zonele rurale”,

| — | având în vedere studiul comun al Comitetului Regiunilor și al Comisiei din 18 ianuarie 2018 intitulat „Innovation Camp Methodology Handbook: realising the potential of the entrepreneurial discovery process for territorial innovation and development” (Manual metodologic pentru taberele de inovare: realizarea potențialului procesului de descoperire antreprenorială pentru inovare teritorială și dezvoltare) (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul comun al Comitetului Regiunilor și al Comisiei din 18 ianuarie 2018 intitulat „Innovation Camp Methodology Handbook: realising the potential of the entrepreneurial discovery process for territorial innovation and development” (Manual metodologic pentru taberele de inovare: realizarea potențialului procesului de descoperire antreprenorială pentru inovare teritorială și dezvoltare) (9),

| — | având în vedere politica Irlandei în materie de dezvoltare rurală pentru perioada 2021-2025 intitulată „Viitorul nostru rural” și accentul pus pe telemuncă în zonele rurale, |
| --- | --- |

—

având în vedere politica Irlandei în materie de dezvoltare rurală pentru perioada 2021-2025 intitulată „Viitorul nostru rural” și accentul pus pe telemuncă în zonele rurale,

| — | având în vedere raportul Fundației Europene pentru îmbunătățirea condițiilor de viață și de muncă din 28 septembrie 2020 intitulat „Living, working and COVID-19” (Condițiile de viață și de muncă și pandemia de COVID-19), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Fundației Europene pentru îmbunătățirea condițiilor de viață și de muncă din 28 septembrie 2020 intitulat „Living, working and COVID-19” (Condițiile de viață și de muncă și pandemia de COVID-19),

| — | având în vedere studiul Comisiei din august 2019 intitulat „The changing nature of work and skills in the digital age” (Cum s-a schimbat naturii muncii și a competențelor în era digitală) (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul Comisiei din august 2019 intitulat „The changing nature of work and skills in the digital age” (Cum s-a schimbat naturii muncii și a competențelor în era digitală) (10),

| — | având în vedere documentul de lucru al Comisiei din decembrie 2018 intitulat „The Geography of EU Discontent” („Geografia nemulțumirii față de UE”) (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al Comisiei din decembrie 2018 intitulat „The Geography of EU Discontent” („Geografia nemulțumirii față de UE”) (11),

| — | având în vedere rezoluția sa din 20 mai 2021 referitoare la conturarea viitorului digital al Europei: înlăturarea barierelor din calea funcționării pieței unice digitale și îmbunătățirea utilizării IA pentru consumatorii europeni (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 20 mai 2021 referitoare la conturarea viitorului digital al Europei: înlăturarea barierelor din calea funcționării pieței unice digitale și îmbunătățirea utilizării IA pentru consumatorii europeni (12),

| — | având în vedere rezoluția sa din 15 ianuarie 2020 referitoare la Pactul ecologic european (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 15 ianuarie 2020 referitoare la Pactul ecologic european (13),

| — | având în vedere rezoluția sa din 25 martie 2021 referitoare la politica de coeziune și strategiile de mediu de la nivel regional în lupta împotriva schimbărilor climatice (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 25 martie 2021 referitoare la politica de coeziune și strategiile de mediu de la nivel regional în lupta împotriva schimbărilor climatice (14),

| — | având în vedere rezoluția sa din 20 mai 2021 inversarea tendințelor demografice în regiunile Uniunii utilizând instrumentele politicii de coeziune (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 20 mai 2021 inversarea tendințelor demografice în regiunile Uniunii utilizând instrumentele politicii de coeziune (15),

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională (A9-0010/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională (A9-0010/2022),

| A. | întrucât ambiția Uniunii este să pună în aplicare în continuare politici digitale eficace, care să permită tuturor cetățenilor și întreprinderilor să realizeze un viitor digital durabil și prosper în toate regiunile; |
| --- | --- |

A.

întrucât ambiția Uniunii este să pună în aplicare în continuare politici digitale eficace, care să permită tuturor cetățenilor și întreprinderilor să realizeze un viitor digital durabil și prosper în toate regiunile;

| B. | întrucât transformarea digitală trebuie să fie echitabilă și favorabilă incluziunii, să genereze oportunități și să promoveze egalitatea, calitatea vieții, competitivitatea regională și modernizarea economiei; |
| --- | --- |

B.

întrucât transformarea digitală trebuie să fie echitabilă și favorabilă incluziunii, să genereze oportunități și să promoveze egalitatea, calitatea vieții, competitivitatea regională și modernizarea economiei;

| C. | întrucât tranziția digitală trebuie să meargă mână în mână cu tranziția verde în curs – denumite împreună „dubla tranziție”; întrucât dimensiunea socială a acesteia nu trebuie ignorată; |
| --- | --- |

C.

întrucât tranziția digitală trebuie să meargă mână în mână cu tranziția verde în curs – denumite împreună „dubla tranziție”; întrucât dimensiunea socială a acesteia nu trebuie ignorată;

| D. | întrucât o economie modernă presupune introducerea unor noi modele de afaceri, în conformitate cu tendințele care reprezintă a patra revoluție industrială, care vor răspunde provocărilor moderne ale transformării digitale și ecologice; |
| --- | --- |

D.

întrucât o economie modernă presupune introducerea unor noi modele de afaceri, în conformitate cu tendințele care reprezintă a patra revoluție industrială, care vor răspunde provocărilor moderne ale transformării digitale și ecologice;

| E. | întrucât regiunile europene care au cea mai mare nevoie de o tranziție durabilă sunt, în general, și cele cu niveluri ridicate de sărăcie și excluziune; întrucât sunt necesare măsuri decisive și investiții pentru o redresare rapidă, care ar trebui să se axeze pe atenuarea efectelor economice și sociale ale pandemiei, relansarea activității economice, promovarea dezvoltării durabile, tranziția verde, transformarea digitală și punerea în aplicare a principiilor de acțiune ale Pilonului european al drepturilor sociale, pentru a îmbunătăți competitivitatea Europei; |
| --- | --- |

E.

întrucât regiunile europene care au cea mai mare nevoie de o tranziție durabilă sunt, în general, și cele cu niveluri ridicate de sărăcie și excluziune; întrucât sunt necesare măsuri decisive și investiții pentru o redresare rapidă, care ar trebui să se axeze pe atenuarea efectelor economice și sociale ale pandemiei, relansarea activității economice, promovarea dezvoltării durabile, tranziția verde, transformarea digitală și punerea în aplicare a principiilor de acțiune ale Pilonului european al drepturilor sociale, pentru a îmbunătăți competitivitatea Europei;

| F. | întrucât noul cadru financiar multianual, împreună cu instrumentul NextGenerationEU, constituie cel mai mare pachet de stimulente din UE și acestea vor contribui la reconstruirea unei Uniuni mai verzi, mai digitale și mai reziliente în era post-COVID-19; întrucât, în același timp, noua politică de coeziune prezintă o oportunitate fără precedent pentru ca statele membre să stimuleze digitalizarea, impunându-le acestora să aloce o sumă minimă pentru tranziția digitală și să se asigure că sunt îndeplinite anumite condiții pentru a primi această finanțare, așa cum s-a subliniat în cadrul de investiții pentru politica de coeziune 2021-2027; |
| --- | --- |

F.

întrucât noul cadru financiar multianual, împreună cu instrumentul NextGenerationEU, constituie cel mai mare pachet de stimulente din UE și acestea vor contribui la reconstruirea unei Uniuni mai verzi, mai digitale și mai reziliente în era post-COVID-19; întrucât, în același timp, noua politică de coeziune prezintă o oportunitate fără precedent pentru ca statele membre să stimuleze digitalizarea, impunându-le acestora să aloce o sumă minimă pentru tranziția digitală și să se asigure că sunt îndeplinite anumite condiții pentru a primi această finanțare, așa cum s-a subliniat în cadrul de investiții pentru politica de coeziune 2021-2027;

| G. | întrucât există încă un decalaj digital în UE în ceea ce privește geografia, vârsta, genul, nivelul de educație, statutul socioeconomic și venitul, ceea ce împiedică unele persoane și întreprinderi să beneficieze de avantajele transformării digitale; întrucât acest decalaj digital poate izola și mai mult regiunile afectate de declinul demografic, contribuind astfel la dezechilibrele teritoriale ale UE; |
| --- | --- |

G.

întrucât există încă un decalaj digital în UE în ceea ce privește geografia, vârsta, genul, nivelul de educație, statutul socioeconomic și venitul, ceea ce împiedică unele persoane și întreprinderi să beneficieze de avantajele transformării digitale; întrucât acest decalaj digital poate izola și mai mult regiunile afectate de declinul demografic, contribuind astfel la dezechilibrele teritoriale ale UE;

| H. | întrucât nivelul de acoperire în bandă largă din Europa arată că sunt încă necesare investiții semnificative, în special în zonele rurale, unde 10 % din gospodării nu sunt acoperite de niciun tip de rețea fixă și 41 % nu dispun de nicio tehnologie în bandă largă de mare viteză și doar 59 % au acces la conexiuni în bandă largă de generație următoare (cel puțin 30 Mbps), comparativ cu 87 % dintre gospodăriile din restul Uniunii (16); întrucât, pe lângă conectivitatea TIC deficitară, zonele rurale și periferice se confruntă deseori și cu alte provocări structurale, precum lipsa infrastructurii și a serviciilor, veniturile scăzute sau lipsa structurilor educaționale și a activelor culturale, din cauza cărora persoanele înalt calificate se văd nevoite să se mute în regiuni mai promițătoare (exodul de creiere) (17); întrucât fondurile UE ar trebui să contribuie la punerea la dispoziție a unor infrastructuri esențiale pentru a face față provocărilor demografice; |
| --- | --- |

H.

întrucât nivelul de acoperire în bandă largă din Europa arată că sunt încă necesare investiții semnificative, în special în zonele rurale, unde 10 % din gospodării nu sunt acoperite de niciun tip de rețea fixă și 41 % nu dispun de nicio tehnologie în bandă largă de mare viteză și doar 59 % au acces la conexiuni în bandă largă de generație următoare (cel puțin 30 Mbps), comparativ cu 87 % dintre gospodăriile din restul Uniunii (16); întrucât, pe lângă conectivitatea TIC deficitară, zonele rurale și periferice se confruntă deseori și cu alte provocări structurale, precum lipsa infrastructurii și a serviciilor, veniturile scăzute sau lipsa structurilor educaționale și a activelor culturale, din cauza cărora persoanele înalt calificate se văd nevoite să se mute în regiuni mai promițătoare (exodul de creiere) (17); întrucât fondurile UE ar trebui să contribuie la punerea la dispoziție a unor infrastructuri esențiale pentru a face față provocărilor demografice;

| I. | întrucât întreprinderile mici și mijlocii (IMM-urile) sunt coloana vertebrală a economiei europene, reprezentând 99 % din totalul întreprinderilor din UE și angajând aproximativ 100 de milioane de persoane; întrucât acestea reprezintă peste jumătate din PIB-ul Europei și sunt esențiale pentru realizarea dublei tranziții a UE către o economie sustenabilă și digitală, contribuind în același timp la valoarea adăugată a fiecărui sector economic; întrucât, cu toate acestea, numai 17 % dintre IMM-uri au integrat cu succes tehnologii digitale în activitatea lor, comparativ cu 54 % dintre întreprinderile mari; întrucât unele industrii și sectoare tradiționale precum sectorul construcțiilor, sectorul agroalimentar, sectorul textil și sectorul oțelului înregistrează întârzieri în transformarea digitală (18); |
| --- | --- |

I.

întrucât întreprinderile mici și mijlocii (IMM-urile) sunt coloana vertebrală a economiei europene, reprezentând 99 % din totalul întreprinderilor din UE și angajând aproximativ 100 de milioane de persoane; întrucât acestea reprezintă peste jumătate din PIB-ul Europei și sunt esențiale pentru realizarea dublei tranziții a UE către o economie sustenabilă și digitală, contribuind în același timp la valoarea adăugată a fiecărui sector economic; întrucât, cu toate acestea, numai 17 % dintre IMM-uri au integrat cu succes tehnologii digitale în activitatea lor, comparativ cu 54 % dintre întreprinderile mari; întrucât unele industrii și sectoare tradiționale precum sectorul construcțiilor, sectorul agroalimentar, sectorul textil și sectorul oțelului înregistrează întârzieri în transformarea digitală (18);

| J. | întrucât, deși pandemia de COVID-19 a dus la o expansiune masivă a telemuncii și a muncii mobile bazate pe TIC (TICTM) (19), care oferă un mare potențial de a conecta mai mult locurile de muncă de la centrele urbane la orașele mai mici, suburbii și zonele rurale, există diferențe semnificative în ceea ce privește capacitatea de a lucra de la distanță între lucrătorii cu salarii mari și cei slab remunerați, între muncitori și angajații cu studii superioare, precum și între femei și bărbați (20); întrucât TICTM și digitalizarea serviciilor pot facilita, în anumite condiții, o distribuție geografică mai echilibrată a ocupării forței de muncă și a populației; |
| --- | --- |

J.

întrucât, deși pandemia de COVID-19 a dus la o expansiune masivă a telemuncii și a muncii mobile bazate pe TIC (TICTM) (19), care oferă un mare potențial de a conecta mai mult locurile de muncă de la centrele urbane la orașele mai mici, suburbii și zonele rurale, există diferențe semnificative în ceea ce privește capacitatea de a lucra de la distanță între lucrătorii cu salarii mari și cei slab remunerați, între muncitori și angajații cu studii superioare, precum și între femei și bărbați (20); întrucât TICTM și digitalizarea serviciilor pot facilita, în anumite condiții, o distribuție geografică mai echilibrată a ocupării forței de muncă și a populației;

| K. | întrucât, pentru a contribui la punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale, FSE+ ar trebui să sprijine investițiile în oameni și sisteme în domeniile ocupării forței de muncă, educației și incluziunii sociale, oferind, în același timp, sprijin pentru îmbunătățirea calității, a caracterului incluziv, a eficacității și a relevanței pentru piața muncii a sistemelor de educație și formare, inclusiv promovarea învățării digitale și dezvoltarea profesională a personalului didactic; întrucât acest lucru ar sprijini coeziunea economică, teritorială și socială, în conformitate cu articolul 174 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

K.

întrucât, pentru a contribui la punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale, FSE+ ar trebui să sprijine investițiile în oameni și sisteme în domeniile ocupării forței de muncă, educației și incluziunii sociale, oferind, în același timp, sprijin pentru îmbunătățirea calității, a caracterului incluziv, a eficacității și a relevanței pentru piața muncii a sistemelor de educație și formare, inclusiv promovarea învățării digitale și dezvoltarea profesională a personalului didactic; întrucât acest lucru ar sprijini coeziunea economică, teritorială și socială, în conformitate cu articolul 174 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| L. | întrucât experiențele dobândite în urma pandemiei de COVID-19 au arătat cât de importantă este dezvoltarea infrastructurii digitale pentru funcționarea economiilor și a societăților, inclusiv pentru serviciile de sănătate, educația publică și administrația publică; întrucât pandemia a evidențiat, de asemenea, multe dintre problemele existente în zonele rurale și a subliniat vulnerabilitatea acestor regiuni, în special în ceea ce privește capacitatea digitală, calitatea și furnizarea serviciilor de sănătate, educația, accesul la banda largă, reziliența lanțurilor valorice și competențele digitale; |
| --- | --- |

L.

întrucât experiențele dobândite în urma pandemiei de COVID-19 au arătat cât de importantă este dezvoltarea infrastructurii digitale pentru funcționarea economiilor și a societăților, inclusiv pentru serviciile de sănătate, educația publică și administrația publică; întrucât pandemia a evidențiat, de asemenea, multe dintre problemele existente în zonele rurale și a subliniat vulnerabilitatea acestor regiuni, în special în ceea ce privește capacitatea digitală, calitatea și furnizarea serviciilor de sănătate, educația, accesul la banda largă, reziliența lanțurilor valorice și competențele digitale;

| M. | întrucât, deși Agenda pentru competențe în Europa a stabilit obiectivul ca 70 % din populația adultă a UE să dețină cel puțin competențe digitale de bază până în 2025, 42 % din populația UE nu dispune încă de competențe digitale de bază, iar 37 % dintre lucrători încă nu dispun de suficiente competențe digitale, potrivit Comisiei; întrucât există încă disparități geografice grave în ceea ce privește competențele TIC; întrucât femeile sunt subreprezentate în mod disproporționat în sectorul TIC din UE, ele ocupând doar 17 % (21) din posturile TIC specializate și fiind mai puțin susceptibile să aibă competențe digitale specializate și să lucreze în domenii legate de TIC; întrucât mai puțin de 25 % din întreprinderile din UE-27 au oferit personalului lor formare în domeniul TIC în 2019, înregistrându-se diferențe semnificative între statele membre (22); întrucât decalajul de gen persistă în special în cazul întreprinderilor nou-înființate, 91 % din capitalul total investit în tehnologia europeană în 2020 fiind alocat unor echipe fondatoare formate exclusiv din bărbați (23); |
| --- | --- |

M.

întrucât, deși Agenda pentru competențe în Europa a stabilit obiectivul ca 70 % din populația adultă a UE să dețină cel puțin competențe digitale de bază până în 2025, 42 % din populația UE nu dispune încă de competențe digitale de bază, iar 37 % dintre lucrători încă nu dispun de suficiente competențe digitale, potrivit Comisiei; întrucât există încă disparități geografice grave în ceea ce privește competențele TIC; întrucât femeile sunt subreprezentate în mod disproporționat în sectorul TIC din UE, ele ocupând doar 17 % (21) din posturile TIC specializate și fiind mai puțin susceptibile să aibă competențe digitale specializate și să lucreze în domenii legate de TIC; întrucât mai puțin de 25 % din întreprinderile din UE-27 au oferit personalului lor formare în domeniul TIC în 2019, înregistrându-se diferențe semnificative între statele membre (22); întrucât decalajul de gen persistă în special în cazul întreprinderilor nou-înființate, 91 % din capitalul total investit în tehnologia europeană în 2020 fiind alocat unor echipe fondatoare formate exclusiv din bărbați (23);

| N. | întrucât dezvoltarea sectorului TIC și măsurile menite să promoveze inovarea sunt necesare și pentru a susține digitalizarea economiei și a societății în general, și a sectoarelor industriale, în special; |
| --- | --- |

N.

întrucât dezvoltarea sectorului TIC și măsurile menite să promoveze inovarea sunt necesare și pentru a susține digitalizarea economiei și a societății în general, și a sectoarelor industriale, în special;

| O. | întrucât digitalizarea serviciilor publice trebuie să meargă mână în mână cu drepturile la viața privată și la protecția datelor cu caracter personal, în conformitate cu Regulamentul General privind Protecția Datelor (24), |
| --- | --- |

O.

întrucât digitalizarea serviciilor publice trebuie să meargă mână în mână cu drepturile la viața privată și la protecția datelor cu caracter personal, în conformitate cu Regulamentul General privind Protecția Datelor (24),

Politica de coeziune pentru perioada 2021-2027 și provocările dublei tranziții

| 1. | salută pachetul privind politica de coeziune pentru perioada 2021-2027 și primul său obiectiv de politică (OP 1), care se axează pe dezvoltarea unei Europe mai competitive și mai inteligente, „prin promovarea unei transformări economice inovatoare și inteligente și a conectivității TIC regionale” (25); |
| --- | --- |

1.

| 2. | evidențiază rolul pe care noua politică de coeziune îl poate juca în promovarea dublei tranziții digitale și verzi; subliniază că componentele digitale și în materie de inovare ale noii politici de coeziune vor fi esențiale pentru a permite o transformare durabilă și incluzivă a societății, către o economie mai socială și mai competitivă și pentru a atinge obiectivele Pactului verde european și ale deceniului digital al Europei stabilite pentru 2030; subliniază că este necesară o infrastructură digitală de bună calitate și la prețuri accesibile și trebuie adoptate măsuri pentru a dezvolta competențele digitale în rândul tuturor grupurilor de utilizatori și că acestea ar trebui să fie stimulate și prin utilizarea flexibilă și complementară a diferitelor tipuri de sprijin și finanțare; |
| --- | --- |

2.

| 3. | reamintește că sprijinul acordat prin intermediul Fondului european de dezvoltare regională și al Fondului de coeziune (FEDR-FC) în cadrul OP 1 este pus la dispoziția statelor membre pentru a face investiții în inovare, în conformitate cu conceptul specializării inteligente; invită autoritățile naționale și regionale să își îmbunătățească abordarea în ceea ce privește specializarea inteligentă, axându-se pe cele mai promițătoare domenii și proiecte în ceea ce privește oportunitățile de inovare și dezvoltarea durabilă; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază importanța conceptului de „sate inteligente” în combaterea dificultăților Uniunii legate de climă și de aspectele digitale și salută integrarea acestuia în viitoarea politică agricolă comună (PAC) și în politica de coeziune și politica regională; insistă ca statele membre să includă abordarea privind satele inteligente în programele lor de politică de coeziune de la nivel național și regional; |
| --- | --- |

4.

| 5. | reamintește că, în temeiul regulamentului privind FEDR și FC, statele membre au obligația de a consacra cel puțin 8 % din resursele lor investițiilor pentru locuri de muncă și creștere, pentru a realiza o dezvoltare urbană durabilă; regretă că nu s-a putut institui încă o alocare similară pentru zonele rurale; constată, în acest sens, că regulamentul prevede că trebuie acordată o atenție deosebită combaterii schimbărilor climatice și de mediu și valorificării potențialului tehnologiilor digitale în vederea inovării, permițând autorităților regionale să își concentreze finanțarea în domeniul dezvoltării urbane durabile; |
| --- | --- |

5.

| 6. | reamintește că Regulamentul de instituire a programului Europa digitală stabilește că acțiunile comune dintre acest instrument și FEDR-FC trebuie să contribuie la dezvoltarea și consolidarea ecosistemelor regionale și locale de inovare, la transformarea industrială și la transformarea digitală a societății și a administrațiilor publice; |
| --- | --- |

6.

| 7. | îndeamnă Consiliul și Comisia să stabilească obiective mai ambițioase pentru dezvoltarea digitală a tuturor regiunilor UE și solicită un plan european de acțiune în domeniul digital pentru toate regiunile, cu obiective și măsuri pe termen mediu pentru 2025 și recomandări specifice pentru UE și statele membre, pentru a obține rezultate tangibile până în 2030; |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază că trebuie să se garanteze că procesele de digitalizare iau în considerare în mod corespunzător particularitățile regionale și nevoile specifice; reamintește că o abordare universală poate risca să exacerbeze decalajul care există între regiunile și teritoriile cu niveluri de dezvoltare diferite; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază că este important să se asigure coerența între numeroasele inițiative și programe ale UE care promovează digitalizarea și să se creeze, în consecință, sinergii cu instrumentele politicii de coeziune pentru a maximiza oportunitățile în acest domeniu; îndeamnă statele membre să țină seama de faptul că investițiile în digitalizare trebuie să includă un obiectiv de creștere care să fie aliniat la strategiile de dezvoltare economică durabilă, evitând totodată suprapunerile; |
| --- | --- |

9.

| 10. | constată că un sistem de mobilitate eficient este una dintre condițiile pentru dezvoltarea economică regională, coeziunea teritorială și dezvoltarea potențialului regional; evidențiază că trebuie deci să se asigure finanțarea necesară pentru dezvoltarea și întreținerea legăturilor de transport durabile din punctul de vedere al mediului și accesibile ca preț, care ar putea încuraja generația în vârstă să rămână în agricultură mai mult timp și să atragă tinerii din centrele regionale să lucreze în zonele rurale; |
| --- | --- |

10.

| 11. | subliniază că regiunile mai puțin dezvoltate din UE se confruntă cu provocări specifice; invită Comisia să furnizeze asistență adaptată acestor regiuni cu scopul de a le consolida capacitatea administrativă, cunoștințele și competențele tehnologice, pentru a asigura o tranziție reușită a economiilor și societăților lor către un viitor din ce în ce mai digital; |
| --- | --- |

11.

| 12. | salută poziția Consiliului care sprijină recunoașterea de către Comisie a „dublei provocări” a tranziției verzi și a transformării digitale; subliniază potențialul dublei tranziții de a crea noi locuri de muncă verzi și digitale necesare pentru redresarea economică după pandemia de COVID-19 și este convins că componenta digitală va fi esențială pentru atingerea ambițiilor Pactului verde european și a obiectivelor de dezvoltare durabilă ale ONU, prevăzute în strategia digitală a UE „Conturarea viitorului digital al Europei”; |
| --- | --- |

12.

| 13. | subliniază necesitatea de a sprijini dezvoltarea de soluții digitale nu numai pentru prevenirea schimbărilor climatice, cum ar fi reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră prin utilizarea eficientă a resurselor digitale și inovarea inteligentă, ci și pentru adaptarea la schimbările climatice; evidențiază necesitatea de a dezvolta instrumente și aplicații digitale de avertizare pentru a reduce efectele negative ale dezastrelor naturale, cum ar fi inundațiile, alunecările de noroi, valurile de căldură și incendiile forestiere; |
| --- | --- |

13.

Depășirea decalajelor digitale

| 14. | invită Comisia să se asigure că viitorul observator rural colectează date cuprinzătoare și actualizate privind decalajul digital, pentru a sprijini statele membre în identificarea nevoilor regiunilor și orașelor lor; consideră că este fundamental să se dețină informații actualizate privind progresul digitalizării în toate regiunile europene și invită Comisia să furnizeze date privind indicele economiei și societății digitale la nivelul NUTS 2; |
| --- | --- |

14.

| 15. | subliniază că decalajul digital are două laturi, și anume: infrastructura și capacitatea, faptul că originile lor sunt diferite și că acestora trebuie să li se aplice politici diferite și adaptate caracteristicilor lor respective; |
| --- | --- |

15.

| 16. | constată cu îngrijorare decalajul digital care persistă în interiorul statelor membre și între acestea; este îngrijorat în special de decalajul digital dintre mediul urban și cel rural din punctul de vedere al calității și accesibilității rețelelor în bandă largă (26); reamintește, în special, că investițiile viitoare din FEDR-FC ar trebui să contribuie în continuare la dezvoltarea rețelelor de infrastructură digitală de mare viteză; evidențiază faptul că trebuie să se acorde prioritate zonelor rurale în această privință; |
| --- | --- |

16.

| 17. | îndeamnă Comisia și statele membre să ofere sprijin și asistență platformelor și proiectelor existente din domeniul digitalizării echitabile și favorabile incluziunii, ca instrumente prin care toate regiunile din UE, inclusiv cele îndepărtate și rurale, să ajungă la un nivel de secol XXI; |
| --- | --- |

17.

| 18. | constată că există un decalaj grav în ceea ce privește competențele digitale între adulții din zonele rurale și cei care locuiesc în orașe, ceea ce afectează în special persoanele cu venituri mici, femeile și persoanele în vârstă; constată că acest decalaj este deosebit de accentuat în anumite state membre și exacerbează dificultatea existentă de a găsi un loc de muncă în zonele rurale; invită statele membre să investească în măsuri specifice de perfecționare profesională și în materie de educație, pentru a elimina decalajele digitale, și evidențiază că aceste diferențe sunt legate, printre altele, de lipsa accesului la rețelele de mare capacitate; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ia act cu mare interes de Busola pentru dimensiunea digitală a Comisiei, care va încerca să transpună ambițiile digitale ale UE pentru 2030 în obiective concrete repartizate în patru sectoare principale: competențe, infrastructuri digitale sigure și sustenabile, transformarea digitală a întreprinderilor și digitalizarea serviciilor publice; invită Comisia să raporteze în mod regulat cu privire la progresele înregistrate în aceste patru domenii; |
| --- | --- |

19.

| 20. | este convins că digitalizarea reprezintă o oportunitate de a îmbunătăți calitatea vieții și de a promova oportunitățile educaționale, crearea de locuri de muncă, inovarea și o mai bună accesibilitate a serviciilor publice în regiunile rurale și în cele rămase în urmă, ajutând astfel la inversarea tendințelor de depopulare și la combaterea exodului creierelor; |
| --- | --- |

20.

| 21. | salută obiectivul programului privind politica digitală pentru 2030 de a se asigura că toate zonele populate din UE sunt acoperite de tehnologia 5G până la sfârșitul deceniului; invită Comisia să promoveze, în viitoarele dispoziții legislative, măsuri care să faciliteze introducerea rețelelor 5G în zonele rurale, în special prin reducerea sau eliminarea procedurilor administrative oneroase; |
| --- | --- |

21.

| 22. | evidențiază că trebuie depășit decalajul digital persistent dintre zonele rurale și cele urbane și trebuie exploatat potențialul oferit de conectivitate și digitalizare în zonele rurale prin dezvoltarea unei strategii orizontale; invită statele membre să utilizeze resursele politicii de coeziune, ale PAC și ale NextGenerationEU pentru a implementa și a dezvolta un concept de „sate inteligente” după 2020, care să contribuie la digitalizare, la consolidarea potențialului economic, la inovare și la incluziunea socială în zonele rurale și la capacitarea comunităților rurale prin proiecte adaptate care să vizeze îmbunătățirea conectivității în bandă largă și a infrastructurii; reamintește însă că strategiile de digitalizare ar trebui adaptate la contextul rural și puse în aplicare cu implicarea și cu participarea activă a comunităților rurale și că tehnologiile digitale și robotice trebuie puse în aplicare în agricultură; subliniază că obiectivul stabilit pentru 2030 de tranziție către agricultura sustenabilă, se va putea atinge prin promovarea noilor tehnologii, cercetare și inovare și prin transferul permanent de cunoștințe către zonele rurale; |
| --- | --- |

22.

| 23. | îndeamnă statele membre să utilizeze resursele financiare de care dispun atât prin fondurile structurale și de investiții europene, cât și prin instrumentul NextGenerationEU, în cea mai mare măsură posibilă, pentru a oferi regiunilor sprijinul specific de care au nevoie pentru a reduce și depăși decalajul digital din zonele rurale și dintre generații; invită, de asemenea, statele membre să sprijine implementarea rețelelor de foarte mare capacitate prin sisteme adecvate de finanțare publică în zonele care nu sunt deservite de piață și să ofere soluții transsectoriale și cuprinzătoare, cum ar fi satele inteligente și centrele de inovare rurală; sprijină eforturile de promovare a digitalizării prin consolidarea concentrării tematice în politica de coeziune, promovând totodată cooperarea cu Banca Europeană de Investiții sau cu alte bănci de dezvoltare; atrage atenția asupra riscului de accentuare a disparităților prin nesprijinirea corespunzătoare a celor mai vulnerabile regiuni, care, deseori, au o capacitate inferioară de a planifica și a cheltui în mod eficace fondurile, deși au cea mai mare nevoie de acestea; |
| --- | --- |

23.

| 24. | solicită, în plus, punerea în aplicare deplină a Mecanismului pentru interconectarea Europei, al cărui nou instrument de finanțare digitală va juca un rol vital, alături de o mai mare conectivitate digitală transfrontalieră în eliminarea decalajelor economice, sociale și teritoriale, oferind oportunități noi și multiple regiunilor și zonelor rurale ale Europei; |
| --- | --- |

24.

Digitalizarea echitabilă și favorabilă incluziunii

| 25. | subliniază că este necesar un proces de digitalizare sustenabil și incluziv, care să fie echitabil din punct de vedere social și economic și să nu lase pe nimeni în urmă; subliniază că sprijinul acordat în cadrul fondurilor structurale și de investiții europene ar trebui să contribuie la dezvoltarea potențialului digital și a inovării în sectorul IMM-urilor pentru a consolida capacitățile și competențele digitale ale populației și ar trebui să sprijine incluziunea în societatea digitală și să promoveze coeziunea economică, socială și teritorială în toate regiunile UE, punând accent pe regiunile mai puțin dezvoltate; |
| --- | --- |

25.

| 26. | invită statele membre să se asigure că digitalizarea serviciilor publice este însoțită de măsuri care sporesc capacitatea cetățenilor de a accesa internetul, și aceasta fără discriminări, restricții sau interferențe; reamintește că premisa unei tranziții digitale de succes se bazează pe o conexiune stabilă și accesibilă la internet de mare capacitate; |
| --- | --- |

26.

| 27. | subliniază provocările cu care se confruntă regiunile periferice ale Europei, inclusiv insulele sale, în ceea ce privește conectivitatea digitală; consideră că această conectivitate digitală este unul dintre pilonii esențiali ai oricărei strategii privind regiunile insulare ale Europei; solicită să se ia măsuri suplimentare pentru ca tranziția digitală să asigure incluziunea tuturor comunităților locale; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ia act cu îngrijorare de faptul că utilizarea sporită a soluțiilor digitale și a TICTM ca urmare a pandemiei de COVID-19 a exacerbat inegalitățile existente cauzate de decalajele digitale între grupurile de populație; subliniază totuși că digitalizarea are, în anumite condiții, și potențialul de a aduce beneficii grupurilor vulnerabile și marginalizate din punct de vedere social și economic; atrage atenția asupra faptului că persoanele supuse excluziunii digitale se confruntă cu o dublă excludere, întrucât ele pot întâmpina și dificultăți în ceea ce privește accesul la educație, la piața muncii sau la servicii publice esențiale; subliniază că în special satele inteligente ar putea constitui o soluție practică pentru a multiplica serviciile disponibile în zonele rurale, reducând astfel inegalitățile existente; |
| --- | --- |

28.

| 29. | subliniază că pandemia de COVID-19 a evidențiat importanța soluțiilor digitale, în special a telemuncii; îndeamnă Comisia să propună o directivă privind standarde și condiții minime pentru o telemuncă echitabilă, pentru a proteja sănătatea și securitatea lucrătorilor și a asigura condiții de muncă decente, cu respectarea caracterului voluntar a acestei munci, a programului de lucru, a concediului, a echilibrului între viața profesională și cea privată și a altor drepturi digitale legate de muncă, precum dreptul de a se deconecta și protecția vieții private a lucrătorilor, inclusiv prin interzicerea monitorizării de la distanță sau a oricărei alte forme de urmărire digitală și a utilizării inteligenței artificiale în procesele de recrutare, ținând cont de Acordul-cadru privind digitalizarea al partenerilor sociali europeni; |
| --- | --- |

29.

| 30. | solicită Comisiei și statelor membre să elaboreze o strategie globală, care să integreze o perspectivă holistică la toate nivelurile, pentru a combate inegalitățile sociale și discriminarea asociate cu digitalizarea și telemunca sau munca hibridă, cu scopul de a spori efectele pozitive ale acesteia; |
| --- | --- |

30.

| 31. | consideră că capacitarea cetățenilor, consultarea părților interesate relevante și implicarea autorităților locale sunt esențiale atât pentru planificarea adecvată, cât și pentru punerea în aplicare cu succes a strategiilor digitale regionale; |
| --- | --- |

31.

Digitalizarea întreprinderilor mici și mijlocii și a serviciilor publice

| 32. | solicită ca planul de acțiune privind guvernarea electronică să facă obiectul unei monitorizări care să aibă două mari obiective principale: asigurarea unei transformări digitale eficiente și reducerea birocrației, îmbunătățind astfel calitatea vieții cetățenilor, prin măsuri care îmbunătățesc accesul și serviciile publice în toate statele membre și sporesc transparența; și stabilirea unor măsuri pentru a spori competențele digitale ale lucrătorilor din sectorul public; subliniază că această monitorizare ar trebui să includă numeroasele lecții învățate în urma pandemiei de COVID-19, când serviciile administrațiilor publice s-au mutat aproape exclusiv online; |
| --- | --- |

32.

| 33. | constată că criza provocată de pandemia de COVID-19 a demonstrat că intensificarea TICTM, atât în sectorul privat, cât și în cel public, au făcut ca societatea noastră să fie mai vulnerabilă în fața atacurilor cibernetice; reamintește că accesarea de la distanță a rețelelor din sectorul public sau privat necesită noi soluții de securitate cibernetică; |
| --- | --- |

33.

| 34. | îndeamnă Comisia și statele membre să facă progrese mai rapide în procesul de digitalizare a serviciilor publice, inclusiv a școlilor, universităților, institutelor de cercetare, a transportului în comun, a e-guvernării și a unei administrații eficiente; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ia act de faptul că pandemia de COVID-19 a accelerat creșterea numărului de servicii publice electronice și de soluții de e-sănătate; evidențiază că trebuie să se elimine lacunele în materie de competențe informatice în rândul profesioniștilor din domeniul sănătății și să se ofere pacienților, în special cetățenilor în vârstă și celor defavorizați din punct de vedere social, posibilitatea de a utiliza sănătatea digitală; avertizează că unele persoane, cum ar fi persoanele în vârstă sau cele dezavantajate din punct de vedere social, care ar putea fi mai puțin capabile să utilizeze sau să își permită tehnologiile de care au nevoie, pot fi lăsate în urmă; reamintește că sunt necesare investiții publice, inclusiv în resurse umane, servicii publice digitale și măsuri proactive de sprijin public, pentru a garanta accesul nediscriminatoriu, rapid și de calitate al tuturor la servicii publice digitale, inclusiv la servicii de sănătate; evidențiază, în acest context, că ar trebui accentuată importanța promovării și consolidării acțiunilor în favoarea educației și dezvoltării competențelor digitale, în special în zonele rurale; subliniază că trebuie deblocat întregul potențial al noilor instrumente, tehnologii și soluții digitale pentru o societate sănătoasă; |
| --- | --- |

35.

| 36. | recunoaște că este mai important ca oricând să se garanteze o muncă echitabilă și sustenabilă din punct de vedere social și participarea reală a angajaților la definirea condițiilor de muncă, pe platformele digitale și în toate celelalte sectoare, și că lucrătorii trebuie să aibă o influență democratică asupra guvernanței muncii; subliniază că beneficiile digitalizării trebuie să fie împărțite pe scară largă și în mod echitabil și că lucrătorii din sectorul digital trebuie să se bucure de aceleași drepturi și condiții de muncă precum cei din alte sectoare; invită Comisia să propună o directivă privind condițiile decente și drepturile de muncă în economia digitală; |
| --- | --- |

36.

| 37. | subliniază rolul esențial al antreprenorilor, al microîntreprinderilor și al IMM-urilor în crearea de locuri de muncă decente, creșterea durabilă și dezvoltarea rurală și consideră că investițiile publice prin intermediul politicii de coeziune și al altor instrumente vor contribui la o mai bună coeziune socială, economică și teritorială în toate regiunile UE; evidențiază că accesul la finanțare este una dintre cele mai presante probleme pentru numeroase microîntreprinderi și întreprinderi mici și că fiecare tip de IMM are nevoie de sprijin și stimulente specifice la nivelul UE, la nivel național, regional și local, în funcție de situația sa și de nivelul tehnologiilor; îndeamnă regiunile să elaboreze strategii de inovare orientate către IMM-uri, care să fie aliniate la strategiile lor de specializare inteligentă în materie de cercetare și inovare; |
| --- | --- |

37.

| 38. | regretă că marea majoritate a IMM-urilor din UE încă nu au îmbrățișat pe deplin transformarea digitală; solicită Comisiei să se asigure că statele membre își utilizează programele operaționale pentru a viza IMM-urile din zonele cu o dezvoltare digitală mai redusă; |
| --- | --- |

38.

| 39. | constată că comerțul electronic are un mare potențial pentru IMM-urile și producătorii locali din mediul rural, deoarece le sporește raza de acțiune și reduce barierele asociate cu regiunile care se confruntă cu dificultăți geografice sau demografice grave și permanente; invită regiunile și statele membre ale UE să creeze proiecte-pilot și strategii de digitalizare pentru a integra e-comerțul în modelele de afaceri ale IMM-urilor rurale; |
| --- | --- |

39.

| 40. | recunoaște potențialul digitalizării de a conecta întreprinderile, în special IMM-urile, și evidențiază impactul pozitiv al digitalizării în ceea ce privește prestarea de servicii sociale precum soluțiile inteligente de transport, e-sănătatea, serviciile bancare online și soluțiile de învățare adaptate pentru elevii vulnerabili; reamintește că este important să se ofere simultan educație privind competențele digitale pentru a se asigura că nimeni nu este lăsat în urmă; |
| --- | --- |

40.

| 41. | reamintește că Regulamentul de instituire a programului Europa digitală stabilește că sinergiile dintre acest program și FEDR-FC ar trebui să contribuie la dezvoltarea și consolidarea ecosistemelor regionale și locale de inovare, la transformarea industrială și la transformarea digitală a societății și a administrațiilor publice; |
| --- | --- |

41.

| 42. | evidențiază opinia Curții de Conturi Europene (27) privind FEDR-FC, și anume că IMM-urile oferă soluții inovatoare la provocări precum schimbările climatice, eficiența utilizării resurselor și coeziunea socială și contribuie la răspândirea acestor inovații în toate regiunile Europei, ceea ce face ca ele să fie esențiale pentru tranziția UE către o economie sustenabilă și digitală; |
| --- | --- |

42.

| 43. | constată cu îngrijorare că atât start-up-urile, cât și IMM-urile deja înființate duc lipsă de angajați calificați și evidențiază că deficitul de competențe este deosebit de acut în ceea ce privește competențele legate de digitalizare și de noile tehnologii, întrucât 35 % din forța de muncă (28) are competențe digitale reduse sau nicio competență; consideră că ar trebui lansate inițiative pentru a sprijini IMM-urile care se confruntă cu provocări specifice și pentru a dezvolta competențe și aptitudini în cadrul forței de muncă care sunt vitale pentru economia modernă, inclusiv în ceea ce privește atragerea și păstrarea talentelor digitale, promovând în același timp competențele digitale flexibile și oportunitățile de perfecționare și recalificare pentru toți, indiferent de statutul profesional, vârstă, educație sau profesie; |
| --- | --- |

43.

| 44. | subliniază importanța creșterii numărului de întreprinderi inovatoare prin asigurarea accesului la tehnologii noi, alinierea la standardele industriei 4.0 și standardele economiei sustenabile, mobilizarea capitalului privat și dezvoltarea resurselor umane, respectiv sprijinirea inițiativelor „Orașe inteligente”; |
| --- | --- |

44.

Promovarea competențelor pentru era digitală

| 45. | subliniază că trebuie eliminate lacunele în materie de competențe digitale în întreaga UE, astfel încât toate persoanele fizice și toate întreprinderile să poată profita la maximum de transformarea digitală; solicită să se pună în aplicare progresiv Planul de acțiune pentru educația digitală 2021-2027 al Comisiei pentru promovarea unor competențe mai bune în materie digitale, care ar garanta tuturor oportunități în materie de educație, formare și locuri de muncă pentru toți, inclusiv pentru antreprenoriat; evidențiază rolul esențial al statelor membre și al administrațiilor regionale în sprijinirea autorităților rurale în eforturile lor de a modela și de a asigura incluziunea digitală, protejând datele cetățenilor și capacitând oamenii și întreprinderile locale prin accesul la date; subliniază că trebuie promovată alfabetizarea digitală și mediatică pe tot parcursul vieții, încă din primii ani de viață; invită Comisia să ofere stimulente pentru sprijinirea programelor și inițiativelor educaționale de alfabetizare digitală și mediatică în școli, școli profesionale și universități; subliniază, în acest sens, importanța FSE+ în ceea ce privește finanțarea proiectelor care ajută lucrătorii sau șomerii să dobândească noi competențe, având în vedere obiectivele fondului de a-i înzestra cu noi competențe pentru a-și îmbunătăți poziția la locul de muncă (perfecționare) sau competențe care să îi ajute să găsească un alt loc de muncă (recalificare); consideră că este important să fie create modele hibride de învățare, astfel încât perfecționarea profesională să fie accesibilă pentru persoanele care au competențe digitale de bază sau nu au nicio competență în acest domeniu; |
| --- | --- |

45.

| 46. | salută recomandarea din Garanția pentru tineret consolidată potrivit căreia persoanele care nu sunt încadrate profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare ar trebui să fie supuse unei evaluări a competențelor digitale și, dacă sunt identificate lacune, să primească formare pentru a-și dezvolta competențele digitale; |
| --- | --- |

46.

| 47. | constată că există un decalaj esențial în ceea ce privește competențele digitale între persoanele care locuiesc în zonele rurale și cele care locuiesc în orașe, precum și între generații; constată, de asemenea, că TICTM prevalează în mod disproporționat în rândul angajaților din sectorul serviciilor din orașe, bine educați și cu competențe digitale solide; observă lipsa oportunităților de a dobândi competențe digitale în mediul rural; îndeamnă statele membre și Comisia să utilizeze FSE+ și FEDR pentru a adopta măsuri cu scopul de a compensa acest dezechilibru și a oferi oportunități de angajare în regiunile expuse riscului de depopulare; constată că satele inteligente ar putea funcționa ca o soluție practică, deoarece integrează instrumente de învățare digitală în abordarea digitală ascendentă pe care o pun în practică; |
| --- | --- |

47.

| 48. | subliniază că promovarea și dezvoltarea competențelor informatice joacă un rol esențial în consolidarea capacității pieței muncii, promovează incluziunea socială, sprijină diversificarea tehnologică și creează oportunități de ocupare a forței de muncă, în special în zonele rurale și în regiunile mai puțin dezvoltate; încurajează Comisia să își consolideze eforturile de a aborda decalajul în materie de competențe digitale adresându-se tuturor părților interesate prin intermediul Coaliției pentru locuri de muncă și competențe digitale; |
| --- | --- |

48.

| 49. | constată că FSE+, menționat în cadrul obiectivului de politică 4 (OP 4) din Regulamentul privind dispozițiile comune, cuprinde un obiectiv specific care acoperă competențele digitale, incluziunea și sistemele de formare, inclusiv prin validarea învățării non-formale și informale; |
| --- | --- |

49.

| 50. | subliniază că Agenda pentru competențe în Europa solicită investiții în infrastructură cu un impact social ridicat, inclusiv în infrastructura digitală, prin intermediul FEDR-FC și al programului InvestEU; subliniază că trebuie să se investească în infrastructura digitală prin intermediul FEDR-FC și al programului InvestEU, care se bazează pe inițiative de promovare a competențelor digitale, cum ar fi Planul de acțiune pentru educația digitală 2021-2027; |
| --- | --- |

50.

| 51. | repetă că combaterea schimbărilor demografice reprezintă o dificultate fundamentală pentru UE și că aceasta ar trebui să ocupe un loc prioritar în conceperea și realizarea programelor; reamintește, în acest sens, că unul dintre obiectivele principale stabilite în Regulamentul privind FEDR-FC 2021-2027 este de a sprijini zonele urbane și rurale care suferă de handicapuri geografice sau demografice, urmând ca statele membre să aloce sprijinul financiar al UE proiectelor care promovează dezvoltarea digitală și conectivitatea TIC în regiunile vizate; reamintește, în acest sens, că ar trebui sprijinite în special regiunile de nivel NUTS 3 sau grupurile de unități administrative locale cu o densitate a populației mai mică de 12,5 locuitori pe kilometru pătrat sau cu o scădere anuală medie a populației de peste 1 % în perioada 2007-2017, care ar trebui să facă obiectul unor evaluări regionale și naționale specifice; |
| --- | --- |

51.

| 52. | salută lansarea Fondului pentru o tranziție justă și accentul pus de acesta pe formare și competențe; apreciază faptul că aceasta permite investiții în infrastructura socială, cum ar fi centrele de formare pentru oportunități de angajare mai bune și locuri de muncă de calitate pentru toate regiunile în tranziția către neutralitatea climatică până cel târziu în 2050, subliniind, în același timp, necesitatea de a acorda o atenție deosebită competențelor digitale; invită Comisia să evalueze necesitatea și fezabilitatea unui Fond pentru o tranziție justă revizuit pentru a aborda provocările actuale; |
| --- | --- |

52.

| 53. | invită statele membre și autoritățile lor de management să faciliteze și să simplifice accesul la fondurile NextGenerationEU și la fondurile structurale și de investiții europene pentru zonele rurale; consideră că trebuie să se garanteze că toți actorii instituționali competenți sunt monitorizați cu atenție în ceea ce privește utilizarea fondurilor NextGenerationEU și a fondurilor structurale și de investiții europene la nivel teritorial, pentru a asigura distribuția echitabilă a fondurilor între regiuni; |
| --- | --- |

53.

| 54. | își exprimă îngrijorarea că numeroase achiziții publice pentru programe digitale vor fi alocate printr-un apel la propuneri, ceea ce ar putea submina capacitatea zonelor rurale de a accesa fondurile NextGenerationEU și fondurile structurale și de investiții europene, întrucât, de regulă, acestea beneficiază de mai puțin sprijin tehnic și de consolidare a capacităților în ceea ce privește programarea și cheltuirea fondurilor UE; |
| --- | --- |

54.

| 55. | invită Comisia și Consiliul să pună rapid în aplicare Concluziile Consiliului privind drepturile omului, participarea și bunăstarea persoanelor în vârstă în era digitalizării, inclusiv crearea unei „Platforme pentru participarea și voluntariatul după viața profesională” și promovarea schimburilor și legăturilor între generații; |
| --- | --- |

55.

o

o o

| 56. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Comitetului Regiunilor și statelor membre. |
| --- | --- |

56.

---

(1)  JO L 231, 30.6.2021, p. 159.

(2)  JO L 231, 30.6.2021, p. 60.

(3)  JO L 231, 30.6.2021, p. 94.

(4)  JO L 231, 30.6.2021, p. 21.

(5)  JO L 437, 28.12.2020, p. 30.

(6)  JO L 231, 30.6.2021, p. 1.

(7)  JO L 107, 26.3.2021, p. 30.

(8)  JO L 166, 11.5.2021, p. 1.

(9)  Rissola, G., Kune, H., Martinez, P., Innovation camp methodology handbook: realising the potential of the entrepreneurial discovery process for territorial innovation and development, Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, Luxemburg.

(10)  Arregui Pabollet, E et al., The Changing nature of work and skills in the digital age, Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, Luxemburg.

(11)  Dijkstra, L., Poelman, H., Rodríguez-Pose, A., The Geography of EU Discontent, Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, Luxemburg.

(12)  JO C 15, 12.1.2022, p. 204.

(13)  JO C 270, 7.7.2021, p. 2.

(14)  JO C 494, 8.12.2021, p. 26.

(15)  JO C 15, 12.1.2022, p. 125.

(16)  Documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 11 iunie 2020 intitulat „Indicele economiei și societății digitale” (DESI) 2020’ (SWD(2020)0111).

(17)  SWD(2020)0111.

(18)  Negreiro, M., Madiega, T., Serviciul de Cercetare al Parlamentului European, Digital Transformation, iunie 2019.

(19)  Proiectul de concluzii ale Consiliului privind telemunca în contextul muncii de la distanță, punctul 17.

(20)  Documentul de lucru al serviciilor Comisiei din mai 2020 intitulat „Teleworkability and the COVID-19 crisis: a new digital divide?” (Capacitatea de telemuncă și criza provocată de pandemia de COVID-19: un nou decalaj digital?).

(21)  Institutul European pentru Egalitatea de Șanse între Femei și Bărbați, „Work-life balance in the ICT sector – Women in the ICT sector” (Echilibrul dintre viața profesională și cea privată în sectorul TIC – Femeile în sectorul TIC).

(22)  Centrul Comun de Cercetare al Comisiei, sinteză politică, Telework in the EU before and after the COVID-19: where we were, where we head to (Telemunca în UE înainte și după pandemia de COVID-19: unde eram și spre ce ne îndreptăm), 2020.

(23)  Raportul din 2020 privind stadiul în care se află tehnologiile europene.

(24)  JO L 119, 4.5.2016, p. 1.

(25)  Articolul 5 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (UE) 2021/1060.

(26)  Negreiro, M., Serviciul de Cercetare al Parlamentului European, The rise of digital health technologies during the pandemic, aprilie 2021.

(27)  Curtea de Conturi Europeană, comunicat de presă, intitulat „Curtea de Conturi Europeană examinează finanțarea europeană acordată pentru stimularea competitivității IMM-urilor”, 14 octombrie 2020.

(28)  Curtea de Conturi Europeană, „Acțiuni ale UE vizând creșterea nivelului competențelor digitale de bază”, februarie 2021.

---

Miercuri, 9 martie 2022

| 9.9.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 347/48 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 347/48

---

P9_TA(2022)0062

Bumbacul modificat genetic GHB811 (BCS-GH811-4)

Rezoluția Parlamentului European din 9 martie 2022 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din bumbac modificat genetic GHB811 (BCS-GH811-4), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (D077486/02 – 2021/3057(RSP))

(2022/C 347/05)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din bumbac modificat genetic GHB811 (BCS-GH811-4), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (D077486/02, |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din bumbac modificat genetic GHB811 (BCS-GH811-4), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (D077486/02,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (1), în special articolul 7 alineatul (3) și articolul 19 alineatul (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (1), în special articolul 7 alineatul (3) și articolul 19 alineatul (3),

| — | având în vedere votul din data de 11 ianuarie 2022 al Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, menționat la articolul 35 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, când nu s-a emis niciun aviz, |
| --- | --- |

—

având în vedere votul din data de 11 ianuarie 2022 al Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, menționat la articolul 35 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, când nu s-a emis niciun aviz,

| — | având în vedere articolele 11 și 13 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 11 și 13 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (2),

| — | având în vedere avizul adoptat de Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) la 8 iulie 2021 și publicat la 16 august 2021 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul adoptat de Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) la 8 iulie 2021 și publicat la 16 august 2021 (3),

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare în care se opune autorizării organismelor modificate genetic (OMG) (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare în care se opune autorizării organismelor modificate genetic (OMG) (4),

| — | având în vedere articolul 112 alineatele (2) și (3) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 112 alineatele (2) și (3) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară,

| A. | întrucât, la 19 septembrie 2018, BASF Agricultural Solutions Belgium NV, cu sediul în Belgia, care este o filială a BASF SE, cu sediul în Germania, a prezentat, în numele BASF Agricultural Solutions Seed US LLC, cu sediul în Statele Unite („solicitantul”), o cerere de introducere pe piață a produselor alimentare, ingredientelor alimentare și furajelor care conțin, sunt compuse sau fabricate din bumbac modificat genetic GHB811 („bumbac modificat genetic”), în conformitate cu articolele 5 și 17 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003; întrucât cererea se referea și la introducerea pe piață a unor produse care conțin sau sunt compuse din bumbac modificat genetic destinate altor utilizări decât pentru alimente și furaje, cu excepția cultivării; |
| --- | --- |

A.

întrucât, la 19 septembrie 2018, BASF Agricultural Solutions Belgium NV, cu sediul în Belgia, care este o filială a BASF SE, cu sediul în Germania, a prezentat, în numele BASF Agricultural Solutions Seed US LLC, cu sediul în Statele Unite („solicitantul”), o cerere de introducere pe piață a produselor alimentare, ingredientelor alimentare și furajelor care conțin, sunt compuse sau fabricate din bumbac modificat genetic GHB811 („bumbac modificat genetic”), în conformitate cu articolele 5 și 17 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003; întrucât cererea se referea și la introducerea pe piață a unor produse care conțin sau sunt compuse din bumbac modificat genetic destinate altor utilizări decât pentru alimente și furaje, cu excepția cultivării;

| B. | întrucât, la 8 iulie 2021, EFSA a adoptat un aviz favorabil privind autorizarea bumbacului modificat genetic, care a fost publicat la 16 august 2021; |
| --- | --- |

B.

întrucât, la 8 iulie 2021, EFSA a adoptat un aviz favorabil privind autorizarea bumbacului modificat genetic, care a fost publicat la 16 august 2021;

| C. | întrucât bumbacul modificat genetic a fost dezvoltat pentru a conferi toleranță la glifosat și la erbicidele inhibitoare de HPPD (5); întrucât erbicidele inhibitoare de HPPD includ erbicide precum izoxaflutolul, mesotrionul și tembotrionina; |
| --- | --- |

C.

întrucât bumbacul modificat genetic a fost dezvoltat pentru a conferi toleranță la glifosat și la erbicidele inhibitoare de HPPD (5); întrucât erbicidele inhibitoare de HPPD includ erbicide precum izoxaflutolul, mesotrionul și tembotrionina;

| D. | întrucât, în timp ce consumul uman de ulei din semințe de bumbac este relativ limitat în Europa, acest ulei poate fi găsit într-o gamă largă de produse alimentare, inclusiv în sosuri, maioneză, produse de panificație fină, produse tartinabile și pepite din ciocolată; întrucât bumbacul este utilizat în hrana animalelor în principal sub formă de brichete/făină de semințe de bumbac sau sub formă de semințe de bumbac întregi (6); întrucât bumbacul este, de asemenea, consumat de oameni sub formă de făină de bumbac; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în timp ce consumul uman de ulei din semințe de bumbac este relativ limitat în Europa, acest ulei poate fi găsit într-o gamă largă de produse alimentare, inclusiv în sosuri, maioneză, produse de panificație fină, produse tartinabile și pepite din ciocolată; întrucât bumbacul este utilizat în hrana animalelor în principal sub formă de brichete/făină de semințe de bumbac sau sub formă de semințe de bumbac întregi (6); întrucât bumbacul este, de asemenea, consumat de oameni sub formă de făină de bumbac;

Absența evaluării erbicidelor complementare

| E. | întrucât Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 503/2013 (7) al Comisiei prevede o evaluare a măsurii în care practicile agricole preconizate influențează rezultatele criteriilor studiate; întrucât, în conformitate cu regulamentul de punere în aplicare menționat, acest lucru este deosebit de pertinent pentru plantele rezistente la erbicide; |
| --- | --- |

E.

întrucât Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 503/2013 (7) al Comisiei prevede o evaluare a măsurii în care practicile agricole preconizate influențează rezultatele criteriilor studiate; întrucât, în conformitate cu regulamentul de punere în aplicare menționat, acest lucru este deosebit de pertinent pentru plantele rezistente la erbicide;

| F. | întrucât mai multe studii demonstrează că culturile modificate genetic cu toleranță la erbicide duc la o utilizare mai mare a erbicidelor complementare, în mare parte din cauza apariției unor buruieni tolerante la erbicide (8); întrucât, în consecință, este de așteptat ca culturile de bumbac modificat genetic să fie expuse la doze mai mari și, în același timp, doze repetate de glifosat și erbicide inhibitoare de HPPD, ceea ce ar putea, prin urmare, duce la prezența unei cantități mai mari de reziduuri în recoltă; |
| --- | --- |

F.

întrucât mai multe studii demonstrează că culturile modificate genetic cu toleranță la erbicide duc la o utilizare mai mare a erbicidelor complementare, în mare parte din cauza apariției unor buruieni tolerante la erbicide (8); întrucât, în consecință, este de așteptat ca culturile de bumbac modificat genetic să fie expuse la doze mai mari și, în același timp, doze repetate de glifosat și erbicide inhibitoare de HPPD, ceea ce ar putea, prin urmare, duce la prezența unei cantități mai mari de reziduuri în recoltă;

| G. | întrucât, în noiembrie 2015, EFSA a ajuns la concluzia că este puțin probabil ca glifosatul să fie cancerigen, iar în martie 2017 Agenția Europeană pentru Produse Chimice a ajuns la concluzia că nu se justifică clasificarea acestei substanțe ca atare; întrucât, dimpotrivă, în 2015, Agenția Internațională pentru Cercetare în Domeniul Cancerului, agenția specializată în domeniul cancerului a Organizației Mondiale a Sănătății, a clasificat glifosatul drept substanță probabil cancerigenă pentru oameni; întrucât o serie de studii științifice recente, evaluate inter pares, confirmă potențialul cancerigen al glifosatului (9); |
| --- | --- |

G.

întrucât, în noiembrie 2015, EFSA a ajuns la concluzia că este puțin probabil ca glifosatul să fie cancerigen, iar în martie 2017 Agenția Europeană pentru Produse Chimice a ajuns la concluzia că nu se justifică clasificarea acestei substanțe ca atare; întrucât, dimpotrivă, în 2015, Agenția Internațională pentru Cercetare în Domeniul Cancerului, agenția specializată în domeniul cancerului a Organizației Mondiale a Sănătății, a clasificat glifosatul drept substanță probabil cancerigenă pentru oameni; întrucât o serie de studii științifice recente, evaluate inter pares, confirmă potențialul cancerigen al glifosatului (9);

| H. | întrucât, potrivit EFSA, lipsesc datele toxicologice care permit efectuarea unei evaluări a riscului pentru consumatori pentru mai multe produse de descompunere ale glifosatului pertinente pentru culturile modificate genetic cu toleranță la glifosat (10); |
| --- | --- |

H.

întrucât, potrivit EFSA, lipsesc datele toxicologice care permit efectuarea unei evaluări a riscului pentru consumatori pentru mai multe produse de descompunere ale glifosatului pertinente pentru culturile modificate genetic cu toleranță la glifosat (10);

| I. | întrucât, potrivit clasificării și etichetării armonizate aprobate de Uniune, izoxaflutolul este foarte toxic pentru organismele acvatice și se bănuiește că poate afecta fătul înainte de naștere (11); întrucât izoxaflutolul a fost singura substanță folosită pentru a evalua riscurile asociate cu bumbacul modificat genetic; întrucât grupa erbicidelor inhibitoare de HPPD cuprinde totuși o serie de substanțe erbicide, inclusiv mesotrionul, care, potrivit EFSA, pot fi clasificate ca având proprietăți care perturbă sistemul endocrin (12); |
| --- | --- |

I.

întrucât, potrivit clasificării și etichetării armonizate aprobate de Uniune, izoxaflutolul este foarte toxic pentru organismele acvatice și se bănuiește că poate afecta fătul înainte de naștere (11); întrucât izoxaflutolul a fost singura substanță folosită pentru a evalua riscurile asociate cu bumbacul modificat genetic; întrucât grupa erbicidelor inhibitoare de HPPD cuprinde totuși o serie de substanțe erbicide, inclusiv mesotrionul, care, potrivit EFSA, pot fi clasificate ca având proprietăți care perturbă sistemul endocrin (12);

| J. | întrucât, potrivit unei analize științifice independente (13), ca urmare a modului de acțiune al ingredientelor active ale erbicidelor complementare, este plauzibil ca aplicarea acestor erbicide să provoace reacții de stres în plante și, prin urmare, să afecteze expresia genetică și compoziția plantei în sine; |
| --- | --- |

J.

întrucât, potrivit unei analize științifice independente (13), ca urmare a modului de acțiune al ingredientelor active ale erbicidelor complementare, este plauzibil ca aplicarea acestor erbicide să provoace reacții de stres în plante și, prin urmare, să afecteze expresia genetică și compoziția plantei în sine;

| K. | întrucât se consideră că evaluarea reziduurilor de erbicide și a produselor de descompunere ale acestora din plantele modificate genetic nu intră în sfera de competență a Grupului EFSA pentru organisme modificate genetic („Grupul EFSA pentru OMG”) și, prin urmare, nu este efectuată în cadrul procesului de autorizare a organismelor modificate genetic; întrucât acest lucru este problematic, deoarece modul în care erbicidele complementare sunt descompuse de planta modificată genetic în cauză, precum și compoziția și, prin urmare, toxicitatea produșilor de descompunere (metaboliților) pot fi afectate de însăși modificarea genetică (14); |
| --- | --- |

K.

întrucât se consideră că evaluarea reziduurilor de erbicide și a produselor de descompunere ale acestora din plantele modificate genetic nu intră în sfera de competență a Grupului EFSA pentru organisme modificate genetic („Grupul EFSA pentru OMG”) și, prin urmare, nu este efectuată în cadrul procesului de autorizare a organismelor modificate genetic; întrucât acest lucru este problematic, deoarece modul în care erbicidele complementare sunt descompuse de planta modificată genetic în cauză, precum și compoziția și, prin urmare, toxicitatea produșilor de descompunere (metaboliților) pot fi afectate de însăși modificarea genetică (14);

Observațiile autorităților competente din statele membre

| L. | întrucât statele membre au trimis EFSA numeroase observații critice în timpul perioadei de consultare de trei luni (15); întrucât aceste observații critice includ faptul că, pe baza dovezilor prezentate, nu este posibil să se concluzioneze, în legătură cu evaluarea comparativă a bumbacului modificat genetic sau a siguranței acestuia, că cultivarea bumbacului modificat genetic implică o expunere sporită a operatorilor din țări terțe la glifosat, al cărui impact asupra sănătății este în prezent contestat, dar ar putea fi negativ, precum și faptul că informațiile și datele furnizate cu privire la toxicologie sunt insuficiente și că planul de monitorizare nu corelează activitățile de monitorizare cu obiectivele de protecție relevante; |
| --- | --- |

L.

întrucât statele membre au trimis EFSA numeroase observații critice în timpul perioadei de consultare de trei luni (15); întrucât aceste observații critice includ faptul că, pe baza dovezilor prezentate, nu este posibil să se concluzioneze, în legătură cu evaluarea comparativă a bumbacului modificat genetic sau a siguranței acestuia, că cultivarea bumbacului modificat genetic implică o expunere sporită a operatorilor din țări terțe la glifosat, al cărui impact asupra sănătății este în prezent contestat, dar ar putea fi negativ, precum și faptul că informațiile și datele furnizate cu privire la toxicologie sunt insuficiente și că planul de monitorizare nu corelează activitățile de monitorizare cu obiectivele de protecție relevante;

Respectarea obligațiilor internaționale ale Uniunii

| M. | întrucât într-un raport din 2017 al Raportorului special al ONU privind dreptul la alimentație se afirmă că, în special în țările în curs de dezvoltare, pesticidele periculoase au un impact dezastruos asupra sănătății (16); întrucât Obiectivul de dezvoltare durabilă (ODD) 3.9 al ONU își propune să reducă simțitor, până în 2030, numărul deceselor și bolilor provocate de produsele chimice periculoase și de poluarea și contaminarea aerului, apei și solului (17); întrucât autorizarea importului de bumbac modificat genetic ar crește cererea pentru această cultură, care este tratată cu glifosat și cu erbicide inhibitoare de HPPD, sporind astfel expunerea lucrătorilor și a mediului în țările terțe; întrucât riscul unei expuneri mai mari a lucrătorilor și a mediului constituie un motiv de deosebită îngrijorare în privința culturilor modificate genetic tolerante la erbicide, din cauza volumelor mai mari de erbicide utilizate; |
| --- | --- |

M.

întrucât într-un raport din 2017 al Raportorului special al ONU privind dreptul la alimentație se afirmă că, în special în țările în curs de dezvoltare, pesticidele periculoase au un impact dezastruos asupra sănătății (16); întrucât Obiectivul de dezvoltare durabilă (ODD) 3.9 al ONU își propune să reducă simțitor, până în 2030, numărul deceselor și bolilor provocate de produsele chimice periculoase și de poluarea și contaminarea aerului, apei și solului (17); întrucât autorizarea importului de bumbac modificat genetic ar crește cererea pentru această cultură, care este tratată cu glifosat și cu erbicide inhibitoare de HPPD, sporind astfel expunerea lucrătorilor și a mediului în țările terțe; întrucât riscul unei expuneri mai mari a lucrătorilor și a mediului constituie un motiv de deosebită îngrijorare în privința culturilor modificate genetic tolerante la erbicide, din cauza volumelor mai mari de erbicide utilizate;

| N. | întrucât, potrivit unui studiu evaluat inter pares, publicat în 2020, Roundup, unul dintre cele mai utilizate erbicide pe bază de glifosat din lume, poate declanșa o pierdere a biodiversității, făcând ecosistemele mai vulnerabile la poluare și la schimbările climatice (18); |
| --- | --- |

N.

întrucât, potrivit unui studiu evaluat inter pares, publicat în 2020, Roundup, unul dintre cele mai utilizate erbicide pe bază de glifosat din lume, poate declanșa o pierdere a biodiversității, făcând ecosistemele mai vulnerabile la poluare și la schimbările climatice (18);

| O. | întrucât un studiu științific evaluat inter pares din 2021, realizat în Mexic, a demonstrat efectele fiziologice, metabolice și ecologice ale introgresiei transgenelor (19) în bumbacul sălbatic și a constatat că, printre altele, expresia genelor cp4-epsps (tolerante la glifosat) în bumbacul sălbatic în condiții naturale a modificat nivelurile de secreție ale nectarului extrafloral și, prin urmare, asocierea plantei cu diferite specii de furnici, precum și nivelul daunelor cauzate de erbivore (20); întrucât studiul afirmă că „dacă dorim să conservăm in situ fondul genetic primar al speciilor sălbatice înrudite, trebuie să depunem eforturi pentru a identifica procesele ecologice și evolutive afectate de existența și permanența acestor transgene în cadrul populațiilor în cauză” și că, „după detectarea acestor gene, pot fi elaborate rapid strategii de atenuare pentru a reduce amploarea daunelor”; întrucât cea mai eficientă strategie de atenuare a introgresiei transgenelor și a riscurilor asociate pentru populațiile sălbatice și biodiversitate, în conformitate cu principiul precauției, ar fi, în primul rând, evitarea cultivării de culturi transgenice; |
| --- | --- |

O.

întrucât un studiu științific evaluat inter pares din 2021, realizat în Mexic, a demonstrat efectele fiziologice, metabolice și ecologice ale introgresiei transgenelor (19) în bumbacul sălbatic și a constatat că, printre altele, expresia genelor cp4-epsps (tolerante la glifosat) în bumbacul sălbatic în condiții naturale a modificat nivelurile de secreție ale nectarului extrafloral și, prin urmare, asocierea plantei cu diferite specii de furnici, precum și nivelul daunelor cauzate de erbivore (20); întrucât studiul afirmă că „dacă dorim să conservăm in situ fondul genetic primar al speciilor sălbatice înrudite, trebuie să depunem eforturi pentru a identifica procesele ecologice și evolutive afectate de existența și permanența acestor transgene în cadrul populațiilor în cauză” și că, „după detectarea acestor gene, pot fi elaborate rapid strategii de atenuare pentru a reduce amploarea daunelor”; întrucât cea mai eficientă strategie de atenuare a introgresiei transgenelor și a riscurilor asociate pentru populațiile sălbatice și biodiversitate, în conformitate cu principiul precauției, ar fi, în primul rând, evitarea cultivării de culturi transgenice;

| P. | întrucât Uniunea este parte la Convenția Organizației Națiunilor Unite privind diversitatea biologică („CDB a ONU”), care impune părților la aceasta responsabilitatea de a se asigura că activitățile din jurisdicția lor nu cauzează daune mediului altor state (21); întrucât importul bumbacului modificat genetic nu ar trebui să fie autorizat, având în vedere că cultivarea sa, precum și fenomenul asociat de introgresie a transgenelor ar putea dezechilibra interacțiunile ecologice delicate din ecosistemele bumbacului sălbatic; |
| --- | --- |

P.

întrucât Uniunea este parte la Convenția Organizației Națiunilor Unite privind diversitatea biologică („CDB a ONU”), care impune părților la aceasta responsabilitatea de a se asigura că activitățile din jurisdicția lor nu cauzează daune mediului altor state (21); întrucât importul bumbacului modificat genetic nu ar trebui să fie autorizat, având în vedere că cultivarea sa, precum și fenomenul asociat de introgresie a transgenelor ar putea dezechilibra interacțiunile ecologice delicate din ecosistemele bumbacului sălbatic;

| Q. | întrucât Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 prevede că produsele alimentare sau furajele modificate genetic nu trebuie să aibă efecte adverse asupra sănătății umane, a sănătății animale sau a mediului și că, la elaborarea deciziei sale, Comisia trebuie să țină seama de toate dispozițiile pertinente din dreptul Uniunii și de alți factori legitimi pertinenți pentru subiectul în cauză; întrucât acești factori legitimi ar trebui să cuprindă obligațiile Uniunii în temeiul ODD ale ONU, al Acordului de la Paris privind schimbările climatice și al CDB a ONU; |
| --- | --- |

Q.

întrucât Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 prevede că produsele alimentare sau furajele modificate genetic nu trebuie să aibă efecte adverse asupra sănătății umane, a sănătății animale sau a mediului și că, la elaborarea deciziei sale, Comisia trebuie să țină seama de toate dispozițiile pertinente din dreptul Uniunii și de alți factori legitimi pertinenți pentru subiectul în cauză; întrucât acești factori legitimi ar trebui să cuprindă obligațiile Uniunii în temeiul ODD ale ONU, al Acordului de la Paris privind schimbările climatice și al CDB a ONU;

Proces decizional nedemocratic

| R. | întrucât, în urma votului din 11 ianuarie 2022 al Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală menționat la articolul 35 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, nu a fost emis niciun aviz, ceea ce înseamnă că autorizarea nu a fost susținută de o majoritate calificată a statelor membre; |
| --- | --- |

R.

întrucât, în urma votului din 11 ianuarie 2022 al Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală menționat la articolul 35 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, nu a fost emis niciun aviz, ceea ce înseamnă că autorizarea nu a fost susținută de o majoritate calificată a statelor membre;

| S. | întrucât, potrivit observațiilor Comisiei, este problematic faptul că deciziile de autorizare a organismelor modificate genetic (OMG) continuă să fie adoptate de Comisie fără ca o majoritate calificată a statelor membre să fie în favoarea acestor decizii, ceea ce constituie de fapt o excepție în cazul autorizării produselor în ansamblu, dar a devenit regula în procesul decizional privind autorizarea produselor alimentare și a furajelor modificate genetic; |
| --- | --- |

S.

întrucât, potrivit observațiilor Comisiei, este problematic faptul că deciziile de autorizare a organismelor modificate genetic (OMG) continuă să fie adoptate de Comisie fără ca o majoritate calificată a statelor membre să fie în favoarea acestor decizii, ceea ce constituie de fapt o excepție în cazul autorizării produselor în ansamblu, dar a devenit regula în procesul decizional privind autorizarea produselor alimentare și a furajelor modificate genetic;

| T. | întrucât, în cea de a opta sa legislatură, Parlamentul European a adoptat în total 36 de rezoluții prin care se opune introducerii pe piață a organismelor modificate genetic pentru alimente și furaje (33 de rezoluții) și cultivării de organisme modificate genetic în Uniune (trei rezoluții); întrucât, în cea de a noua sa legislatură, Parlamentul European a adoptat deja 23 de obiecții cu privire la introducerea pe piață a OMG-urilor; întrucât nu a existat o majoritate calificată a statelor membre în favoarea autorizării vreunuia dintre aceste OMG-uri; întrucât motivele pentru care statele membre nu susțin autorizațiile includ nerespectarea principiului precauției în procesul de autorizare și preocupările științifice legate de evaluarea riscurilor; |
| --- | --- |

T.

întrucât, în cea de a opta sa legislatură, Parlamentul European a adoptat în total 36 de rezoluții prin care se opune introducerii pe piață a organismelor modificate genetic pentru alimente și furaje (33 de rezoluții) și cultivării de organisme modificate genetic în Uniune (trei rezoluții); întrucât, în cea de a noua sa legislatură, Parlamentul European a adoptat deja 23 de obiecții cu privire la introducerea pe piață a OMG-urilor; întrucât nu a existat o majoritate calificată a statelor membre în favoarea autorizării vreunuia dintre aceste OMG-uri; întrucât motivele pentru care statele membre nu susțin autorizațiile includ nerespectarea principiului precauției în procesul de autorizare și preocupările științifice legate de evaluarea riscurilor;

| U. | întrucât, deși ea însăși recunoaște deficitul democratic, lipsa de susținere din partea statelor membre și obiecțiile Parlamentului, Comisia continuă să autorizeze OMG-uri; |
| --- | --- |

U.

întrucât, deși ea însăși recunoaște deficitul democratic, lipsa de susținere din partea statelor membre și obiecțiile Parlamentului, Comisia continuă să autorizeze OMG-uri;

| V. | întrucât nu este necesară nicio modificare a legislației pentru ca Comisia să poată refuza autorizarea OMG-urilor atunci când autorizarea nu este susținută de o majoritate calificată a statelor membre în Comitetul de apel (22), |
| --- | --- |

V.

întrucât nu este necesară nicio modificare a legislației pentru ca Comisia să poată refuza autorizarea OMG-urilor atunci când autorizarea nu este susținută de o majoritate calificată a statelor membre în Comitetul de apel (22),

| 1. | consideră că proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei depășește competențele de executare prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

| 2. | consideră că proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei nu este compatibil cu dreptul Uniunii întrucât nu este compatibil cu obiectivul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003, care, în conformitate cu principiile generale prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului (23), este acela de a pune bazele pentru a garanta un nivel ridicat de protecție a vieții și sănătății umane, de sănătate și calitate a vieții animalelor și de protecție a intereselor mediului și consumatorilor în cazul produselor alimentare și furajelor modificate genetic, asigurând, totodată, funcționarea efectivă a pieței interne; |
| --- | --- |

2.

| 3. | solicită Comisiei să își retragă proiectul de decizie de punere în aplicare; |
| --- | --- |

3.

| 4. | invită din nou Comisia să nu autorizeze culturi modificate genetic rezistente la erbicide până când riscurile pentru sănătate asociate reziduurilor nu sunt investigate temeinic, de la caz la caz, ceea ce impune o evaluare completă a reziduurilor rezultate în urma pulverizării acestor culturi modificate genetic cu erbicide complementare, o evaluare a produselor de degradare a erbicidelor și a eventualelor efecte combinatorii, inclusiv cu însăși planta modificată genetic; |
| --- | --- |

4.

| 5. | se bucură că, în sfârșit, Comisia a recunoscut, în scrisoarea din 11 septembrie 2020 adresată deputaților, necesitatea de a ține seama de sustenabilitate în deciziile de autorizare a OMG-urilor (24); își exprimă, cu toate acestea, dezamăgirea profundă că, de atunci, Comisia a continuat să autorizeze importul de OMG-uri în Uniune, în pofida obiecțiilor actuale formulate de Parlament și de o majoritate a statelor membre care au votat împotrivă; |
| --- | --- |

5.

| 6. | îndeamnă EFSA să solicite date despre impactul consumului de alimente și furaje derivate din plante modificate genetic asupra microbiotului intestinal; |
| --- | --- |

6.

| 7. | îndeamnă din nou Comisia să țină seama de obligațiile Uniunii în temeiul acordurilor internaționale, cum ar fi Acordul de la Paris privind schimbările climatice, Convenția ONU privind diversitatea biologică și obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU; își reiterează solicitarea ca proiectele de acte de punere în aplicare să fie însoțite de o expunere de motive în care să se explice cum respectă principiul de „a nu face rău” (25); |
| --- | --- |

7.

| 8. | evidențiază că amendamentele adoptate de Parlamentul European la 17 decembrie 2020 cu privire la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 182/2011 (26), care au fost adoptate în Parlament ca bază pentru negocierile cu Consiliul, stipulează că Comisia nu autorizează OMG-uri care nu sunt susținute de o majoritate calificată a statelor membre; stăruie pe lângă Comisie să respecte această poziție și invită Consiliul să depună în continuare eforturi și să adopte de urgență o abordare generală față de acest dosar; |
| --- | --- |

8.

| 9. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  JO L 268, 18.10.2003, p. 1.

(2)  JO L 55, 28.2.2011, p. 13.

(3)  Avizul științific al Grupului EFSA pentru organisme modificate genetic privind evaluarea bumbacului modificat genetic GHB811, destinat utilizării în alimente și furaje, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 (cererea EFSA-GMO-ES-2018/154), https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/6781

(4)  În cea de a opta sa legislatură, Parlamentul a adoptat 36 de rezoluții în care se opune autorizării OMG-urilor. În plus, în a noua sa legislatură, Parlamentul a adoptat următoarele rezoluții:

| — | Rezoluția Parlamentului European din 10 octombrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0028). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 10 octombrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0028).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 10 octombrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0029). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 10 octombrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0029).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 10 octombrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două, trei sau patru dintre evenimentele MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 și DAS-40278-9, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0030). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 10 octombrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două, trei sau patru dintre evenimentele MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 și DAS-40278-9, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0030).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din bumbac modificat genetic LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0054). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din bumbac modificat genetic LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0054).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic MON 89788 (MON-89788-1), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0055). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic MON 89788 (MON-89788-1), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0055).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 și din subcombinații MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 și NK603 × DAS-40278-9, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0056). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 și din subcombinații MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 și NK603 × DAS-40278-9, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0056).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două, trei, patru sau cinci dintre evenimentele Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 și GA21, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0057). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două, trei, patru sau cinci dintre evenimentele Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 și GA21, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0057).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 14 mai 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0069). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 14 mai 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0069).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 11 noiembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două sau trei dintre evenimentele MON 87427, MON 89034, MIR162 și NK603, și de abrogare a Deciziei (UE) 2018/1111 de punere în aplicare a Comisiei, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0291). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 11 noiembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două sau trei dintre evenimentele MON 87427, MON 89034, MIR162 și NK603, și de abrogare a Deciziei (UE) 2018/1111 de punere în aplicare a Comisiei, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0291).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 11 noiembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0292). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 11 noiembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0292).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 11 noiembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două, trei sau patru dintre evenimentele MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 și NK603, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0293). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 11 noiembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două, trei sau patru dintre evenimentele MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 și NK603, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0293).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0365). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0365).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două sau trei dintre evenimentele MON 87427, MON 89034, MIR162 și MON 87411, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0366). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două sau trei dintre evenimentele MON 87427, MON 89034, MIR162 și MON 87411, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0366).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0367). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0367).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MON 88017 (MON-88Ø17-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0368). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MON 88017 (MON-88Ø17-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0368).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MON 89034 (MON-89Ø34-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0369). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MON 89034 (MON-89Ø34-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0369).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 11 martie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din bumbac modificat genetic GHB614 × T304-40 × GHB119, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2021)0080). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 11 martie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din bumbac modificat genetic GHB614 × T304-40 × GHB119, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2021)0080).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 11 martie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MZIR098 (SYN-ØØØ98-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2021)0081). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 11 martie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MZIR098 (SYN-ØØØ98-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2021)0081).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic DAS-81419-2 × DAS–44406–6, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2021)0334). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic DAS-81419-2 × DAS–44406–6, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2021)0334).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două sau trei dintre evenimentele de transformare 1507, MIR162, MON810 și NK603 în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2021)0335). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două sau trei dintre evenimentele de transformare 1507, MIR162, MON810 și NK603 în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2021)0335).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic Bt 11 (SYN-BTØ11-1), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2021)0336). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic Bt 11 (SYN-BTØ11-1), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2021)0336).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 15 februarie 2022 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin sau sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic GMB151 (BCS-GM151-6), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2022)0024). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 15 februarie 2022 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin sau sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic GMB151 (BCS-GM151-6), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2022)0024).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 15 februarie 2022 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din bumbac modificat genetic GHB614 (BCS-GHØØ2-5), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2022)0025). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 15 februarie 2022 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din bumbac modificat genetic GHB614 (BCS-GHØØ2-5), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2022)0025).

(5)  Avizul EFSA, p. 1.

(6)  Aviz științific al Grupului EFSA pentru organisme modificate genetic privind evaluarea bumbacului modificat genetic GHB614× T304-40 × GHB119, destinat utilizării în alimente și furaje, precum și importului și prelucrării, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 (cererea EFSA-GMO-NL-2014-122), EFSA Journal, 2018; 16(7):5349, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.2903/j.efsa.2018.5349 p. 22.

(7)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 503/2013 al Comisiei din 3 aprilie 2013 privind cererile de autorizare a alimentelor și furajelor modificate genetic în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 641/2004 și (CE) nr. 1981/2006 ale Comisiei (JO L 157, 8.6.2013, p. 1).

(8)  A se vedea, de exemplu, Bonny, S., „Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact”, Environmental Management, ianuarie 2016, 57(1), pp. 31-48, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738 și Benbrook, C. M., „Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years”, Environmental Sciences Europe; 28.09.2012, Vol. 24(1), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24

(9)  A se vedea, de exemplu, https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S1383574218300887,

https://academic.oup.com/ije/advance-article/doi/10.1093/ije/dyz017/5382278,

https://journals.plos.org/plosone/article?id=10.1371/journal.pone.0219610 și

https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC6612199/

(10)  Concluziile EFSA privind evaluarea inter pares a analizei riscurilor asociate utilizării substanței active glifosat ca pesticid, Jurnalul EFSA, 2015; 13(11):4302, p. 3, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4302

(11)  https://echa.europa.eu/ro/substance-information/-/substanceinfo/100.114.433

(12)  Concluziile EFSA privind evaluarea inter pares a analizei riscurilor asociate utilizării substanței active mesotrion ca pesticid. Jurnalul EFSA 2016; 14(3):4419, p. 3, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2016.4419

(13)  Observațiile Testbiotech cu privire la Avizul științific referitor la evaluarea bumbacului modificat genetic GHB881, destinat utilizării în alimente și furaje, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 (cererea EFSA-GMO-ES-2018-154) de la BASF,

https://www.testbiotech.org/content/testbiotech-comment-cotton-ghb881

(14)  Acest lucru este valabil pentru glifosat, astfel cum se menționează în Avizul motivat al EFSA intitulat „Review of the existing maximum residue levels for glyphosate according to Article 12 of Regulation (EC) No 396/2005”, Jurnalul EFSA, 2018; 16(5):5263, p. 12 https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5263

(15)  Observațiile statelor membre, accesibile prin intermediul Registrului de întrebări al EFSA: https://www.efsa.europa.eu/en/register-of-questions

(16)  https://www.ohchr.org/EN/Issues/Food/Pages/Pesticides.aspx

(17)  https://www.un.org/sustainabledevelopment/health/

(18)  https://www.mcgill.ca/newsroom/channels/news/widely-used-weed-killer-harming-biodiversity-320906

(19)  Introgresia transgenelor este integrarea permanentă a transgenelor din culturile transgenice într-o populație naturală prin polenizare încrucișată.

(20)  Vázquez-Barrios, V., Boege, K., Sosa-Fuentes, T.G., Rojas, P., Wegier, A.,. ’„Ongoing ecological and evolutionary consequences by the presence of transgenes in a wild cotton population”, Scientific Reports 11, 2021, 1959, https://doi.org/10.1038/s41598-021-81567-z.

(21)  Convenția ONU privind diversitatea biologică, articolul 3: https://www.cbd.int/convention/articles/?a=cbd-03

(22)  Comisia „poate acorda” (nu „acordă”) autorizația în cazul în care nu există o majoritate calificată a statelor membre care să sprijine autorizația în Comitetul de apel, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 [articolul 6 alineatul (3)].

(23)  Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 ianuarie 2002 de stabilire a principiilor și a cerințelor generale ale legislației alimentare, de instituire a Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară și de stabilire a procedurilor în domeniul siguranței produselor alimentare (JO L 31, 1.2.2002, p. 1).

(24)  https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(25)  Rezoluția Parlamentului European din 15 ianuarie 2020 referitoare la Pactul verde european (JO C 270, 7.7.2021, p. 2), punctul 102.

(26)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0364.

---

| 9.9.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 347/55 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 347/55

---

P9_TA(2022)0063

Rapița modificată genetic 73496 (DP-Ø73496-4)

Rezoluția Parlamentului European din 9 martie 2022 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din rapiță modificată genetic 73496 (DP-Ø73496-4), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (D077485/02 – 2021/3058(RSP))

(2022/C 347/06)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din rapiță modificată genetic 73496 (DP-Ø73496-4), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (D077485/02, |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din rapiță modificată genetic 73496 (DP-Ø73496-4), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (D077485/02,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (1), în special articolul 7 alineatul (3) și articolul 19 alineatul (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (1), în special articolul 7 alineatul (3) și articolul 19 alineatul (3),

| — | având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 503/2013 al Comisiei din 3 aprilie 2013 privind cererile de autorizare a alimentelor și furajelor modificate genetic în conformitate Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 641/2004 și (CE) nr. 1981/2006 ale Comisiei (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 503/2013 al Comisiei din 3 aprilie 2013 privind cererile de autorizare a alimentelor și furajelor modificate genetic în conformitate Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 641/2004 și (CE) nr. 1981/2006 ale Comisiei (2),

| — | având în vedere votul din data de 11 ianuarie 2022 al Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, menționat la articolul 35 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, în urma căruia nu s-a emis niciun aviz, |
| --- | --- |

—

având în vedere votul din data de 11 ianuarie 2022 al Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, menționat la articolul 35 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, în urma căruia nu s-a emis niciun aviz,

| — | având în vedere articolele 11 și 13 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 11 și 13 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (3),

| — | având în vedere avizul adoptat de Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) la 5 mai 2021 și publicat la 17 iunie 2021 (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul adoptat de Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) la 5 mai 2021 și publicat la 17 iunie 2021 (4),

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare în care se opune autorizării organismelor modificate genetic („OMG”) (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare în care se opune autorizării organismelor modificate genetic („OMG”) (5),

| — | având în vedere articolul 112 alineatele (2) și (3) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 112 alineatele (2) și (3) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară,

| A. | întrucât la 15 mai 2012, Pioneer Overseas Corporation, cu sediul în Belgia, a transmis, în numele Pioneer Hi-Bred International Inc., cu sediul în Statele Unite ale Americii („solicitantul”),o cerere adresată autorității naționale competente din Țările de Jos pentru introducerea pe piață a produselor alimentare, a ingredientelor alimentare și a furajelor care conțin, sunt compuse sau fabricate din rapiță modificată genetic 73496 („rapiță modificată genetic”), în conformitate cu articolele 5 și 17 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003; întrucât cererea viza și introducerea pe piață a unor produse care conțin sau sunt compuse din rapiță modificată genetic 73496 și care sunt destinate altor utilizări decât pentru alimente și furaje, cu excepția cultivării; |
| --- | --- |

A.

întrucât la 15 mai 2012, Pioneer Overseas Corporation, cu sediul în Belgia, a transmis, în numele Pioneer Hi-Bred International Inc., cu sediul în Statele Unite ale Americii („solicitantul”),o cerere adresată autorității naționale competente din Țările de Jos pentru introducerea pe piață a produselor alimentare, a ingredientelor alimentare și a furajelor care conțin, sunt compuse sau fabricate din rapiță modificată genetic 73496 („rapiță modificată genetic”), în conformitate cu articolele 5 și 17 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003; întrucât cererea viza și introducerea pe piață a unor produse care conțin sau sunt compuse din rapiță modificată genetic 73496 și care sunt destinate altor utilizări decât pentru alimente și furaje, cu excepția cultivării;

| B. | întrucât, la 5 mai 2021, EFSA a adoptat un aviz favorabil privind autorizarea rapiței modificate genetic, care a fost publicat la 17 iunie 2021; |
| --- | --- |

B.

întrucât, la 5 mai 2021, EFSA a adoptat un aviz favorabil privind autorizarea rapiței modificate genetic, care a fost publicat la 17 iunie 2021;

| C. | întrucât rapița modificată genetic este tolerantă la glifosat (6) prin exprimarea proteinei glifosat acetiltransferază GAT4621; |
| --- | --- |

C.

întrucât rapița modificată genetic este tolerantă la glifosat (6) prin exprimarea proteinei glifosat acetiltransferază GAT4621;

Absența evaluării erbicidelor complementare

| D. | întrucât Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 503/2013 prevede să se evalueze dacă practicile agricole preconizate influențează rezultatele parametrilor studiați; întrucât, în conformitate cu regulamentul de punere în aplicare menționat, acest lucru este deosebit de pertinent pentru plantele rezistente la erbicide; |
| --- | --- |

D.

întrucât Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 503/2013 prevede să se evalueze dacă practicile agricole preconizate influențează rezultatele parametrilor studiați; întrucât, în conformitate cu regulamentul de punere în aplicare menționat, acest lucru este deosebit de pertinent pentru plantele rezistente la erbicide;

| E. | întrucât mai multe studii demonstrează că culturile modificate genetic cu toleranță la erbicide duc la o utilizare mai mare a erbicidelor complementare, în mare parte din cauza apariției unor buruieni tolerante la erbicide (7); întrucât, în consecință, este de așteptat ca rapița modificată genetic să fie expusă la doze mai mari și repetate de glifosat, ceea ce poate prin urmare, duce la prezența unei cantități mai mari de reziduuri și de produse de descompunere ale acestora (metaboliți) în recoltă; |
| --- | --- |

E.

întrucât mai multe studii demonstrează că culturile modificate genetic cu toleranță la erbicide duc la o utilizare mai mare a erbicidelor complementare, în mare parte din cauza apariției unor buruieni tolerante la erbicide (7); întrucât, în consecință, este de așteptat ca rapița modificată genetic să fie expusă la doze mai mari și repetate de glifosat, ceea ce poate prin urmare, duce la prezența unei cantități mai mari de reziduuri și de produse de descompunere ale acestora (metaboliți) în recoltă;

| F. | întrucât, în noiembrie 2015, EFSA a ajuns la concluzia că este puțin probabil ca glifosatul să fie cancerigen, iar în martie 2017 Agenția Europeană pentru Produse Chimice a ajuns la concluzia că nu se justifică clasificarea acestei substanțe ca atare; întrucât, dimpotrivă, în 2015, Agenția internațională pentru cercetare în domeniul cancerului, agenția specializată în domeniul cancerului a Organizației Mondiale a Sănătății, a clasificat glifosatul drept substanță probabil cancerigenă pentru oameni; întrucât o serie de studii științifice recente, evaluate inter pares, confirmă potențialul cancerigen al glifosatului (8); |
| --- | --- |

F.

întrucât, în noiembrie 2015, EFSA a ajuns la concluzia că este puțin probabil ca glifosatul să fie cancerigen, iar în martie 2017 Agenția Europeană pentru Produse Chimice a ajuns la concluzia că nu se justifică clasificarea acestei substanțe ca atare; întrucât, dimpotrivă, în 2015, Agenția internațională pentru cercetare în domeniul cancerului, agenția specializată în domeniul cancerului a Organizației Mondiale a Sănătății, a clasificat glifosatul drept substanță probabil cancerigenă pentru oameni; întrucât o serie de studii științifice recente, evaluate inter pares, confirmă potențialul cancerigen al glifosatului (8);

| G. | întrucât, potrivit EFSA, nu există date toxicologice care să permită efectuarea unei evaluări a riscului pentru consumatori privind metaboliții N-acetil glifosat și N-acetil-AMPA, care sunt pertinenți pentru utilizările pe soiurile de plante modificate genetic tolerante la glifosat importate în Uniune (9); |
| --- | --- |

G.

întrucât, potrivit EFSA, nu există date toxicologice care să permită efectuarea unei evaluări a riscului pentru consumatori privind metaboliții N-acetil glifosat și N-acetil-AMPA, care sunt pertinenți pentru utilizările pe soiurile de plante modificate genetic tolerante la glifosat importate în Uniune (9);

| H. | întrucât se consideră că evaluarea reziduurilor de erbicide și a produselor de descompunere ale acestora din plantele modificate genetic nu intră în sfera de competență a Grupului EFSA pentru organisme modificate genetic și, prin urmare, nu este efectuată în cadrul procesului de autorizare a organismelor modificate genetic; întrucât acest lucru este problematic, deoarece modul în care erbicidele complementare sunt descompuse de planta modificată genetic în cauză, dar și compoziția și, prin urmare, toxicitatea metaboliților, pot fi afectate chiar de modificarea genetică (10); |
| --- | --- |

H.

întrucât se consideră că evaluarea reziduurilor de erbicide și a produselor de descompunere ale acestora din plantele modificate genetic nu intră în sfera de competență a Grupului EFSA pentru organisme modificate genetic și, prin urmare, nu este efectuată în cadrul procesului de autorizare a organismelor modificate genetic; întrucât acest lucru este problematic, deoarece modul în care erbicidele complementare sunt descompuse de planta modificată genetic în cauză, dar și compoziția și, prin urmare, toxicitatea metaboliților, pot fi afectate chiar de modificarea genetică (10);

Observațiile autorităților competente din statele membre

| I. | întrucât statele membre au trimis EFSA numeroase observații critice în timpul perioadei de consultare de trei luni (11); întrucât aceste observații critice au subliniat că abordările metodologice utilizate în evaluarea riscurilor rapiței modificate genetic diferă, în unele cazuri, de cele recomandate în orientările EFSA; aceasta înseamnă că evaluarea riscurilor are lacune clare și nu permite să se tragă nicio concluzie solide privind siguranța, că reprezentativitatea locurilor de testare pentru condițiile de mediu întâlnite în timpul producției comerciale a rapiței importate în Uniune nu este suficient demonstrată, că nivelul reziduurilor după tratamentul cu glifosat și al metaboliților acestuia prezenți în rapița modificată genetic nu a fost evaluat, că siguranța rapiței modificate genetic nu poate fi confirmată fără informații privind concentrațiile de glifosat, de N-acetil glifosat și de metaboliți ai acestuia și că nu există dovezi privind inocuitatea acetatului; |
| --- | --- |

I.

întrucât statele membre au trimis EFSA numeroase observații critice în timpul perioadei de consultare de trei luni (11); întrucât aceste observații critice au subliniat că abordările metodologice utilizate în evaluarea riscurilor rapiței modificate genetic diferă, în unele cazuri, de cele recomandate în orientările EFSA; aceasta înseamnă că evaluarea riscurilor are lacune clare și nu permite să se tragă nicio concluzie solide privind siguranța, că reprezentativitatea locurilor de testare pentru condițiile de mediu întâlnite în timpul producției comerciale a rapiței importate în Uniune nu este suficient demonstrată, că nivelul reziduurilor după tratamentul cu glifosat și al metaboliților acestuia prezenți în rapița modificată genetic nu a fost evaluat, că siguranța rapiței modificate genetic nu poate fi confirmată fără informații privind concentrațiile de glifosat, de N-acetil glifosat și de metaboliți ai acestuia și că nu există dovezi privind inocuitatea acetatului;

Respectarea obligațiilor internaționale ale Uniunii

| J. | întrucât într-un raport din 2017 al Raportorului special al Organizației Națiunilor Unite (ONU) privind dreptul la alimentație se afirmă că, în special în țările în curs de dezvoltare, pesticidele periculoase au un impact dezastruos asupra sănătății (12); întrucât Obiectivul de dezvoltare durabilă ONU 3.9 (ODD) își propune să reducă simțitor, până în 2030, numărul deceselor și bolilor provocate de produsele chimice periculoase și de poluarea și contaminarea aerului, apei și solului (13); întrucât autorizarea importului de rapiță modificată genetic ar crește cererea pentru această cultură tratată cu glifosat, sporind astfel expunerea lucrătorilor și a mediului în țările terțe; întrucât riscul unei expuneri mai mari a lucrătorilor și a mediului constituie un motiv de deosebită îngrijorare în privința culturilor modificate genetic tolerante la erbicide, din cauza volumelor mai mari de erbicide utilizate; |
| --- | --- |

J.

întrucât într-un raport din 2017 al Raportorului special al Organizației Națiunilor Unite (ONU) privind dreptul la alimentație se afirmă că, în special în țările în curs de dezvoltare, pesticidele periculoase au un impact dezastruos asupra sănătății (12); întrucât Obiectivul de dezvoltare durabilă ONU 3.9 (ODD) își propune să reducă simțitor, până în 2030, numărul deceselor și bolilor provocate de produsele chimice periculoase și de poluarea și contaminarea aerului, apei și solului (13); întrucât autorizarea importului de rapiță modificată genetic ar crește cererea pentru această cultură tratată cu glifosat, sporind astfel expunerea lucrătorilor și a mediului în țările terțe; întrucât riscul unei expuneri mai mari a lucrătorilor și a mediului constituie un motiv de deosebită îngrijorare în privința culturilor modificate genetic tolerante la erbicide, din cauza volumelor mai mari de erbicide utilizate;

| K. | întrucât, potrivit unui studiu evaluat inter pares, publicat în 2020, Roundup, unul dintre cele mai utilizate erbicide pe bază de glifosat din lume, poate declanșa o pierdere a biodiversității, făcând ecosistemele mai vulnerabile la poluare și la schimbările climatice (14); |
| --- | --- |

K.

întrucât, potrivit unui studiu evaluat inter pares, publicat în 2020, Roundup, unul dintre cele mai utilizate erbicide pe bază de glifosat din lume, poate declanșa o pierdere a biodiversității, făcând ecosistemele mai vulnerabile la poluare și la schimbările climatice (14);

| L. | întrucât Uniunea în calitatea sa de parte la Convenția Organizației Națiunilor Unite privind diversitatea biologică („CBD a ONU”), are responsabilitatea de a se asigura că activitățile desfășurate în cadrul jurisdicției sale sau sub controlul său nu cauzează daune mediului altor state (15); |
| --- | --- |

L.

întrucât Uniunea în calitatea sa de parte la Convenția Organizației Națiunilor Unite privind diversitatea biologică („CBD a ONU”), are responsabilitatea de a se asigura că activitățile desfășurate în cadrul jurisdicției sale sau sub controlul său nu cauzează daune mediului altor state (15);

| M. | întrucât Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 afirmă că produsele alimentare sau furajele modificate genetic nu trebuie să aibă efecte adverse asupra sănătății umane, a sănătății animale sau a mediului și că, la elaborarea deciziei sale, Comisia trebuie să țină seama de toate dispozițiile pertinente din dreptul Uniunii și de alți factori legitimi pertinenți pentru subiectul în cauză; întrucât acești factori legitimi ar trebui să cuprindă obligațiile Uniunii în temeiul ODD ale ONU, al Acordului de la Paris privind schimbările climatice și al CBD a ONU; |
| --- | --- |

M.

întrucât Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 afirmă că produsele alimentare sau furajele modificate genetic nu trebuie să aibă efecte adverse asupra sănătății umane, a sănătății animale sau a mediului și că, la elaborarea deciziei sale, Comisia trebuie să țină seama de toate dispozițiile pertinente din dreptul Uniunii și de alți factori legitimi pertinenți pentru subiectul în cauză; întrucât acești factori legitimi ar trebui să cuprindă obligațiile Uniunii în temeiul ODD ale ONU, al Acordului de la Paris privind schimbările climatice și al CBD a ONU;

Proces decizional nedemocratic

| N. | întrucât în urma votului din 11 ianuarie 2022 al Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală menționat la articolul 35 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 nu a fost emis niciun aviz, ceea ce înseamnă că autorizarea nu a fost susținută de o majoritate calificată a statelor membre; |
| --- | --- |

N.

întrucât în urma votului din 11 ianuarie 2022 al Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală menționat la articolul 35 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 nu a fost emis niciun aviz, ceea ce înseamnă că autorizarea nu a fost susținută de o majoritate calificată a statelor membre;

| O. | întrucât Comisia recunoaște că adoptarea în continuare a deciziilor de autorizare a organismelor modificate genetic de către Comisie fără ca o majoritate calificată a statelor membre să fie în favoarea acestor decizii reprezintă o problemă, ceea ce constituie o excepție în cazul autorizării produselor în general, dar a devenit norma în procesul de luare a deciziilor privind autorizarea produselor alimentare și a furajelor modificate genetic; |
| --- | --- |

O.

întrucât Comisia recunoaște că adoptarea în continuare a deciziilor de autorizare a organismelor modificate genetic de către Comisie fără ca o majoritate calificată a statelor membre să fie în favoarea acestor decizii reprezintă o problemă, ceea ce constituie o excepție în cazul autorizării produselor în general, dar a devenit norma în procesul de luare a deciziilor privind autorizarea produselor alimentare și a furajelor modificate genetic;

| P. | întrucât, în cea de a opta sa legislatură, Parlamentul a adoptat 36 de rezoluții prin care se opune introducerii pe piață de OMG-uri pentru alimente și furaje (33 de rezoluții) și cultivării de OMG-uri în Uniune (trei rezoluții); întrucât, în cea de a noua sa legislatură, Parlamentul a adoptat deja 23 de obiecții față de introducerea pe piață a OMG-urilor; întrucât nu a existat o majoritate calificată a statelor membre în favoarea autorizării vreunuia dintre aceste OMG-uri; întrucât motivele pentru care statele membre nu susțin autorizațiile includ nerespectarea principiului precauției în procesul de autorizare și preocupările științifice legate de evaluarea riscurilor; |
| --- | --- |

P.

întrucât, în cea de a opta sa legislatură, Parlamentul a adoptat 36 de rezoluții prin care se opune introducerii pe piață de OMG-uri pentru alimente și furaje (33 de rezoluții) și cultivării de OMG-uri în Uniune (trei rezoluții); întrucât, în cea de a noua sa legislatură, Parlamentul a adoptat deja 23 de obiecții față de introducerea pe piață a OMG-urilor; întrucât nu a existat o majoritate calificată a statelor membre în favoarea autorizării vreunuia dintre aceste OMG-uri; întrucât motivele pentru care statele membre nu susțin autorizațiile includ nerespectarea principiului precauției în procesul de autorizare și preocupările științifice legate de evaluarea riscurilor;

| Q. | întrucât, deși ea însăși recunoaște deficitul democratic, absența susținerii din partea statelor membre și obiecțiile Parlamentului, Comisia continuă să autorizeze OMG-uri; |
| --- | --- |

Q.

întrucât, deși ea însăși recunoaște deficitul democratic, absența susținerii din partea statelor membre și obiecțiile Parlamentului, Comisia continuă să autorizeze OMG-uri;

| R. | întrucât nu este necesară nicio modificare a legislației pentru ca Comisia să poată refuza autorizarea OMG-urilor atunci când autorizarea nu este susținută de o majoritate calificată a statelor membre în Comitetul de apel (16); |
| --- | --- |

R.

întrucât nu este necesară nicio modificare a legislației pentru ca Comisia să poată refuza autorizarea OMG-urilor atunci când autorizarea nu este susținută de o majoritate calificată a statelor membre în Comitetul de apel (16);

| 1. | consideră că proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei depășește competențele de executare prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

| 2. | consideră că proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei nu este compatibil cu dreptul Uniunii prin faptul că nu este compatibil cu obiectivul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 care, în conformitate cu principiile generale prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului (17), constă în asigurarea unei baze pentru garantarea unui nivel ridicat de protecție a vieții și sănătății umane, a sănătății și bunului tratament al animalelor, a intereselor de mediu și ale consumatorilor în cazul produselor alimentare și furajelor modificate genetic, asigurând, în același timp, funcționarea efectivă a pieței interne; |
| --- | --- |

2.

| 3. | solicită Comisiei să își retragă proiectul de decizie de punere în aplicare; |
| --- | --- |

3.

| 4. | invită din nou Comisia să nu autorizeze culturi modificate genetic rezistente la erbicide până când riscurile pentru sănătate asociate reziduurilor nu sunt investigate temeinic, de la caz la caz, ceea ce impune o evaluare completă a reziduurilor rezultate în urma pulverizării acestor culturi modificate genetic cu erbicide complementare, o evaluare a produselor de degradare a erbicidelor și a eventualelor efecte combinatorii, inclusiv cu însăși planta modificată genetic; |
| --- | --- |

4.

| 5. | se bucură că, în sfârșit, Comisia a recunoscut, în scrisoarea din 11 septembrie 2020 adresată deputaților, necesitatea de a ține seama de sustenabilitate în deciziile de autorizare a OMG-urilor (18); își exprimă, cu toate acestea, dezamăgirea profundă că, de atunci, Comisia a continuat să autorizeze importul de OMG-uri în Uniune, în pofida obiecțiilor formulate neîncetat de Parlament și deși majoritatea statelor membre a votat împotrivă; |
| --- | --- |

5.

| 6. | îndeamnă EFSA să solicite date despre impactul consumului de alimente și furaje derivate din plante modificate genetic asupra microbiomului intestinal; |
| --- | --- |

6.

| 7. | îndeamnă din nou Comisia să țină seama de obligațiile Uniunii în temeiul acordurilor internaționale, cum ar fi Acordul de la Paris privind schimbările climatice, Convenția ONU privind diversitatea biologică și obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU; își reiterează solicitarea ca proiectele de acte de punere în aplicare să fie însoțite de o expunere de motive în care să se explice cum respectă principiul de „a nu face rău” (19); |
| --- | --- |

7.

| 8. | evidențiază că amendamentele adoptate de Parlamentul European la 17 decembrie 2020 cu privire la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 182/2011 (20), care au fost adoptate în Parlament ca bază pentru negocierile cu Consiliul, stipulează că Comisia nu autorizează OMG-uri care nu sunt susținute de o majoritate calificată a statelor membre; insistă pe lângă Comisie să respecte această poziție și invită Consiliul să își continue lucrările și să adopte de urgență o abordare generală față de acest dosar; |
| --- | --- |

8.

| 9. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  JO L 268, 18.10.2003, p. 1.

(2)  
  JO L 157, 8.6.2013, p. 1.

(3)  JO L 55, 28.2.2011, p. 13.

(4)  Avizul științific al Grupului EFSA pentru organisme modificate genetic privind evaluarea rapiței modificate genetic 73496 destinate utilizării în alimente și furaje, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 (cererea EFSA-GMO-NL-2012/109), EFSA Journal, 2021; 19(4):6424,

https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/6610

(5)  În cea de a opta sa legislatură, Parlamentul a adoptat 36 de rezoluții în care se opune autorizării OMG-urilor. În plus, în cea de a noua sa legislatură, Parlamentul a adoptat următoarele rezoluții:

| — | Rezoluția Parlamentului European din 10 octombrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0028). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 10 octombrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0028).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 10 octombrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0029). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 10 octombrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0029).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 10 octombrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două, trei sau patru dintre evenimentele MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 și DAS-40278-9, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0030). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 10 octombrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două, trei sau patru dintre evenimentele MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 și DAS-40278-9, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0030).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din bumbac modificat genetic LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0054). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din bumbac modificat genetic LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0054).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic MON 89788 (MON-89788-1), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0055). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic MON 89788 (MON-89788-1), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0055).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 și din subcombinații MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 și NK603 × DAS-40278-9, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0056). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 și din subcombinații MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 și NK603 × DAS-40278-9, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0056).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două, trei, patru sau cinci dintre evenimentele Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 și GA21, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0057). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două, trei, patru sau cinci dintre evenimentele Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 și GA21, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0057).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 14 mai 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0069). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 14 mai 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0069).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 11 noiembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două sau trei dintre evenimentele MON 87427, MON 89034, MIR162 și NK603, și de abrogare a Deciziei (UE) 2018/1111 de punere în aplicare a Comisiei, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0291). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 11 noiembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două sau trei dintre evenimentele MON 87427, MON 89034, MIR162 și NK603, și de abrogare a Deciziei (UE) 2018/1111 de punere în aplicare a Comisiei, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0291).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 11 noiembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0292). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 11 noiembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0292).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 11 noiembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două, trei sau patru dintre evenimentele MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 și NK603, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0293). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 11 noiembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două, trei sau patru dintre evenimentele MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 și NK603, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0293).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0365). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0365).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două sau trei dintre evenimentele MON 87427, MON 89034, MIR162 și MON 87411, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0366). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două sau trei dintre evenimentele MON 87427, MON 89034, MIR162 și MON 87411, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0366).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0367). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0367).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MON 88017 (MON-88Ø17-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0368). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MON 88017 (MON-88Ø17-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0368).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MON 89034 (MON-89Ø34-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0369). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MON 89034 (MON-89Ø34-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0369).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 11 martie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din bumbac modificat genetic GHB614 × T304-40 × GHB119, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2021)0080). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 11 martie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din bumbac modificat genetic GHB614 × T304-40 × GHB119, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2021)0080).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 11 martie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MZIR098 (SYN-ØØØ98-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2021)0081). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 11 martie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MZIR098 (SYN-ØØØ98-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2021)0081).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic DAS-81419-2 (DAS–44406–6), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2021)0334). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic DAS-81419-2 (DAS–44406–6), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2021)0334).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două sau trei dintre evenimentele de transformare 1507, MIR162, MON810 și NK603 în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2021)0335). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două sau trei dintre evenimentele de transformare 1507, MIR162, MON810 și NK603 în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2021)0335).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic Bt 11 (SYN-BTØ11-1), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2021)0336). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic Bt 11 (SYN-BTØ11-1), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2021)0336).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 15 februarie 2022 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin sau sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic BCS-GM151-6, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2022)0024). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 15 februarie 2022 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin sau sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic BCS-GM151-6, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2022)0024).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 15 februarie 2022 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din bumbac modificat genetic GHB614 (BCS-GHØØ2-5), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2022)0025). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 15 februarie 2022 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din bumbac modificat genetic GHB614 (BCS-GHØØ2-5), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2022)0025).

(6)  Avizul EFSA, p. 1.

(7)  A se vedea, de exemplu, Bonny, S., „Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact” (Culturile modificate genetic tolerante la erbicide, buruienile și erbicidele), Environmental Management, ianuarie 2016, 57(1), pp. 31-48, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738 și Benbrook, C. M., „Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years” (Efectele culturilor modificate genetic asupra cantității de pesticide utilizate), Environmental Sciences Europe, 28 septembrie 2012, Vol. 24(1), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24

(8)  A se vedea, de exemplu, https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S1383574218300887

https://academic.oup.com/ije/advance-article/doi/10.1093/ije/dyz017/5382278,

https://journals.plos.org/plosone/article?id=10.1371/journal.pone.0219610, and

https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC6612199/

(9)  Concluzia EFSA privind evaluarea inter pares a riscului utilizării ca pesticid a substanței active glifosat, EFSA Journal, 2015; 13(11):4302, p. 3, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4302

(10)  Acest lucru este valabil pentru glifosat, astfel cum se menționează în Avizul motivat al EFSA intitulat „Review of the existing maximum residue levels for glyphosate according to Article 12 of Regulation (EC) No 396/2005” (Analiza nivelurilor maxime de reziduuri de glifosat existente, în temeiul articolului 12 din Regulamentul (CE) nr. 396/2005), EFSA Journal, 2018; 16(5):5263, p. 12, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5263

(11)  Observațiile statelor membre, accesibile prin intermediul Registrului de întrebări al EFSA: https://www.efsa.europa.eu/en/register-of-questions

(12)  https://www.ohchr.org/EN/Issues/Food/Pages/Pesticides.aspx

(13)  https://www.un.org/sustainabledevelopment/health/

(14)  https://www.mcgill.ca/newsroom/channels/news/widely-used-weed-killer-harming-biodiversity-320906

(15)  Convenția ONU privind diversitatea biologică, articolul 3: https://www.cbd.int/convention/articles/?a=cbd-03

(16)  Comisia „poate adopta”, nu „adoptă”, autorizația în cazul în care nu există o majoritate calificată a statelor membre care să sprijine autorizația în cadrul Comitetului de apel, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 [articolul 6 alineatul (3)],

(17)  Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 ianuarie 2002 de stabilire a principiilor și a cerințelor generale ale legislației alimentare, de instituire a Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară și de stabilire a procedurilor în domeniul siguranței produselor alimentare (JO L 31, 1.2.2002, p. 1).

(18)  https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(19)  Rezoluția Parlamentului European din 15 ianuarie 2020 referitoare la Pactul verde european (JO C 270, 7.7.2021, p. 2), punctul 102.

(20)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0364.

---

| 9.9.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 347/61 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 347/61

---

P9_TA(2022)0064

Ingerințele externe în toate procesele democratice din cadrul UE

Rezoluția Parlamentului European din 9 martie 2022 referitoare la ingerințele externe în toate procesele democratice din cadrul Uniunii Europene, inclusiv dezinformarea (2020/2268(INI))

(2022/C 347/07)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (denumită în continuare „carta”), în special articolele 7, 8, 11, 12, 39, 40, 47 și 52, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (denumită în continuare „carta”), în special articolele 7, 8, 11, 12, 39, 40, 47 și 52,

| — | având în vedere Carta Organizației Națiunilor Unite, în special articolele 1 și 2, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta Organizației Națiunilor Unite, în special articolele 1 și 2,

| — | având în vedere Rezoluția 2131 (XX) din 21 decembrie 1965 a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite (ONU) intitulată „Declarație privind inadmisibilitatea intervenției în afacerile interne ale statelor și protejarea independenței și a suveranității lor”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 2131 (XX) din 21 decembrie 1965 a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite (ONU) intitulată „Declarație privind inadmisibilitatea intervenției în afacerile interne ale statelor și protejarea independenței și a suveranității lor”,

| — | având în vedere Convenția pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, în special articolele 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 16 și 17, și Protocolul la aceasta, în special articolul 3, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, în special articolele 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 16 și 17, și Protocolul la aceasta, în special articolul 3,

| — | având în vedere rezoluția sa din 23 noiembrie 2016 referitoare la comunicarea strategică a UE pentru a contracara propaganda părților terțe împotriva sa (1) și recomandarea sa din 13 martie 2019 privind evaluarea acțiunilor întreprinse de SEAE la doi ani după raportul PE referitor la comunicarea strategică a UE pentru a contracara propaganda părților terțe împotriva sa (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 23 noiembrie 2016 referitoare la comunicarea strategică a UE pentru a contracara propaganda părților terțe împotriva sa (1) și recomandarea sa din 13 martie 2019 privind evaluarea acțiunilor întreprinse de SEAE la doi ani după raportul PE referitor la comunicarea strategică a UE pentru a contracara propaganda părților terțe împotriva sa (2),

| — | având în vedere rezoluția sa din 13 iunie 2018 referitoare la apărarea cibernetică (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 13 iunie 2018 referitoare la apărarea cibernetică (3),

| — | având în vedere comunicările comune ale Comisiei și ale Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 5 decembrie 2018, intitulată „Plan de acțiune împotriva dezinformării” (JOIN(2018)0036), și din 14 iunie 2019, intitulată „Raport privind punerea în aplicare a Planului de acțiune împotriva dezinformării” (JOIN(2019)0012), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicările comune ale Comisiei și ale Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 5 decembrie 2018, intitulată „Plan de acțiune împotriva dezinformării” (JOIN(2018)0036), și din 14 iunie 2019, intitulată „Raport privind punerea în aplicare a Planului de acțiune împotriva dezinformării” (JOIN(2019)0012),

| — | având în vedere documentul de lucru comun al serviciilor Comisiei din 23 iunie 2021 privind Al cincilea raport intermediar referitor la punerea în aplicare a Cadrului comun din 2016 privind contracararea amenințărilor hibride și comunicarea comună din 2018 privind creșterea rezilienței și consolidarea capacităților necesare pentru a aborda amenințările hibride (SWD(2021)0729), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru comun al serviciilor Comisiei din 23 iunie 2021 privind Al cincilea raport intermediar referitor la punerea în aplicare a Cadrului comun din 2016 privind contracararea amenințărilor hibride și comunicarea comună din 2018 privind creșterea rezilienței și consolidarea capacităților necesare pentru a aborda amenințările hibride (SWD(2021)0729),

| — | având în vedere Planul de acțiune pentru democrația europeană (COM(2020)0790), |
| --- | --- |

—

având în vedere Planul de acțiune pentru democrația europeană (COM(2020)0790),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 3 decembrie 2020 intitulată „Mass-media europeană în deceniul digital: plan de acțiune pentru sprijinirea redresării și transformării” (COM(2020)0784), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 3 decembrie 2020 intitulată „Mass-media europeană în deceniul digital: plan de acțiune pentru sprijinirea redresării și transformării” (COM(2020)0784),

| — | având în vedere pachetul legislativ privind serviciile digitale, |
| --- | --- |

—

având în vedere pachetul legislativ privind serviciile digitale,

| — | având în vedere rezoluția sa din 20 octombrie 2021 intitulată „Mass-media europeană în deceniul digital: un plan de acțiune pentru sprijinirea redresării și transformării” (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 20 octombrie 2021 intitulată „Mass-media europeană în deceniul digital: un plan de acțiune pentru sprijinirea redresării și transformării” (4),

| — | având în vedere Codul de bune practici din 2018 privind dezinformarea și Orientările din 2021 privind consolidarea Codului de bune practici privind dezinformarea (COM(2021)0262), precum și Recomandările pentru noul Cod de bune practici privind dezinformarea emise de Grupul autorităților europene de reglementare pentru serviciile mass-media audiovizuale în octombrie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere Codul de bune practici din 2018 privind dezinformarea și Orientările din 2021 privind consolidarea Codului de bune practici privind dezinformarea (COM(2021)0262), precum și Recomandările pentru noul Cod de bune practici privind dezinformarea emise de Grupul autorităților europene de reglementare pentru serviciile mass-media audiovizuale în octombrie 2021,

| — | având în vedere raportul special nr. 09/2021 al Curții de Conturi Europene intitulat „Dezinformarea care afectează UE: un fenomen sub supraveghere, dar nu încă sub control”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul special nr. 09/2021 al Curții de Conturi Europene intitulat „Dezinformarea care afectează UE: un fenomen sub supraveghere, dar nu încă sub control”,

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 16 decembrie 2020 de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind reziliența entităților critice (COM(2020)0829) și anexa propusă la directivă, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 16 decembrie 2020 de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind reziliența entităților critice (COM(2020)0829) și anexa propusă la directivă,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2019/452 al Parlamentului European și al Consiliului din 19 martie 2019 de stabilire a unui cadru pentru examinarea investițiilor străine directe în Uniune (5) (Regulamentul privind examinarea ISD) și Orientările din martie 2020 referitoare la Regulamentul privind examinarea ISD (C(2020)1981), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2019/452 al Parlamentului European și al Consiliului din 19 martie 2019 de stabilire a unui cadru pentru examinarea investițiilor străine directe în Uniune (5) (Regulamentul privind examinarea ISD) și Orientările din martie 2020 referitoare la Regulamentul privind examinarea ISD (C(2020)1981),

| — | având în vedere Comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 16 decembrie 2020 privind strategia de securitate cibernetică a UE pentru deceniul digital (JOIN(2020)0018), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 16 decembrie 2020 privind strategia de securitate cibernetică a UE pentru deceniul digital (JOIN(2020)0018),

| — | având în vedere articolele Comisiei de Drept Internațional responsabilitatea statelor pentru faptele prejudiciabile la nivel internațional, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele Comisiei de Drept Internațional responsabilitatea statelor pentru faptele prejudiciabile la nivel internațional,

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 16 decembrie 2020 de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind măsuri pentru un nivel comun ridicat de securitate cibernetică în Uniune, de abrogare a Directivei (UE) 2016/1148 (COM(2020)0823), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 16 decembrie 2020 de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind măsuri pentru un nivel comun ridicat de securitate cibernetică în Uniune, de abrogare a Directivei (UE) 2016/1148 (COM(2020)0823),

| — | având în vedere setul de instrumente al UE din martie 2021 conținând măsuri de reducere a riscurilor asupra securității cibernetice a rețelelor 5G, |
| --- | --- |

—

având în vedere setul de instrumente al UE din martie 2021 conținând măsuri de reducere a riscurilor asupra securității cibernetice a rețelelor 5G,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2019/881 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 aprilie 2019 privind ENISA (Agenția Uniunii Europene pentru Securitate Cibernetică) și privind certificarea securității cibernetice pentru tehnologia informației și comunicațiilor și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 526/2013 (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2019/881 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 aprilie 2019 privind ENISA (Agenția Uniunii Europene pentru Securitate Cibernetică) și privind certificarea securității cibernetice pentru tehnologia informației și comunicațiilor și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 526/2013 (6),

| — | având în vedere studiile, notele de informare și analizele aprofundate solicitate de Comisia specială privind ingerințele externe în toate procesele democratice din cadrul Uniunii Europene, inclusiv privind dezinformarea (INGE), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiile, notele de informare și analizele aprofundate solicitate de Comisia specială privind ingerințele externe în toate procesele democratice din cadrul Uniunii Europene, inclusiv privind dezinformarea (INGE),

| — | având în vedere audierea lui Frances Haugen din 8 noiembrie 2021, organizată de Comisia pentru piața internă și protecția consumatorilor, în asociere cu alte comisii, |
| --- | --- |

—

având în vedere audierea lui Frances Haugen din 8 noiembrie 2021, organizată de Comisia pentru piața internă și protecția consumatorilor, în asociere cu alte comisii,

| — | având în vedere rezoluția sa din 7 octombrie 2021 referitoare la situația capabilităților de apărare cibernetică ale UE (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 7 octombrie 2021 referitoare la situația capabilităților de apărare cibernetică ale UE (7),

| — | având în vedere obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite, în special ODD 16, care vizează promovarea unor societăți pașnice și incluzive pentru o dezvoltare durabilă, |
| --- | --- |

—

având în vedere obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD) ale Organizației Națiunilor Unite, în special ODD 16, care vizează promovarea unor societăți pașnice și incluzive pentru o dezvoltare durabilă,

| — | având în vedere declarația și scrisoarea de intenție privind Starea Uniunii din 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația și scrisoarea de intenție privind Starea Uniunii din 2021,

| — | având în vedere raportul Secretarului General al ONU din 10 septembrie 2021 intitulat „Agenda noastră comună”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Secretarului General al ONU din 10 septembrie 2021 intitulat „Agenda noastră comună”,

| — | având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 10 iunie 2020, intitulată „Combaterea dezinformării în legătură cu COVID-19 – Asigurarea unei informări corecte” (JOIN(2020)0008), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 10 iunie 2020, intitulată „Combaterea dezinformării în legătură cu COVID-19 – Asigurarea unei informări corecte” (JOIN(2020)0008),

| — | având în vedere decizia Consiliului din 15 noiembrie 2021 de a-și modifica regimul de sancțiuni aplicat Belarusului, astfel încât să extindă criteriile de desemnare pentru a viza persoane fizice și entități care organizează sau contribuie la atacuri hibride și la instrumentalizarea unor ființe umane practicată de regimul din Belarus, |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia Consiliului din 15 noiembrie 2021 de a-și modifica regimul de sancțiuni aplicat Belarusului, astfel încât să extindă criteriile de desemnare pentru a viza persoane fizice și entități care organizează sau contribuie la atacuri hibride și la instrumentalizarea unor ființe umane practicată de regimul din Belarus,

| — | având în vedere decizia sa din 18 iunie 2020 de înființare a unei comisii speciale privind ingerințele externe în toate procesele democratice din cadrul Uniunii Europene, inclusiv privind dezinformarea, și de stabilire a responsabilităților, componenței și duratei mandatului acesteia (8), adoptată conform articolului 207 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia sa din 18 iunie 2020 de înființare a unei comisii speciale privind ingerințele externe în toate procesele democratice din cadrul Uniunii Europene, inclusiv privind dezinformarea, și de stabilire a responsabilităților, componenței și duratei mandatului acesteia (8), adoptată conform articolului 207 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei speciale privind ingerințele externe în toate procesele democratice din cadrul Uniunii Europene, inclusiv privind dezinformarea (A9-0022/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei speciale privind ingerințele externe în toate procesele democratice din cadrul Uniunii Europene, inclusiv privind dezinformarea (A9-0022/2022),

| A. | întrucât ingerințele externe constituie o încălcare gravă a valorilor și principiilor universale pe care se întemeiază Uniunea, cum ar fi demnitatea umană, libertatea, egalitatea, solidaritatea, respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, democrația și statul de drept; |
| --- | --- |

A.

întrucât ingerințele externe constituie o încălcare gravă a valorilor și principiilor universale pe care se întemeiază Uniunea, cum ar fi demnitatea umană, libertatea, egalitatea, solidaritatea, respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, democrația și statul de drept;

| B. | întrucât ingerințele externe, manipularea informațiilor și dezinformarea reprezintă un abuz la adresa libertăților fundamentale de exprimare și de informare, astfel cum sunt prevăzute la articolul 11 din cartă, și amenință aceste libertăți, subminând totodată procesele democratice din UE și din statele sale membre, cum ar fi organizarea de alegeri libere și corecte; întrucât obiectivul ingerințelor externe este denaturarea sau reprezentarea falsă a faptelor, exagerarea artificială a unor argumente unilaterale, discreditarea informațiilor pentru a degrada discursul politic și, în ultimă instanță, subminarea încrederii în sistemul electoral și, prin urmare, în însuși procesul democratic; |
| --- | --- |

B.

întrucât ingerințele externe, manipularea informațiilor și dezinformarea reprezintă un abuz la adresa libertăților fundamentale de exprimare și de informare, astfel cum sunt prevăzute la articolul 11 din cartă, și amenință aceste libertăți, subminând totodată procesele democratice din UE și din statele sale membre, cum ar fi organizarea de alegeri libere și corecte; întrucât obiectivul ingerințelor externe este denaturarea sau reprezentarea falsă a faptelor, exagerarea artificială a unor argumente unilaterale, discreditarea informațiilor pentru a degrada discursul politic și, în ultimă instanță, subminarea încrederii în sistemul electoral și, prin urmare, în însuși procesul democratic;

| C. | întrucât Rusia s-a implicat într-o dezinformare fără precedent ca nivel de rea voință și amploare, în presa tradițională, dar și pe platformele de comunicare socială, pentru a-și înșela proprii cetățeni și comunitatea internațională în ajunul și în timpul războiului de agresiune împotriva Ucrainei, inițiat de Rusia la 24 februarie 2022, demonstrând că chiar și informațiile pot fi folosite ca o armă; |
| --- | --- |

C.

întrucât Rusia s-a implicat într-o dezinformare fără precedent ca nivel de rea voință și amploare, în presa tradițională, dar și pe platformele de comunicare socială, pentru a-și înșela proprii cetățeni și comunitatea internațională în ajunul și în timpul războiului de agresiune împotriva Ucrainei, inițiat de Rusia la 24 februarie 2022, demonstrând că chiar și informațiile pot fi folosite ca o armă;

| D. | întrucât orice acțiune împotriva ingerințelor externe și a manipulării informațiilor trebuie să respecte ea însăși libertățile fundamentale de exprimare și informare; întrucât Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene (FRA) joacă un rol esențial în evaluarea respectării drepturilor fundamentale, inclusiv a articolul 11 cartă, pentru a evita acțiunile disproporționate; întrucât actorii care efectuează acțiuni de ingerință externă și manipulează informații abuzează de aceste libertăți în avantajul lor și întrucât este, prin urmare, esențial să se intensifice lupta preventivă împotriva ingerințelor externe și a manipulării informațiilor, deoarece democrația depinde de luarea unor decizii în cunoștință de cauză de către cetățeni; |
| --- | --- |

D.

întrucât orice acțiune împotriva ingerințelor externe și a manipulării informațiilor trebuie să respecte ea însăși libertățile fundamentale de exprimare și informare; întrucât Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene (FRA) joacă un rol esențial în evaluarea respectării drepturilor fundamentale, inclusiv a articolul 11 cartă, pentru a evita acțiunile disproporționate; întrucât actorii care efectuează acțiuni de ingerință externă și manipulează informații abuzează de aceste libertăți în avantajul lor și întrucât este, prin urmare, esențial să se intensifice lupta preventivă împotriva ingerințelor externe și a manipulării informațiilor, deoarece democrația depinde de luarea unor decizii în cunoștință de cauză de către cetățeni;

| E. | întrucât dovezile arată că actori statali și nestatali străini răuvoitori și autoritari, cum ar fi Rusia, China și alții, recurg la practici de manipulare a informațiilor și la alte tactici de ingerință pentru a interveni în procesele democratice din UE; întrucât aceste atacuri, care fac parte dintr-o strategie de război hibrid și constituie o încălcare a dreptului internațional, induc în eroare și înșală cetățenii și le afectează comportamentul electoral, amplifică dezbaterile care generează dezbinare, divizează, polarizează și exploatează vulnerabilitățile societăților, promovează discursurile de incitare la ură, agravează situația grupurilor vulnerabile care sunt mai susceptibile de a deveni victime ale dezinformării, denaturează integritatea alegerilor democratice și a referendumurilor, alimentează neîncrederea în guvernele naționale, în autoritățile publice și în ordinea democratică liberală și au scopul de a destabiliza democrația europeană și, prin urmare, constituie o amenințare gravă la adresa securității și suveranității UE; |
| --- | --- |

E.

întrucât dovezile arată că actori statali și nestatali străini răuvoitori și autoritari, cum ar fi Rusia, China și alții, recurg la practici de manipulare a informațiilor și la alte tactici de ingerință pentru a interveni în procesele democratice din UE; întrucât aceste atacuri, care fac parte dintr-o strategie de război hibrid și constituie o încălcare a dreptului internațional, induc în eroare și înșală cetățenii și le afectează comportamentul electoral, amplifică dezbaterile care generează dezbinare, divizează, polarizează și exploatează vulnerabilitățile societăților, promovează discursurile de incitare la ură, agravează situația grupurilor vulnerabile care sunt mai susceptibile de a deveni victime ale dezinformării, denaturează integritatea alegerilor democratice și a referendumurilor, alimentează neîncrederea în guvernele naționale, în autoritățile publice și în ordinea democratică liberală și au scopul de a destabiliza democrația europeană și, prin urmare, constituie o amenințare gravă la adresa securității și suveranității UE;

| F. | întrucât ingerințele externe reprezintă un model de comportament care amenință sau are un impact negativ asupra valorilor, procedurilor democratice, proceselor politice, securității statelor și a cetățenilor, precum și asupra capacității de a face față unor situații excepționale; întrucât aceste ingerințe au un caracter manipulator și sunt realizate și finanțate în mod intenționat și coordonat; întrucât persoanele responsabile de astfel de ingerințe, inclusiv interpușii lor din interiorul și din afara teritoriului lor, pot fi actori statali sau nestatali și sunt adesea asistați în ingerințele lor externe de către complici politici din statele membre, care obțin avantaje politice și economice din favorizarea strategiilor străine; întrucât utilizarea de către actori străini a unor interpuși interni și cooperarea cu aliați interni estompează linia de demarcație dintre ingerințele externe și cele interne; |
| --- | --- |

F.

întrucât ingerințele externe reprezintă un model de comportament care amenință sau are un impact negativ asupra valorilor, procedurilor democratice, proceselor politice, securității statelor și a cetățenilor, precum și asupra capacității de a face față unor situații excepționale; întrucât aceste ingerințe au un caracter manipulator și sunt realizate și finanțate în mod intenționat și coordonat; întrucât persoanele responsabile de astfel de ingerințe, inclusiv interpușii lor din interiorul și din afara teritoriului lor, pot fi actori statali sau nestatali și sunt adesea asistați în ingerințele lor externe de către complici politici din statele membre, care obțin avantaje politice și economice din favorizarea strategiilor străine; întrucât utilizarea de către actori străini a unor interpuși interni și cooperarea cu aliați interni estompează linia de demarcație dintre ingerințele externe și cele interne;

| G. | întrucât tacticile de ingerință externă iau forme diverse, inclusiv pe cea a dezinformării, a suprimării informațiilor, a manipulării platformelor de comunicare socială și a algoritmilor, termenilor și condițiilor acestora și a sistemelor lor de publicitate, a atacurilor cibernetice, a operațiunilor de piratare și scurgere de informații pentru a avea acces la informații despre alegători și a afecta astfel legitimitatea procesului electoral, a amenințărilor la adresa jurnaliștilor, cercetătorilor, politicienilor și membrilor organizațiilor societății civile și a hărțuirii acestora, a donațiilor și împrumuturilor din surse ascunse acordate unor partide politice, campanii care favorizează anumiți candidați, organizații mass-media și mijloace de informare în masă, a mijloacelor de informare și organizațiilor mediatice false sau interpuse, a acaparării și cooptării elitelor, a banilor „murdari”, a conturilor și identităților false, a presiunilor menite să determine autocenzura, a exploatării abuzive a narativelor istorice, religioase și culturale, a presiunii exercitate asupra instituțiilor educaționale și culturale, a preluării controlului asupra infrastructurii critice, a exercitării de presiuni asupra resortisanților străini care trăiesc în UE, a instrumentalizării migranților și a spionajului; întrucât aceste tactici sunt adesea combinate pentru a le amplifica efectul; |
| --- | --- |

G.

întrucât tacticile de ingerință externă iau forme diverse, inclusiv pe cea a dezinformării, a suprimării informațiilor, a manipulării platformelor de comunicare socială și a algoritmilor, termenilor și condițiilor acestora și a sistemelor lor de publicitate, a atacurilor cibernetice, a operațiunilor de piratare și scurgere de informații pentru a avea acces la informații despre alegători și a afecta astfel legitimitatea procesului electoral, a amenințărilor la adresa jurnaliștilor, cercetătorilor, politicienilor și membrilor organizațiilor societății civile și a hărțuirii acestora, a donațiilor și împrumuturilor din surse ascunse acordate unor partide politice, campanii care favorizează anumiți candidați, organizații mass-media și mijloace de informare în masă, a mijloacelor de informare și organizațiilor mediatice false sau interpuse, a acaparării și cooptării elitelor, a banilor „murdari”, a conturilor și identităților false, a presiunilor menite să determine autocenzura, a exploatării abuzive a narativelor istorice, religioase și culturale, a presiunii exercitate asupra instituțiilor educaționale și culturale, a preluării controlului asupra infrastructurii critice, a exercitării de presiuni asupra resortisanților străini care trăiesc în UE, a instrumentalizării migranților și a spionajului; întrucât aceste tactici sunt adesea combinate pentru a le amplifica efectul;

| H. | întrucât manipularea informațiilor și răspândirea dezinformării pot servi intereselor economice ale unor actori statali și nestatali și ale interpușilor lor și pot crea dependențe economice care pot fi exploatate în scopuri politice; întrucât, într-o lume a concurenței internaționale non-cinetice, ingerințele externe pot fi un instrument principal pentru destabilizarea și slăbirea entităților similare vizate sau pentru creșterea propriului avantaj competitiv prin crearea unor canale de influență, prin dependențe în ceea ce privește lanțurile de aprovizionare, prin șantaj sau prin constrângere; întrucât dezinformarea cauzează daune economice directe și indirecte, care nu au fost evaluate sistematic; |
| --- | --- |

H.

întrucât manipularea informațiilor și răspândirea dezinformării pot servi intereselor economice ale unor actori statali și nestatali și ale interpușilor lor și pot crea dependențe economice care pot fi exploatate în scopuri politice; întrucât, într-o lume a concurenței internaționale non-cinetice, ingerințele externe pot fi un instrument principal pentru destabilizarea și slăbirea entităților similare vizate sau pentru creșterea propriului avantaj competitiv prin crearea unor canale de influență, prin dependențe în ceea ce privește lanțurile de aprovizionare, prin șantaj sau prin constrângere; întrucât dezinformarea cauzează daune economice directe și indirecte, care nu au fost evaluate sistematic;

| I. | întrucât inducerea în eroare reprezintă informații verificabil false care nu sunt menite să cauzeze prejudicii, în timp ce dezinformarea reprezintă informații verificabil false sau care induc în eroare create, prezentate sau diseminate în mod intenționat, cu scopul de a cauza prejudicii sau de a produce un efect potențial disruptiv asupra societății, prin înșelarea publicului, sau pentru câștiguri economice intenționate; |
| --- | --- |

I.

întrucât inducerea în eroare reprezintă informații verificabil false care nu sunt menite să cauzeze prejudicii, în timp ce dezinformarea reprezintă informații verificabil false sau care induc în eroare create, prezentate sau diseminate în mod intenționat, cu scopul de a cauza prejudicii sau de a produce un efect potențial disruptiv asupra societății, prin înșelarea publicului, sau pentru câștiguri economice intenționate;

| J. | întrucât este necesar ca, în interiorul UE, să se convină asupra unor definiții și metodologii comune și detaliate, pentru a se ajunge la o mai bună înțelegere comună a amenințărilor și a dezvolta standarde adecvate ale UE pentru o atribuire și un răspuns îmbunătățite; întrucât Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) a depus eforturi considerabile în acest domeniu; întrucât aceste definiții trebuie să garanteze impenetrabilitatea în fața ingerințelor externe și respectarea drepturilor omului; întrucât cooperarea cu partenerii care împărtășesc aceeași viziune, în cadrul forumurilor internaționale relevante, pe tema unor definiții comune ale ingerințelor externe pentru a stabili norme și standarde internaționale este extrem de importantă; întrucât UE ar trebui să preia inițiativa stabilirii unor norme internaționale clare pentru atribuirea ingerințelor externe; |
| --- | --- |

J.

întrucât este necesar ca, în interiorul UE, să se convină asupra unor definiții și metodologii comune și detaliate, pentru a se ajunge la o mai bună înțelegere comună a amenințărilor și a dezvolta standarde adecvate ale UE pentru o atribuire și un răspuns îmbunătățite; întrucât Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) a depus eforturi considerabile în acest domeniu; întrucât aceste definiții trebuie să garanteze impenetrabilitatea în fața ingerințelor externe și respectarea drepturilor omului; întrucât cooperarea cu partenerii care împărtășesc aceeași viziune, în cadrul forumurilor internaționale relevante, pe tema unor definiții comune ale ingerințelor externe pentru a stabili norme și standarde internaționale este extrem de importantă; întrucât UE ar trebui să preia inițiativa stabilirii unor norme internaționale clare pentru atribuirea ingerințelor externe;

Nevoia unei strategii coordonate împotriva ingerințelor externe

| K. | întrucât tentativele de ingerință externă din întreaga lume sunt tot mai numeroase și devin din ce în ce mai sofisticate, bazându-se pe utilizarea tot mai răspândită a inteligenței artificiale (IA) și pe erodarea imputabilității; |
| --- | --- |

K.

întrucât tentativele de ingerință externă din întreaga lume sunt tot mai numeroase și devin din ce în ce mai sofisticate, bazându-se pe utilizarea tot mai răspândită a inteligenței artificiale (IA) și pe erodarea imputabilității;

| L. | întrucât este de datoria UE și a statelor sale membre să apere toți cetățenii și infrastructura, precum și sistemele lor democratice, de tentativele de ingerință externă; întrucât UE și statele sale membre par însă să nu dispună de mijloace adecvate și suficiente pentru a putea preveni, depista, atribui, contracara și sancționa mai bine aceste amenințări; |
| --- | --- |

L.

întrucât este de datoria UE și a statelor sale membre să apere toți cetățenii și infrastructura, precum și sistemele lor democratice, de tentativele de ingerință externă; întrucât UE și statele sale membre par însă să nu dispună de mijloace adecvate și suficiente pentru a putea preveni, depista, atribui, contracara și sancționa mai bine aceste amenințări;

| M. | întrucât există o lipsă generală de conștientizare în rândul a numeroși factori de decizie politică, precum și al cetățenilor în general, privind realitatea acestor aspecte, ceea ce poate contribui în mod neintenționat la deschiderea unor noi vulnerabilități; întrucât problema campaniilor de dezinformare nu s-a aflat printre principalele puncte de pe ordinea de zi a factorilor de decizie europeni; întrucât audierile și activitatea Comisiei speciale INGE au contribuit la recunoașterea publică a acestor probleme și la punerea lor în context și au încadrat cu succes dezbaterea europeană pe tema ingerințelor externe; întrucât eforturile externe îndelungate de dezinformare au contribuit deja la apariția unor surse interne de dezinformare; |
| --- | --- |

M.

întrucât există o lipsă generală de conștientizare în rândul a numeroși factori de decizie politică, precum și al cetățenilor în general, privind realitatea acestor aspecte, ceea ce poate contribui în mod neintenționat la deschiderea unor noi vulnerabilități; întrucât problema campaniilor de dezinformare nu s-a aflat printre principalele puncte de pe ordinea de zi a factorilor de decizie europeni; întrucât audierile și activitatea Comisiei speciale INGE au contribuit la recunoașterea publică a acestor probleme și la punerea lor în context și au încadrat cu succes dezbaterea europeană pe tema ingerințelor externe; întrucât eforturile externe îndelungate de dezinformare au contribuit deja la apariția unor surse interne de dezinformare;

| N. | întrucât monitorizarea transparentă și în timp real a situației ingerințelor externe de către organisme instituționale și verificatori independenți ai veridicității informațiilor, precum și coordonarea eficace a acțiunilor lor și schimbul lor de informații sunt esențiale, astfel încât să se ia măsuri adecvate nu doar pentru a furniza informații despre atacurile răuvoitoare în curs, ci și pentru a le contracara; întrucât trebuie să se acorde o atenție similară așa-numitei cartografieri a societății, identificând cele mai vulnerabile și susceptibile părți ale sale în ceea ce privește manipularea și dezinformarea externe și eliminând cauzele acestor vulnerabilități; |
| --- | --- |

N.

întrucât monitorizarea transparentă și în timp real a situației ingerințelor externe de către organisme instituționale și verificatori independenți ai veridicității informațiilor, precum și coordonarea eficace a acțiunilor lor și schimbul lor de informații sunt esențiale, astfel încât să se ia măsuri adecvate nu doar pentru a furniza informații despre atacurile răuvoitoare în curs, ci și pentru a le contracara; întrucât trebuie să se acorde o atenție similară așa-numitei cartografieri a societății, identificând cele mai vulnerabile și susceptibile părți ale sale în ceea ce privește manipularea și dezinformarea externe și eliminând cauzele acestor vulnerabilități;

| O. | întrucât prima prioritate a apărării UE, și anume reziliența și gradul de pregătire al cetățenilor UE în fața ingerințelor externe și a manipulării informațiilor, necesită o abordare pe termen lung și la nivelul întregii societăți, începând de la nivelul educației și crescând gradul de sensibilizare cu privire la probleme într-un stadiu timpuriu; |
| --- | --- |

O.

întrucât prima prioritate a apărării UE, și anume reziliența și gradul de pregătire al cetățenilor UE în fața ingerințelor externe și a manipulării informațiilor, necesită o abordare pe termen lung și la nivelul întregii societăți, începând de la nivelul educației și crescând gradul de sensibilizare cu privire la probleme într-un stadiu timpuriu;

| P. | întrucât este necesară cooperarea și coordonarea între niveluri administrative și sectoare diverse în rândul statelor membre și la nivelul UE, precum și cu țări care împărtășesc aceeași viziune și cu societatea civilă și cu sectorul privat, pentru a identifica vulnerabilitățile, a depista atacurile și a le neutraliza; întrucât există o nevoie urgentă de sincronizare a percepției asupra amenințărilor la adresa securității naționale; |
| --- | --- |

P.

întrucât este necesară cooperarea și coordonarea între niveluri administrative și sectoare diverse în rândul statelor membre și la nivelul UE, precum și cu țări care împărtășesc aceeași viziune și cu societatea civilă și cu sectorul privat, pentru a identifica vulnerabilitățile, a depista atacurile și a le neutraliza; întrucât există o nevoie urgentă de sincronizare a percepției asupra amenințărilor la adresa securității naționale;

Consolidarea rezilienței prin conștientizarea situației, educația și alfabetizarea mediatică și informațională, pluralismul mass-mediei, jurnalism independent și educație

| Q. | întrucât conștientizarea situației, sistemele democratice solide, un stat de drept puternic, o societate civilă activă, alertele timpurii și evaluarea amenințărilor reprezintă primii pași înspre combaterea ingerințelor și a manipulării informațiilor; întrucât, în pofida tuturor progreselor înregistrate în ceea ce privește sensibilizarea față de ingerințele externe, numeroase persoane, inclusiv factori de decizie politică și funcționari publici care lucrează în domeniile potențial vizate, încă nu sunt conștiente de riscurile legate de ingerințele externe și de modul în care acestea pot fi abordate; |
| --- | --- |

Q.

întrucât conștientizarea situației, sistemele democratice solide, un stat de drept puternic, o societate civilă activă, alertele timpurii și evaluarea amenințărilor reprezintă primii pași înspre combaterea ingerințelor și a manipulării informațiilor; întrucât, în pofida tuturor progreselor înregistrate în ceea ce privește sensibilizarea față de ingerințele externe, numeroase persoane, inclusiv factori de decizie politică și funcționari publici care lucrează în domeniile potențial vizate, încă nu sunt conștiente de riscurile legate de ingerințele externe și de modul în care acestea pot fi abordate;

| R. | întrucât o mass-medie care difuzează știri de înaltă calitate, independentă și finanțată în mod sustenabil și transparent, precum și jurnalismul profesionist sunt esențiale pentru libertatea și pluralismul mass-mediei și pentru statul de drept și constituie, prin urmare, un pilon al democrației și cel mai bun antidot la dezinformare; întrucât unii actori străini profită de libertatea mass-mediei occidentale pentru a răspândi dezinformare; întrucât mass-media profesionistă și jurnalismul tradițional, ca sursă de informații de calitate, trec printr-o perioadă dificilă în era digitală; întrucât este nevoie de o educație și o formare de calitate în domeniul jurnalismului, în interiorul și în afara UE, pentru a asigura analize jurnalistice valoroase și standarde editoriale exigente; întrucât UE trebuie să continue să sprijine jurnalismul în mediul digital; întrucât comunicarea bazată pe știință ar trebui să joace un rol important; |
| --- | --- |

R.

întrucât o mass-medie care difuzează știri de înaltă calitate, independentă și finanțată în mod sustenabil și transparent, precum și jurnalismul profesionist sunt esențiale pentru libertatea și pluralismul mass-mediei și pentru statul de drept și constituie, prin urmare, un pilon al democrației și cel mai bun antidot la dezinformare; întrucât unii actori străini profită de libertatea mass-mediei occidentale pentru a răspândi dezinformare; întrucât mass-media profesionistă și jurnalismul tradițional, ca sursă de informații de calitate, trec printr-o perioadă dificilă în era digitală; întrucât este nevoie de o educație și o formare de calitate în domeniul jurnalismului, în interiorul și în afara UE, pentru a asigura analize jurnalistice valoroase și standarde editoriale exigente; întrucât UE trebuie să continue să sprijine jurnalismul în mediul digital; întrucât comunicarea bazată pe știință ar trebui să joace un rol important;

| S. | întrucât rolul mass-mediei de serviciu public, independentă din punct de vedere editorial, este esențial și de neînlocuit pentru furnizarea unui serviciu de informare de înaltă calitate și imparțial către publicul larg și trebuie protejat de acapararea răuvoitoare și consolidat drept un pilon de bază al luptei împotriva dezinformării; |
| --- | --- |

S.

întrucât rolul mass-mediei de serviciu public, independentă din punct de vedere editorial, este esențial și de neînlocuit pentru furnizarea unui serviciu de informare de înaltă calitate și imparțial către publicul larg și trebuie protejat de acapararea răuvoitoare și consolidat drept un pilon de bază al luptei împotriva dezinformării;

| T. | întrucât diferitele părți interesate și instituții utilizează metodologii și definiții diferite pentru a analiza ingerințele externe – toate cu grade diferite de inteligibilitate – și întrucât aceste diferențe pot împiedica monitorizarea, analiza și evaluarea comparabile ale nivelului de amenințare, ceea ce îngreunează acțiunea comună; întrucât este nevoie de o definiție și o metodologie la nivelul UE pentru a îmbunătăți analiza comună a amenințărilor; |
| --- | --- |

T.

întrucât diferitele părți interesate și instituții utilizează metodologii și definiții diferite pentru a analiza ingerințele externe – toate cu grade diferite de inteligibilitate – și întrucât aceste diferențe pot împiedica monitorizarea, analiza și evaluarea comparabile ale nivelului de amenințare, ceea ce îngreunează acțiunea comună; întrucât este nevoie de o definiție și o metodologie la nivelul UE pentru a îmbunătăți analiza comună a amenințărilor;

| U. | întrucât este necesar să se completeze terminologia care se concentrează pe conținut, cum ar fi știrile fabricate, false sau înșelătoare, inducerea în eroare și dezinformarea, cu o terminologie care se axează pe comportament, pentru a aborda în mod adecvat această problemă; întrucât terminologia respectivă ar trebui armonizată și respectată cu atenție; |
| --- | --- |

U.

întrucât este necesar să se completeze terminologia care se concentrează pe conținut, cum ar fi știrile fabricate, false sau înșelătoare, inducerea în eroare și dezinformarea, cu o terminologie care se axează pe comportament, pentru a aborda în mod adecvat această problemă; întrucât terminologia respectivă ar trebui armonizată și respectată cu atenție;

| V. | întrucât formarea în domeniul mass-mediei, alfabetizarea digitală și sensibilizarea, atât a copiilor, cât și a adulților, sunt instrumente importante pentru a îmbunătăți reziliența cetățenilor în fața tentativelor de ingerință în spațiul informațional și pentru a evita manipularea și polarizarea; întrucât, în general, societățile cu un nivel înalt de educație în domeniul mass-mediei sunt mai reziliente în fața ingerințelor externe; întrucât metodele de lucru jurnalistice, cum ar fi jurnalismul constructiv, ar putea contribui la consolidarea încrederii cetățenilor în jurnalism; |
| --- | --- |

V.

întrucât formarea în domeniul mass-mediei, alfabetizarea digitală și sensibilizarea, atât a copiilor, cât și a adulților, sunt instrumente importante pentru a îmbunătăți reziliența cetățenilor în fața tentativelor de ingerință în spațiul informațional și pentru a evita manipularea și polarizarea; întrucât, în general, societățile cu un nivel înalt de educație în domeniul mass-mediei sunt mai reziliente în fața ingerințelor externe; întrucât metodele de lucru jurnalistice, cum ar fi jurnalismul constructiv, ar putea contribui la consolidarea încrederii cetățenilor în jurnalism;

| W. | întrucât manipularea informațiilor poate lua numeroase forme, cum ar fi răspândirea dezinformării și știrile complet false, denaturarea faptelor, a narativelor și a reprezentărilor de opinii, suprimarea anumitor informații sau opinii, scoaterea informațiilor din context, manipularea sentimentelor, promovarea discursurilor de incitare la ură, promovarea anumitor opinii în detrimentul altora și hărțuirea persoanelor pentru a le reduce la tăcere; întrucât unul dintre obiectivele manipulării informațiilor este de a crea haos pentru a încuraja pierderea încrederii cetățenilor în vechii și noii „controlori” ai fluxului de informații; întrucât linia de demarcație este foarte fină între libertatea de exprimare și promovarea discursului de incitare la ură și a dezinformării, de care nu ar trebui să se abuzeze; |
| --- | --- |

W.

întrucât manipularea informațiilor poate lua numeroase forme, cum ar fi răspândirea dezinformării și știrile complet false, denaturarea faptelor, a narativelor și a reprezentărilor de opinii, suprimarea anumitor informații sau opinii, scoaterea informațiilor din context, manipularea sentimentelor, promovarea discursurilor de incitare la ură, promovarea anumitor opinii în detrimentul altora și hărțuirea persoanelor pentru a le reduce la tăcere; întrucât unul dintre obiectivele manipulării informațiilor este de a crea haos pentru a încuraja pierderea încrederii cetățenilor în vechii și noii „controlori” ai fluxului de informații; întrucât linia de demarcație este foarte fină între libertatea de exprimare și promovarea discursului de incitare la ură și a dezinformării, de care nu ar trebui să se abuzeze;

| X. | întrucât Azerbaidjanul, China, Turcia și Rusia, printre altele, au vizat jurnaliști și opozanți din Uniunea Europeană, cum ar fi bloggerul și opozantul azer Mahammad Mirzali din Nantes sau jurnalistul turc Erk Acarer din Berlin; |
| --- | --- |

X.

întrucât Azerbaidjanul, China, Turcia și Rusia, printre altele, au vizat jurnaliști și opozanți din Uniunea Europeană, cum ar fi bloggerul și opozantul azer Mahammad Mirzali din Nantes sau jurnalistul turc Erk Acarer din Berlin;

| Y. | întrucât există dovezi concrete că procesele democratice ale UE sunt ținta unor campanii de dezinformare care pun la îndoială idealurile democratice și drepturile fundamentale și sunt afectate de aceste campanii; întrucât dezinformarea legată de subiecte precum genul, LGBTIQ+, sănătatea sexuală și reproductivă și drepturile aferente, precum și minoritățile, printre altele, reprezintă o formă de dezinformare care amenință drepturile omului, subminează drepturile digitale și politice, precum și siguranța și securitatea țintelor sale, și creează fricțiuni și dezbinare între statele membre; întrucât, în timpul campaniilor electorale, candidatele tind să fie, în mod disproporționat, ținta unor discursuri sexiste, care conduc la descurajarea femeilor de la a participa la procese democratice; întrucât autorii acestor campanii de dezinformare, sub pretextul promovării unor valori „tradiționale” sau „conservatoare”, formează alianțe strategice cu parteneri locali pentru a dobândi acces la informații locale și, potrivit unor rapoarte, primesc finanțare externă în valoare de milioane de euro; |
| --- | --- |

Y.

întrucât există dovezi concrete că procesele democratice ale UE sunt ținta unor campanii de dezinformare care pun la îndoială idealurile democratice și drepturile fundamentale și sunt afectate de aceste campanii; întrucât dezinformarea legată de subiecte precum genul, LGBTIQ+, sănătatea sexuală și reproductivă și drepturile aferente, precum și minoritățile, printre altele, reprezintă o formă de dezinformare care amenință drepturile omului, subminează drepturile digitale și politice, precum și siguranța și securitatea țintelor sale, și creează fricțiuni și dezbinare între statele membre; întrucât, în timpul campaniilor electorale, candidatele tind să fie, în mod disproporționat, ținta unor discursuri sexiste, care conduc la descurajarea femeilor de la a participa la procese democratice; întrucât autorii acestor campanii de dezinformare, sub pretextul promovării unor valori „tradiționale” sau „conservatoare”, formează alianțe strategice cu parteneri locali pentru a dobândi acces la informații locale și, potrivit unor rapoarte, primesc finanțare externă în valoare de milioane de euro;

| Z. | întrucât, alături de instituțiile de stat, jurnaliști, formatori de opinie și sectorul privat, fiecare segment al societății și fiecare individ are, de asemenea, un rol important pentru a identifica și a opri răspândirea dezinformării și pentru a avertiza persoanele din anturajul lor care sunt expuse riscurilor; întrucât societatea civilă, mediul academic și jurnaliștii au contribuit deja în mod semnificativ la sensibilizarea opiniei publice și la creșterea rezilienței societății, inclusiv în cooperare cu omologii din țările partenere; |
| --- | --- |

Z.

întrucât, alături de instituțiile de stat, jurnaliști, formatori de opinie și sectorul privat, fiecare segment al societății și fiecare individ are, de asemenea, un rol important pentru a identifica și a opri răspândirea dezinformării și pentru a avertiza persoanele din anturajul lor care sunt expuse riscurilor; întrucât societatea civilă, mediul academic și jurnaliștii au contribuit deja în mod semnificativ la sensibilizarea opiniei publice și la creșterea rezilienței societății, inclusiv în cooperare cu omologii din țările partenere;

| AA. | întrucât organizațiile societății civile care reprezintă vocea minorităților și organizațiile pentru apărarea drepturilor omului din întreaga Europă continuă să fie subfinanțate, în ciuda faptului că joacă un rol esențial în sensibilizarea cu privire la dezinformare și în contracararea ei; întrucât organizațiile societății civile ar trebui să fie dotate cu resurse adecvate pentru a-și juca rolul în limitarea impactului ingerințelor externe; |
| --- | --- |

AA.

întrucât organizațiile societății civile care reprezintă vocea minorităților și organizațiile pentru apărarea drepturilor omului din întreaga Europă continuă să fie subfinanțate, în ciuda faptului că joacă un rol esențial în sensibilizarea cu privire la dezinformare și în contracararea ei; întrucât organizațiile societății civile ar trebui să fie dotate cu resurse adecvate pentru a-și juca rolul în limitarea impactului ingerințelor externe;

| AB. | întrucât este important să existe un acces facil și în timp util la informații bazate pe fapte, din surse de încredere, atunci când dezinformarea începe să se răspândească; |
| --- | --- |

AB.

întrucât este important să existe un acces facil și în timp util la informații bazate pe fapte, din surse de încredere, atunci când dezinformarea începe să se răspândească;

| AC. | întrucât este necesar să se depisteze rapid atacurile bazate pe ingerințe externe, precum și încercările de manipulare a sferei informaționale pentru a le contracara; întrucât analiza serviciilor de informații ale UE și conștientizarea situației depind de disponibilitatea statelor membre de a face schimb de informații; întrucât președinta Comisiei Europene a propus să se aibă în vedere înființarea unui Centru comun al UE pentru conștientizarea situației; întrucât măsurile de prevenție și cele proactive, inclusiv demascarea prealabilă și ecosistemele de informații solide, sunt mult mai eficace decât eforturile ulterioare de verificare și demontare, care au un impact mai redus decât dezinformarea originală; întrucât UE și statele sale membre nu au, în prezent, suficiente capacități pentru a lua astfel de măsuri; întrucât noile instrumente analitice bazate pe IA, cum ar fi Debunk.eu din Lituania, ar putea contribui la depistarea atacurilor, la schimbul de cunoștințe și la informarea publicului; |
| --- | --- |

AC.

întrucât este necesar să se depisteze rapid atacurile bazate pe ingerințe externe, precum și încercările de manipulare a sferei informaționale pentru a le contracara; întrucât analiza serviciilor de informații ale UE și conștientizarea situației depind de disponibilitatea statelor membre de a face schimb de informații; întrucât președinta Comisiei Europene a propus să se aibă în vedere înființarea unui Centru comun al UE pentru conștientizarea situației; întrucât măsurile de prevenție și cele proactive, inclusiv demascarea prealabilă și ecosistemele de informații solide, sunt mult mai eficace decât eforturile ulterioare de verificare și demontare, care au un impact mai redus decât dezinformarea originală; întrucât UE și statele sale membre nu au, în prezent, suficiente capacități pentru a lua astfel de măsuri; întrucât noile instrumente analitice bazate pe IA, cum ar fi Debunk.eu din Lituania, ar putea contribui la depistarea atacurilor, la schimbul de cunoștințe și la informarea publicului;

| AD. | întrucât dezinformarea este favorizată de un mediu în care narativele naționale sau la nivelul UE sunt slabe sau fragmentate, precum și de dezbaterile polarizate și emoționale, exploatând punctele slabe și prejudecățile personale și din cadrul societății, și întrucât dezinformarea denaturează dezbaterea publică privind alegerile și alte procese democratice și poate îngreuna alegerile în cunoștință de cauză ale cetățenilor; |
| --- | --- |

AD.

întrucât dezinformarea este favorizată de un mediu în care narativele naționale sau la nivelul UE sunt slabe sau fragmentate, precum și de dezbaterile polarizate și emoționale, exploatând punctele slabe și prejudecățile personale și din cadrul societății, și întrucât dezinformarea denaturează dezbaterea publică privind alegerile și alte procese democratice și poate îngreuna alegerile în cunoștință de cauză ale cetățenilor;

Ingerințe externe prin intermediul platformelor online

| AE. | întrucât platformele online pot fi instrumente ușor accesibile și necostisitoare pentru cei care se implică în manipularea informațiilor și în alte ingerințe, cum ar fi ura și hărțuirea, afectând sănătatea și securitatea comunităților noastre online, reducând la tăcere opozanții, desfășurând activități de spionaj sau răspândind dezinformare; întrucât s-a dovedit că funcționarea lor încurajează opiniile polarizate și extreme în detrimentul informațiilor bazate pe fapte; întrucât platformele au propriile lor interese și s-ar putea să nu fie neutre în tratarea informațiilor; întrucât unele platforme online beneficiază în mare măsură de pe urma sistemului care amplifică diviziunea, extremismul și polarizarea; întrucât spațiul online a devenit la fel de important pentru democrația noastră ca spațiul fizic și, prin urmare, are nevoie de norme corespunzătoare; |
| --- | --- |

AE.

întrucât platformele online pot fi instrumente ușor accesibile și necostisitoare pentru cei care se implică în manipularea informațiilor și în alte ingerințe, cum ar fi ura și hărțuirea, afectând sănătatea și securitatea comunităților noastre online, reducând la tăcere opozanții, desfășurând activități de spionaj sau răspândind dezinformare; întrucât s-a dovedit că funcționarea lor încurajează opiniile polarizate și extreme în detrimentul informațiilor bazate pe fapte; întrucât platformele au propriile lor interese și s-ar putea să nu fie neutre în tratarea informațiilor; întrucât unele platforme online beneficiază în mare măsură de pe urma sistemului care amplifică diviziunea, extremismul și polarizarea; întrucât spațiul online a devenit la fel de important pentru democrația noastră ca spațiul fizic și, prin urmare, are nevoie de norme corespunzătoare;

| AF. | întrucât platformele au accelerat și au exacerbat răspândirea dezinformării și a informațiilor care induc în eroare într-un mod fără precedent, care pune numeroase probleme; întrucât platformele online controlează fluxul de informații și de publicitate online, întrucât platformele concep și utilizează algoritmi pentru a controla aceste fluxuri și întrucât platformele nu sunt transparente, nu dispun de proceduri adecvate pentru verificarea identității, utilizează o terminologie neclară și vagă și dezvăluie foarte puține informații sau nu dezvăluie nicio informație despre conceperea, utilizarea și impactul acestor algoritmi; întrucât componenta care creează dependență a algoritmilor platformelor online a creat o problemă de sănătate publică gravă, care trebuie abordată; întrucât platformele online ar trebui să fie responsabile de efectele dăunătoare ale serviciilor lor, deoarece unele platforme erau conștiente de deficiențele algoritmilor lor – în special de rolul lor în răspândirea de conținut care generează dezbinări – dar nu le-au remediat pentru a-și maximiza profitul, așa cum au dezvăluit unii avertizori de integritate; |
| --- | --- |

AF.

întrucât platformele au accelerat și au exacerbat răspândirea dezinformării și a informațiilor care induc în eroare într-un mod fără precedent, care pune numeroase probleme; întrucât platformele online controlează fluxul de informații și de publicitate online, întrucât platformele concep și utilizează algoritmi pentru a controla aceste fluxuri și întrucât platformele nu sunt transparente, nu dispun de proceduri adecvate pentru verificarea identității, utilizează o terminologie neclară și vagă și dezvăluie foarte puține informații sau nu dezvăluie nicio informație despre conceperea, utilizarea și impactul acestor algoritmi; întrucât componenta care creează dependență a algoritmilor platformelor online a creat o problemă de sănătate publică gravă, care trebuie abordată; întrucât platformele online ar trebui să fie responsabile de efectele dăunătoare ale serviciilor lor, deoarece unele platforme erau conștiente de deficiențele algoritmilor lor – în special de rolul lor în răspândirea de conținut care generează dezbinări – dar nu le-au remediat pentru a-și maximiza profitul, așa cum au dezvăluit unii avertizori de integritate;

| AG. | întrucât, ca răspuns la războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei, prim-miniștrii Estoniei, Letoniei, Lituaniei și Poloniei au trimis, la 27 februarie 2022, o scrisoare directorilor generali ai platformelor de comunicare socială BigTech (Twitter, Alphabet, YouTube și Meta), solicitând, printre altele, suspendarea conturilor care relatează și glorifică crime de război și crime împotriva umanității, o mai strictă moderare a conținutului în limbile rusă și ucraineană, demonetizarea deplină și imediată a tuturor conturilor care difuzează dezinformări comise de guvernele rus și belarus și asistență pentru utilizatorii care încearcă să găsească informații fiabile cu privire la războiul din Ucraina; |
| --- | --- |

AG.

întrucât, ca răspuns la războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei, prim-miniștrii Estoniei, Letoniei, Lituaniei și Poloniei au trimis, la 27 februarie 2022, o scrisoare directorilor generali ai platformelor de comunicare socială BigTech (Twitter, Alphabet, YouTube și Meta), solicitând, printre altele, suspendarea conturilor care relatează și glorifică crime de război și crime împotriva umanității, o mai strictă moderare a conținutului în limbile rusă și ucraineană, demonetizarea deplină și imediată a tuturor conturilor care difuzează dezinformări comise de guvernele rus și belarus și asistență pentru utilizatorii care încearcă să găsească informații fiabile cu privire la războiul din Ucraina;

| AH. | întrucât există campanii de ingerință și manipulare a informațiilor care vizează toate măsurile de combatere a răspândirii COVID-19, inclusiv vaccinarea în întreaga UE, iar platformele online nu au reușit să își coordoneze eforturile pentru a le ține sub control și e posibil chiar să fi contribuit la răspândirea lor; întrucât o astfel de dezinformare poate pune viața în pericol atunci când îi descurajează pe oameni să se vaccineze sau promovează tratamente false; întrucât pandemia a exacerbat lupta sistemică între democrație și autoritarism, determinând actorii statali și nestatali autoritari, cum ar fi China și Rusia, să utilizeze o gamă largă de instrumente vizibile și ascunse în tentativa lor de a-și destabiliza omologii democratici; întrucât dosarul „Facebook Papers” a evidențiat eșecul platformei în a contracara dezinformarea legată de vaccinuri, inclusiv în limba engleză; întrucât situația este și mai gravă în cazul dezinformării legate de vaccinuri în alte limbi decât limba engleză; întrucât această problemă privește toate platformele; |
| --- | --- |

AH.

întrucât există campanii de ingerință și manipulare a informațiilor care vizează toate măsurile de combatere a răspândirii COVID-19, inclusiv vaccinarea în întreaga UE, iar platformele online nu au reușit să își coordoneze eforturile pentru a le ține sub control și e posibil chiar să fi contribuit la răspândirea lor; întrucât o astfel de dezinformare poate pune viața în pericol atunci când îi descurajează pe oameni să se vaccineze sau promovează tratamente false; întrucât pandemia a exacerbat lupta sistemică între democrație și autoritarism, determinând actorii statali și nestatali autoritari, cum ar fi China și Rusia, să utilizeze o gamă largă de instrumente vizibile și ascunse în tentativa lor de a-și destabiliza omologii democratici; întrucât dosarul „Facebook Papers” a evidențiat eșecul platformei în a contracara dezinformarea legată de vaccinuri, inclusiv în limba engleză; întrucât situația este și mai gravă în cazul dezinformării legate de vaccinuri în alte limbi decât limba engleză; întrucât această problemă privește toate platformele;

| AI. | întrucât numeroși furnizori înregistrați în UE vând aprecieri, urmăritori, comentarii și distribuiri false oricărui actor care dorește să își sporească în mod artificial vizibilitatea online; întrucât este imposibil să se identifice utilizările legitime ale unor astfel de servicii, în timp ce printre utilizările dăunătoare se numără manipularea alegerilor și a altor procese democratice, promovarea înșelătoriilor, postarea de recenzii negative ale produselor concurenților, publicitatea frauduloasă și crearea unui public fals care este folosit pentru a modela conversația, pentru a lansa atacuri la persoană și pentru a accentua în mod artificial anumite puncte de vedere care, altfel, nu s-ar bucura de atenție; întrucât regimurile străine, cum ar fi Rusia și China, utilizează aceste instrumente online la scară largă pentru a influența dezbaterea publică din țările europene; întrucât dezinformarea poate destabiliza democrația europeană; |
| --- | --- |

AI.

întrucât numeroși furnizori înregistrați în UE vând aprecieri, urmăritori, comentarii și distribuiri false oricărui actor care dorește să își sporească în mod artificial vizibilitatea online; întrucât este imposibil să se identifice utilizările legitime ale unor astfel de servicii, în timp ce printre utilizările dăunătoare se numără manipularea alegerilor și a altor procese democratice, promovarea înșelătoriilor, postarea de recenzii negative ale produselor concurenților, publicitatea frauduloasă și crearea unui public fals care este folosit pentru a modela conversația, pentru a lansa atacuri la persoană și pentru a accentua în mod artificial anumite puncte de vedere care, altfel, nu s-ar bucura de atenție; întrucât regimurile străine, cum ar fi Rusia și China, utilizează aceste instrumente online la scară largă pentru a influența dezbaterea publică din țările europene; întrucât dezinformarea poate destabiliza democrația europeană;

| AJ. | întrucât platformele sociale, dispozitivele și aplicațiile digitale colectează și stochează cantități imense de date cu caracter personal foarte detaliate și adesea sensibile despre fiecare utilizator; întrucât aceste date pot fi folosite pentru a anticipa tendințe comportamentale, a consolida prejudecățile cognitive și a orienta procesul decizional; întrucât aceste date sunt exploatate în scopuri comerciale; întrucât scurgerile de date au loc în mod repetat, în detrimentul securității victimelor acestor scurgeri, iar datele pot fi vândute pe piața neagră; întrucât astfel de baze de date ar putea reprezenta o mină de aur pentru actorii rău intenționați care doresc să vizeze unele grupuri sau persoane; |
| --- | --- |

AJ.

întrucât platformele sociale, dispozitivele și aplicațiile digitale colectează și stochează cantități imense de date cu caracter personal foarte detaliate și adesea sensibile despre fiecare utilizator; întrucât aceste date pot fi folosite pentru a anticipa tendințe comportamentale, a consolida prejudecățile cognitive și a orienta procesul decizional; întrucât aceste date sunt exploatate în scopuri comerciale; întrucât scurgerile de date au loc în mod repetat, în detrimentul securității victimelor acestor scurgeri, iar datele pot fi vândute pe piața neagră; întrucât astfel de baze de date ar putea reprezenta o mină de aur pentru actorii rău intenționați care doresc să vizeze unele grupuri sau persoane;

| AK. | întrucât, în general, platformele sunt concepute astfel încât să asigure faptul că alegerea opțiunii de a nu permite accesul la date este neintuitivă, greoaie și necesită mai mult timp decât opțiunea care permite schimbul de date; |
| --- | --- |

AK.

întrucât, în general, platformele sunt concepute astfel încât să asigure faptul că alegerea opțiunii de a nu permite accesul la date este neintuitivă, greoaie și necesită mai mult timp decât opțiunea care permite schimbul de date;

| AL. | întrucât platformele online sunt integrate în aproape toate aspectele vieții noastre și diseminarea informațiilor pe aceste platforme poate avea un impact uriaș asupra gândirii și comportamentului nostru, de pildă în ceea ce privește preferințele de vot, alegerile economice și sociale și alegerea surselor de informare, și întrucât aceste alegeri decisive de importanță publică sunt în prezent condiționate de interesele comerciale ale unor societăți private; |
| --- | --- |

AL.

întrucât platformele online sunt integrate în aproape toate aspectele vieții noastre și diseminarea informațiilor pe aceste platforme poate avea un impact uriaș asupra gândirii și comportamentului nostru, de pildă în ceea ce privește preferințele de vot, alegerile economice și sociale și alegerea surselor de informare, și întrucât aceste alegeri decisive de importanță publică sunt în prezent condiționate de interesele comerciale ale unor societăți private;

| AM. | întrucât mecanismele de organizare algoritmică și alte caracteristici ale platformelor de comunicare socială sunt concepute pentru a maximiza implicarea; întrucât se raportează în mod repetat că aceste caracteristici promovează conținutul polarizant, radicalizat și discriminatoriu și mențin utilizatorii în cercuri de persoane care împărtășesc aceeași viziune; întrucât acest lucru duce la radicalizarea treptată a utilizatorilor platformelor, precum și la condiționarea și poluarea proceselor de discuții colective, mai degrabă decât la protejarea proceselor democratice și a persoanelor; întrucât acțiunile necoordonate ale platformelor au condus la discrepanțe în măsurile adoptate de acestea și au permis ca dezinformarea să se răspândească de la o platformă la alta; întrucât modelul de afaceri bazat pe generarea de profit prin diseminarea de informații polarizante, precum și felul în care sunt concepuți algoritmii fac ca platformele să fie ținte facile pentru manipularea de către actori străini ostili; întrucât platformele de comunicare socială ar putea fi concepute într-un mod diferit, pentru a încuraja o sferă publică online mai sănătoasă; |
| --- | --- |

AM.

întrucât mecanismele de organizare algoritmică și alte caracteristici ale platformelor de comunicare socială sunt concepute pentru a maximiza implicarea; întrucât se raportează în mod repetat că aceste caracteristici promovează conținutul polarizant, radicalizat și discriminatoriu și mențin utilizatorii în cercuri de persoane care împărtășesc aceeași viziune; întrucât acest lucru duce la radicalizarea treptată a utilizatorilor platformelor, precum și la condiționarea și poluarea proceselor de discuții colective, mai degrabă decât la protejarea proceselor democratice și a persoanelor; întrucât acțiunile necoordonate ale platformelor au condus la discrepanțe în măsurile adoptate de acestea și au permis ca dezinformarea să se răspândească de la o platformă la alta; întrucât modelul de afaceri bazat pe generarea de profit prin diseminarea de informații polarizante, precum și felul în care sunt concepuți algoritmii fac ca platformele să fie ținte facile pentru manipularea de către actori străini ostili; întrucât platformele de comunicare socială ar putea fi concepute într-un mod diferit, pentru a încuraja o sferă publică online mai sănătoasă;

| AN. | întrucât crearea materialelor audio și audiovizuale deepfake devine tot mai ușoară odată cu apariția tehnologiilor la prețuri accesibile și ușor de utilizat și întrucât diseminarea unor astfel de materiale reprezintă o problemă tot mai mare; întrucât, în prezent, 90 % din volumul cercetării se îndreaptă însă spre elaborarea de materiale deepfake și doar 10 % înspre depistarea lor; |
| --- | --- |

AN.

întrucât crearea materialelor audio și audiovizuale deepfake devine tot mai ușoară odată cu apariția tehnologiilor la prețuri accesibile și ușor de utilizat și întrucât diseminarea unor astfel de materiale reprezintă o problemă tot mai mare; întrucât, în prezent, 90 % din volumul cercetării se îndreaptă însă spre elaborarea de materiale deepfake și doar 10 % înspre depistarea lor;

| AO. | întrucât sistemele de autoreglementare, cum ar fi Codul de bune practici din 2018 privind dezinformarea, au condus la îmbunătățiri; întrucât, cu toate acestea, abordarea constând în a ne baza pe bunăvoința platformelor nu este nici funcțională, nici eficace și a generat puține date semnificative privind impactul lor general; întrucât, în plus, platformele au luat măsuri individuale care variază în ceea ce privește gradul și efectul, ceea ce a dus la „uși secrete” prin care conținutul poate fi diseminat în continuare în altă parte, chiar dacă a fost eliminat; întrucât este nevoie de un set de norme și sancțiuni clare pentru ca Codul de bune practici să aibă un efect suficient asupra mediului online; |
| --- | --- |

AO.

întrucât sistemele de autoreglementare, cum ar fi Codul de bune practici din 2018 privind dezinformarea, au condus la îmbunătățiri; întrucât, cu toate acestea, abordarea constând în a ne baza pe bunăvoința platformelor nu este nici funcțională, nici eficace și a generat puține date semnificative privind impactul lor general; întrucât, în plus, platformele au luat măsuri individuale care variază în ceea ce privește gradul și efectul, ceea ce a dus la „uși secrete” prin care conținutul poate fi diseminat în continuare în altă parte, chiar dacă a fost eliminat; întrucât este nevoie de un set de norme și sancțiuni clare pentru ca Codul de bune practici să aibă un efect suficient asupra mediului online;

| AP. | întrucât Planul de acțiune pentru democrația europeană vizează să consolideze Codul de bune practici din 2018 și, împreună cu Actul legislativ privind serviciile digitale, reprezintă un pas înainte față de abordarea constând în autoreglementare și își propune să introducă mai multe garanții și elemente de protecție pentru utilizatori, crescând autonomia, eliminând pasivitatea în ceea ce privește serviciile oferite și introducând măsuri pentru a impune o transparență și responsabilitate mai mare din partea societăților, precum și mai multe obligații pentru platforme; |
| --- | --- |

AP.

întrucât Planul de acțiune pentru democrația europeană vizează să consolideze Codul de bune practici din 2018 și, împreună cu Actul legislativ privind serviciile digitale, reprezintă un pas înainte față de abordarea constând în autoreglementare și își propune să introducă mai multe garanții și elemente de protecție pentru utilizatori, crescând autonomia, eliminând pasivitatea în ceea ce privește serviciile oferite și introducând măsuri pentru a impune o transparență și responsabilitate mai mare din partea societăților, precum și mai multe obligații pentru platforme;

| AQ. | întrucât acțiunile actuale împotriva campaniilor de dezinformare de pe platformele online nu sunt eficace sau descurajatoare și permit platformelor că continue promovarea conținuturilor discriminatorii și răuvoitoare; |
| --- | --- |

AQ.

întrucât acțiunile actuale împotriva campaniilor de dezinformare de pe platformele online nu sunt eficace sau descurajatoare și permit platformelor că continue promovarea conținuturilor discriminatorii și răuvoitoare;

| AR. | întrucât platformele dedică resurse semnificativ mai reduse pentru gestionarea conținutului în limbi cu o circulație mai scăzută și chiar în limbile de largă circulație, altele decât engleza, în comparație cu conținutul în limba engleză; |
| --- | --- |

AR.

întrucât platformele dedică resurse semnificativ mai reduse pentru gestionarea conținutului în limbi cu o circulație mai scăzută și chiar în limbile de largă circulație, altele decât engleza, în comparație cu conținutul în limba engleză;

| AS. | întrucât procesele de tratare a plângerilor și de recurs ale platformelor sunt, în general, neadecvate; |
| --- | --- |

AS.

întrucât procesele de tratare a plângerilor și de recurs ale platformelor sunt, în general, neadecvate;

| AT. | întrucât, în ultimele luni, mai mulți actori majori s-au normelor privind cenzura, de pildă în timpul alegerilor parlamentare din Rusia din septembrie 2021, când Google și Apple au eliminat aplicațiile Smart Voting din magazinele lor online din Rusia; |
| --- | --- |

AT.

întrucât, în ultimele luni, mai mulți actori majori s-au normelor privind cenzura, de pildă în timpul alegerilor parlamentare din Rusia din septembrie 2021, când Google și Apple au eliminat aplicațiile Smart Voting din magazinele lor online din Rusia;

| AU. | întrucât lipsa de transparență în ceea ce privește alegerile algoritmice ale platformelor face imposibilă validarea afirmațiilor acestora privind măsurile pe care le adoptă pentru a contracara manipularea informațiilor și ingerințele și privind efectul măsurilor lor; întrucât există discrepanțe între efectul eforturilor lor declarat în autoevaluările lor anuale și eficacitatea lor, astfel cum o arată recentul dosar „Facebook Papers”; |
| --- | --- |

AU.

întrucât lipsa de transparență în ceea ce privește alegerile algoritmice ale platformelor face imposibilă validarea afirmațiilor acestora privind măsurile pe care le adoptă pentru a contracara manipularea informațiilor și ingerințele și privind efectul măsurilor lor; întrucât există discrepanțe între efectul eforturilor lor declarat în autoevaluările lor anuale și eficacitatea lor, astfel cum o arată recentul dosar „Facebook Papers”;

| AV. | întrucât caracterul netransparent al publicității direcționate conduce la o situație în care volume uriașe de anunțuri publicitare online realizate de mărci renumite, uneori chiar de instituții publice, ajung pe site-uri care încurajează terorismul și găzduiesc discursuri de incitare la ură și dezinformare, încurajând creșterea acestor site-uri, fără cunoștința sau consimțământul agenților de publicitate; |
| --- | --- |

AV.

întrucât caracterul netransparent al publicității direcționate conduce la o situație în care volume uriașe de anunțuri publicitare online realizate de mărci renumite, uneori chiar de instituții publice, ajung pe site-uri care încurajează terorismul și găzduiesc discursuri de incitare la ură și dezinformare, încurajând creșterea acestor site-uri, fără cunoștința sau consimțământul agenților de publicitate;

| AW. | întrucât piața publicității online este controlată de un număr mic de societăți din domeniul tehnologiei publicității (Ad Tech) care își împart piața, Google și Facebook fiind printre cei mai mari actori; întrucât această concentrare mare a pieței în jurul unui număr mic de societăți este asociată cu o repartizare foarte dezechilibrată a puterii; întrucât utilizarea tehnicilor de tip clickbait și puterea pe care o dețin acești actori puțini la număr de a stabili care conținut este monetizat și care nu este, chiar dacă algoritmii pe care îi utilizează nu pot sesiza diferența dintre dezinformare și conținutul normal de știri, constituie o amenințare la adresa diversificării mass-mediei; întrucât piața publicității direcționate este profund netransparentă; întrucât societățile Ad Tech forțează mărcile să suporte sancțiunile pentru neglijența lor în ceea ce privește monitorizarea locului în care sunt plasate anunțurile publicitare; |
| --- | --- |

AW.

întrucât piața publicității online este controlată de un număr mic de societăți din domeniul tehnologiei publicității (Ad Tech) care își împart piața, Google și Facebook fiind printre cei mai mari actori; întrucât această concentrare mare a pieței în jurul unui număr mic de societăți este asociată cu o repartizare foarte dezechilibrată a puterii; întrucât utilizarea tehnicilor de tip clickbait și puterea pe care o dețin acești actori puțini la număr de a stabili care conținut este monetizat și care nu este, chiar dacă algoritmii pe care îi utilizează nu pot sesiza diferența dintre dezinformare și conținutul normal de știri, constituie o amenințare la adresa diversificării mass-mediei; întrucât piața publicității direcționate este profund netransparentă; întrucât societățile Ad Tech forțează mărcile să suporte sancțiunile pentru neglijența lor în ceea ce privește monitorizarea locului în care sunt plasate anunțurile publicitare;

Infrastructura critică și sectoarele strategice

| AX. | întrucât gestionarea amenințărilor la adresa infrastructurilor critice, îndeosebi atunci când acestea fac parte dintr-o strategie hibridă sincronizată și rău intenționată, necesită eforturi coordonate și comune între sectoare, la diferite niveluri – UE, național, regional și local – și în diferite momente; |
| --- | --- |

AX.

întrucât gestionarea amenințărilor la adresa infrastructurilor critice, îndeosebi atunci când acestea fac parte dintr-o strategie hibridă sincronizată și rău intenționată, necesită eforturi coordonate și comune între sectoare, la diferite niveluri – UE, național, regional și local – și în diferite momente;

| AY. | întrucât Comisia a propus o nouă directivă pentru a consolida reziliența entităților critice furnizoare de servicii esențiale în UE, care include o listă propusă a noilor tipuri de infrastructură critică; întrucât lista serviciilor va fi stabilită în anexa la directivă; |
| --- | --- |

AY.

întrucât Comisia a propus o nouă directivă pentru a consolida reziliența entităților critice furnizoare de servicii esențiale în UE, care include o listă propusă a noilor tipuri de infrastructură critică; întrucât lista serviciilor va fi stabilită în anexa la directivă;

| AZ. | întrucât globalizarea crescândă a diviziunii muncii și a lanțurilor de producție a dus la lacune în materie de producție și de competențe în sectoare-cheie din întreaga Uniune; întrucât acest lucru a rezultat în dependența ridicată a UE de importuri în cazul a numeroase produse esențiale și active primare care provin din străinătate și care pot conține vulnerabilități integrate; întrucât reziliența lanțului de aprovizionare ar trebui să se numere printre prioritățile factorilor de decizie ai UE; |
| --- | --- |

AZ.

întrucât globalizarea crescândă a diviziunii muncii și a lanțurilor de producție a dus la lacune în materie de producție și de competențe în sectoare-cheie din întreaga Uniune; întrucât acest lucru a rezultat în dependența ridicată a UE de importuri în cazul a numeroase produse esențiale și active primare care provin din străinătate și care pot conține vulnerabilități integrate; întrucât reziliența lanțului de aprovizionare ar trebui să se numere printre prioritățile factorilor de decizie ai UE;

| BA. | întrucât investițiile străine directe (ISD) – investiții ale țărilor terțe și ale întreprinderilor străine – în sectoare strategice din UE, dar și în zonele învecinate, cum ar fi Balcanii de Vest, în special achiziționarea de structuri critice de către China, au reprezentat un motiv din ce în ce mai mare de îngrijorare în ultimii ani, dată fiind importanța tot mai mare a legăturii dintre comerț și securitate; întrucât aceste investiții prezintă un risc de a crea dependențe economice și de a duce la o pierdere de cunoștințe în sectoarele-cheie de producție și în sectoarele industriale; |
| --- | --- |

BA.

întrucât investițiile străine directe (ISD) – investiții ale țărilor terțe și ale întreprinderilor străine – în sectoare strategice din UE, dar și în zonele învecinate, cum ar fi Balcanii de Vest, în special achiziționarea de structuri critice de către China, au reprezentat un motiv din ce în ce mai mare de îngrijorare în ultimii ani, dată fiind importanța tot mai mare a legăturii dintre comerț și securitate; întrucât aceste investiții prezintă un risc de a crea dependențe economice și de a duce la o pierdere de cunoștințe în sectoarele-cheie de producție și în sectoarele industriale;

| BB. | întrucât autonomia strategică deschisă a UE necesită controlul infrastructurilor strategice europene; întrucât Comisia și statele membre și-au exprimat preocuparea crescândă cu privire la securitatea și controlul tehnologiilor și infrastructurii în Europa; |
| --- | --- |

BB.

întrucât autonomia strategică deschisă a UE necesită controlul infrastructurilor strategice europene; întrucât Comisia și statele membre și-au exprimat preocuparea crescândă cu privire la securitatea și controlul tehnologiilor și infrastructurii în Europa;

Ingerințele externe în timpul proceselor electorale

| BC. | întrucât actorii răuvoitori care urmăresc să intervină în procesele electorale profită de deschiderea și de pluralismul societăților noastre ca vulnerabilitate strategică pentru a ataca procesele democratice și reziliența UE și a statelor sale membre; întrucât ingerințele externe devin mai periculoase în contextul proceselor electorale, pe măsură ce cetățenii se implică din nou și participă mai mult la procesul politic convențional; |
| --- | --- |

BC.

întrucât actorii răuvoitori care urmăresc să intervină în procesele electorale profită de deschiderea și de pluralismul societăților noastre ca vulnerabilitate strategică pentru a ataca procesele democratice și reziliența UE și a statelor sale membre; întrucât ingerințele externe devin mai periculoase în contextul proceselor electorale, pe măsură ce cetățenii se implică din nou și participă mai mult la procesul politic convențional;

| BD. | întrucât caracterul distinct al ingerințelor externe în procesele electorale și utilizarea noilor tehnologii în acest sens, precum și potențialele lor efecte reprezintă amenințări deosebit de periculoase la adresa democrației; întrucât ingerințele externe în procesele electorale depășesc cu mult granițele „războiului informațional” de pe platformele de comunicare socială, favorizând anumiți candidați pentru a pirata și a viza baze de date și pentru a obține acces la informații despre alegătorii înregistrați, intervenind în mod direct în funcționarea normală, în caracterul competitiv și în legitimitatea procesului electoral; întrucât ingerințele externe urmăresc să creeze îndoieli, incertitudine și neîncredere și nu doar să modifice rezultatul alegerilor, ci să delegitimeze întregul proces electoral; |
| --- | --- |

BD.

întrucât caracterul distinct al ingerințelor externe în procesele electorale și utilizarea noilor tehnologii în acest sens, precum și potențialele lor efecte reprezintă amenințări deosebit de periculoase la adresa democrației; întrucât ingerințele externe în procesele electorale depășesc cu mult granițele „războiului informațional” de pe platformele de comunicare socială, favorizând anumiți candidați pentru a pirata și a viza baze de date și pentru a obține acces la informații despre alegătorii înregistrați, intervenind în mod direct în funcționarea normală, în caracterul competitiv și în legitimitatea procesului electoral; întrucât ingerințele externe urmăresc să creeze îndoieli, incertitudine și neîncredere și nu doar să modifice rezultatul alegerilor, ci să delegitimeze întregul proces electoral;

Finanțarea disimulată a activităților politice de către părți interesate și donatori externi

| BE. | întrucât o serie de dovezi solide arată că actori străini au intervenit în mod activ în funcționarea democratică a UE și a statelor sale membre, în special în timpul alegerilor și al referendumurilor, prin operațiuni de finanțare disimulată; |
| --- | --- |

BE.

întrucât o serie de dovezi solide arată că actori străini au intervenit în mod activ în funcționarea democratică a UE și a statelor sale membre, în special în timpul alegerilor și al referendumurilor, prin operațiuni de finanțare disimulată;

| BF. | întrucât, de pildă, Rusia, China și alte regimuri autoritare au direcționat peste 300 de milioane USD în 33 de țări pentru a interveni în procesele democratice, iar alți actori, cum ar fi Iranul și Venezuela, țări din Orientul Mijlociu și extrema dreaptă din SUA au fost, de asemenea, implicați în finanțarea disimulată; întrucât această tendință se accelerează în mod evident; întrucât jumătate dintre aceste cazuri de ingerință implică acțiuni ale Rusiei în Europa; întrucât corupția și spălarea banilor reprezintă o sursă de finanțare politică din partea țărilor terțe autoritariste; |
| --- | --- |

BF.

întrucât, de pildă, Rusia, China și alte regimuri autoritare au direcționat peste 300 de milioane USD în 33 de țări pentru a interveni în procesele democratice, iar alți actori, cum ar fi Iranul și Venezuela, țări din Orientul Mijlociu și extrema dreaptă din SUA au fost, de asemenea, implicați în finanțarea disimulată; întrucât această tendință se accelerează în mod evident; întrucât jumătate dintre aceste cazuri de ingerință implică acțiuni ale Rusiei în Europa; întrucât corupția și spălarea banilor reprezintă o sursă de finanțare politică din partea țărilor terțe autoritariste;

| BG. | întrucât instrumentele mediatice create de donatori străini într-un mod netransparent au devenit foarte eficace în atragerea unui număr mare de adepți și în stimularea implicării; |
| --- | --- |

BG.

întrucât instrumentele mediatice create de donatori străini într-un mod netransparent au devenit foarte eficace în atragerea unui număr mare de adepți și în stimularea implicării;

| BH. | întrucât aceste operațiuni finanțează partide extremiste, populiste, antieuropene și anumite alte părți și persoane sau mișcări care au ca obiectiv adâncirea fragmentării sociale și subminarea legitimității autorităților publice europene și naționale; întrucât acest lucru a contribuit la creșterea impactului acestor partide și mișcări; |
| --- | --- |

BH.

întrucât aceste operațiuni finanțează partide extremiste, populiste, antieuropene și anumite alte părți și persoane sau mișcări care au ca obiectiv adâncirea fragmentării sociale și subminarea legitimității autorităților publice europene și naționale; întrucât acest lucru a contribuit la creșterea impactului acestor partide și mișcări;

| BI. | întrucât Rusia caută să stabilească contacte cu partide, personalități și mișcări pentru a utiliza actorii din cadrul instituțiilor UE în scopul de a legitima pozițiile rusești și guvernele de interpuși, de a face lobby pentru reducerea sancțiunilor și de a atenua consecințele izolării internaționale; întrucât partide precum Freiheitliche Partei Österreichs din Austria, Rassemblement National din Franța și Lega Nord din Italia au semnat acorduri de cooperare cu partidul Rusia Unită al președintelui rus Vladimir Putin și se confruntă în prezent cu acuzații din partea mass-mediei că au fost dispuse să accepte finanțare politică din partea Rusiei; întrucât alte partide europene, cum ar fi Alternative für Deutschland din Germania (AfD), Fidesz și Jobbik din Ungaria și Partidul Brexit din Regatul Unit, se pare că au, de asemenea, contacte strânse cu Kremlinul, iar AfD și Jobbik au fost prezenți, de asemenea, ca așa-numiți „observatori electorali” la alegerile controlate de Kremlin, de pildă în Donețk și Lugansk, în estul Ucrainei, pentru a monitoriza și legitima alegerile sprijinite de Rusia; întrucât constatările privind contacte strânse și regulate între oficiali ruși și reprezentanții unui grup de secesioniști catalani din Spania, precum și între oficiali ruși și cel mai mare donator privat pentru campania pro-Brexit „Vote Leave” fac necesară o anchetă aprofundată și se înscriu în strategia mai amplă a Rusiei de a profita de orice ocazie de manipulare a discursului pentru a promova destabilizarea; |
| --- | --- |

BI.

întrucât Rusia caută să stabilească contacte cu partide, personalități și mișcări pentru a utiliza actorii din cadrul instituțiilor UE în scopul de a legitima pozițiile rusești și guvernele de interpuși, de a face lobby pentru reducerea sancțiunilor și de a atenua consecințele izolării internaționale; întrucât partide precum Freiheitliche Partei Österreichs din Austria, Rassemblement National din Franța și Lega Nord din Italia au semnat acorduri de cooperare cu partidul Rusia Unită al președintelui rus Vladimir Putin și se confruntă în prezent cu acuzații din partea mass-mediei că au fost dispuse să accepte finanțare politică din partea Rusiei; întrucât alte partide europene, cum ar fi Alternative für Deutschland din Germania (AfD), Fidesz și Jobbik din Ungaria și Partidul Brexit din Regatul Unit, se pare că au, de asemenea, contacte strânse cu Kremlinul, iar AfD și Jobbik au fost prezenți, de asemenea, ca așa-numiți „observatori electorali” la alegerile controlate de Kremlin, de pildă în Donețk și Lugansk, în estul Ucrainei, pentru a monitoriza și legitima alegerile sprijinite de Rusia; întrucât constatările privind contacte strânse și regulate între oficiali ruși și reprezentanții unui grup de secesioniști catalani din Spania, precum și între oficiali ruși și cel mai mare donator privat pentru campania pro-Brexit „Vote Leave” fac necesară o anchetă aprofundată și se înscriu în strategia mai amplă a Rusiei de a profita de orice ocazie de manipulare a discursului pentru a promova destabilizarea;

| BJ. | întrucât Grupul de state împotriva corupției (GRECO) din cadrul Consiliului Europei și Comisia de la Veneția au formulat deja recomandări ample pentru a reduce domeniul de aplicare al posibilelor ingerințe din partea actorilor străini prin intermediul finanțării politice; |
| --- | --- |

BJ.

întrucât Grupul de state împotriva corupției (GRECO) din cadrul Consiliului Europei și Comisia de la Veneția au formulat deja recomandări ample pentru a reduce domeniul de aplicare al posibilelor ingerințe din partea actorilor străini prin intermediul finanțării politice;

| BK. | întrucât legislația electorală, în special dispozițiile privind finanțarea activităților politice, nu este suficient coordonată la nivelul UE și, prin urmare, permite actorilor străini să recurgă la metode de finanțare opace; întrucât definițiile juridice ale donațiilor politice sunt prea restrânse, permițând contribuții străine în natură în Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

BK.

întrucât legislația electorală, în special dispozițiile privind finanțarea activităților politice, nu este suficient coordonată la nivelul UE și, prin urmare, permite actorilor străini să recurgă la metode de finanțare opace; întrucât definițiile juridice ale donațiilor politice sunt prea restrânse, permițând contribuții străine în natură în Uniunea Europeană;

| BL. | întrucât, în unele state membre, publicitatea politică online nu face obiectul normelor privind publicitatea politică offline; întrucât există o gravă lipsă de transparență în publicitatea politică online, ceea ce face imposibilă asigurarea de către autoritățile de reglementare a respectării limitelor de cheltuieli și prevenirea surselor ilegale de finanțare, având consecințe potențial dezastruoase pentru integritatea sistemelor noastre electorale; |
| --- | --- |

BL.

întrucât, în unele state membre, publicitatea politică online nu face obiectul normelor privind publicitatea politică offline; întrucât există o gravă lipsă de transparență în publicitatea politică online, ceea ce face imposibilă asigurarea de către autoritățile de reglementare a respectării limitelor de cheltuieli și prevenirea surselor ilegale de finanțare, având consecințe potențial dezastruoase pentru integritatea sistemelor noastre electorale;

| BM. | întrucât lipsa de transparență în ceea ce privește finanțarea creează un mediu favorabil corupției, care însoțește adesea finanțarea și investițiile străine; |
| --- | --- |

BM.

întrucât lipsa de transparență în ceea ce privește finanțarea creează un mediu favorabil corupției, care însoțește adesea finanțarea și investițiile străine;

| BN. | întrucât Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1141/2014 din 22 octombrie 2014 privind statutul și finanțarea partidelor politice europene și a fundațiilor politice europene (9) este în curs de revizuire în scopul atingerii unui nivel mai ridicat de transparență în ceea ce privește finanțarea activităților politice; |
| --- | --- |

BN.

întrucât Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1141/2014 din 22 octombrie 2014 privind statutul și finanțarea partidelor politice europene și a fundațiilor politice europene (9) este în curs de revizuire în scopul atingerii unui nivel mai ridicat de transparență în ceea ce privește finanțarea activităților politice;

| BO. | întrucât rolul fundațiilor politice a crescut în ultimii ani, acestea având, în majoritatea cazurilor, un rol pozitiv în politică și în consolidarea democrației, dar devenind, în unele cazuri, un vehicul mai imprevizibil pentru formele răuvoitoare de finanțare și de ingerință indirectă; |
| --- | --- |

BO.

întrucât rolul fundațiilor politice a crescut în ultimii ani, acestea având, în majoritatea cazurilor, un rol pozitiv în politică și în consolidarea democrației, dar devenind, în unele cazuri, un vehicul mai imprevizibil pentru formele răuvoitoare de finanțare și de ingerință indirectă;

| BP. | întrucât tehnologiile moderne și activele digitale, precum criptomonedele, sunt utilizate pentru a deghiza tranzacții financiare ilegale către actori politici și partide politice; |
| --- | --- |

BP.

întrucât tehnologiile moderne și activele digitale, precum criptomonedele, sunt utilizate pentru a deghiza tranzacții financiare ilegale către actori politici și partide politice;

Securitatea cibernetică și reziliența împotriva atacurilor cibernetice

| BQ. | întrucât incidența atacurilor cibernetice și a incidentelor facilitate prin mijloace cibernetice conduse de actori statali și nestatali ostili a crescut în ultimii ani; întrucât mai multe atacuri cibernetice, cum ar fi campaniile prin e-mail de tip „spear-phishing” la nivel mondial care vizează structuri strategice de stocare a vaccinurilor și atacurile cibernetice împotriva Agenției Europene pentru Medicamente (EMA), a Autorității Bancare Europene, a Parlamentului norvegian și a numeroase alte entități, au fost atribuite unor grupuri de hackeri susținuți de state, afiliate în principal guvernelor rus și chinez; |
| --- | --- |

BQ.

întrucât incidența atacurilor cibernetice și a incidentelor facilitate prin mijloace cibernetice conduse de actori statali și nestatali ostili a crescut în ultimii ani; întrucât mai multe atacuri cibernetice, cum ar fi campaniile prin e-mail de tip „spear-phishing” la nivel mondial care vizează structuri strategice de stocare a vaccinurilor și atacurile cibernetice împotriva Agenției Europene pentru Medicamente (EMA), a Autorității Bancare Europene, a Parlamentului norvegian și a numeroase alte entități, au fost atribuite unor grupuri de hackeri susținuți de state, afiliate în principal guvernelor rus și chinez;

| BR. | întrucât Uniunea Europeană s-a angajat să aplice dreptul internațional existent în spațiul cibernetic, în special Carta ONU, întrucât actorii străini răuvoitori exploatează absența unui cadru juridic internațional solid în domeniul cibernetic; |
| --- | --- |

BR.

întrucât Uniunea Europeană s-a angajat să aplice dreptul internațional existent în spațiul cibernetic, în special Carta ONU, întrucât actorii străini răuvoitori exploatează absența unui cadru juridic internațional solid în domeniul cibernetic;

| BS. | întrucât statele membre și-au intensificat colaborarea în domeniul apărării cibernetice în cadrul cooperării structurate permanente (PESCO), inclusiv prin instituirea unor echipe de răspuns rapid în domeniul cibernetic; întrucât Programul european de dezvoltare industrială în domeniul apărării (EDIDP) a inclus informațiile, comunicarea securizată și apărarea cibernetică în programele sale de activitate; întrucât capacitatea actuală de a face față amenințărilor cibernetice este limitată din cauza insuficienței resurselor umane și financiare, de pildă în structurile critice cum sunt spitalele; întrucât UE s-a angajat să investească 1,6 miliarde EUR, în cadrul programului Europa digitală (10), în capacitatea de răspuns și în implementarea de instrumente de securitate cibernetică pentru administrațiile publice, întreprinderi și persoane fizice, precum și să dezvolte cooperarea dintre sectorul public și cel privat; |
| --- | --- |

BS.

întrucât statele membre și-au intensificat colaborarea în domeniul apărării cibernetice în cadrul cooperării structurate permanente (PESCO), inclusiv prin instituirea unor echipe de răspuns rapid în domeniul cibernetic; întrucât Programul european de dezvoltare industrială în domeniul apărării (EDIDP) a inclus informațiile, comunicarea securizată și apărarea cibernetică în programele sale de activitate; întrucât capacitatea actuală de a face față amenințărilor cibernetice este limitată din cauza insuficienței resurselor umane și financiare, de pildă în structurile critice cum sunt spitalele; întrucât UE s-a angajat să investească 1,6 miliarde EUR, în cadrul programului Europa digitală (10), în capacitatea de răspuns și în implementarea de instrumente de securitate cibernetică pentru administrațiile publice, întreprinderi și persoane fizice, precum și să dezvolte cooperarea dintre sectorul public și cel privat;

| BT. | întrucât lacunele și fragmentarea capacităților și strategiilor UE în domeniul cibernetic devin o problemă din ce în ce mai mare, astfel cum a subliniat Curtea de Conturi Europeană (11); întrucât Setul de instrumente al UE pentru diplomația cibernetică, instituit în mai 2019, a demonstrat valoarea adăugată a unui răspuns diplomatic comun al UE la activitățile cibernetice răuvoitoare; întrucât, la 30 iulie 2020, Consiliul a decis în premieră să impună măsuri restrictive împotriva unor persoane, entități și organisme responsabile pentru diverse atacuri cibernetice sau implicate în astfel de atacuri; |
| --- | --- |

BT.

întrucât lacunele și fragmentarea capacităților și strategiilor UE în domeniul cibernetic devin o problemă din ce în ce mai mare, astfel cum a subliniat Curtea de Conturi Europeană (11); întrucât Setul de instrumente al UE pentru diplomația cibernetică, instituit în mai 2019, a demonstrat valoarea adăugată a unui răspuns diplomatic comun al UE la activitățile cibernetice răuvoitoare; întrucât, la 30 iulie 2020, Consiliul a decis în premieră să impună măsuri restrictive împotriva unor persoane, entități și organisme responsabile pentru diverse atacuri cibernetice sau implicate în astfel de atacuri;

| BU. | întrucât actori statali străini au utilizat programe de supraveghere ilegală la scară largă, precum Pegasus, pentru a viza jurnaliști, activiști pentru drepturile omului, cadre universitare, funcționari guvernamentali și politicieni, inclusiv șefi de stat europeni; întrucât unele state membre au utilizat, de asemenea, programe spyware de supraveghere; |
| --- | --- |

BU.

întrucât actori statali străini au utilizat programe de supraveghere ilegală la scară largă, precum Pegasus, pentru a viza jurnaliști, activiști pentru drepturile omului, cadre universitare, funcționari guvernamentali și politicieni, inclusiv șefi de stat europeni; întrucât unele state membre au utilizat, de asemenea, programe spyware de supraveghere;

Protecția statelor membre, a instituțiilor, a agențiilor, a delegațiilor și a misiunilor Uniunii Europene

| BV. | întrucât caracterul descentralizat și multinațional al instituțiilor UE, inclusiv misiunile și operațiunile acestora, este o țintă tot mai frecventă și este exploatat de actori străini răuvoitori care doresc să creeze diviziuni în UE; întrucât există o lipsă generală a culturii în materie de securitate în instituțiile UE, în pofida faptului că acestea sunt ținte clare; întrucât Parlamentul, în calitate de instituție a UE aleasă în mod democratic, se confruntă cu provocări specifice; întrucât mai multe cazuri au arătat că instituțiile UE par să fie vulnerabile la infiltrări străine; întrucât ar trebui asigurată siguranța personalului UE; |
| --- | --- |

BV.

întrucât caracterul descentralizat și multinațional al instituțiilor UE, inclusiv misiunile și operațiunile acestora, este o țintă tot mai frecventă și este exploatat de actori străini răuvoitori care doresc să creeze diviziuni în UE; întrucât există o lipsă generală a culturii în materie de securitate în instituțiile UE, în pofida faptului că acestea sunt ținte clare; întrucât Parlamentul, în calitate de instituție a UE aleasă în mod democratic, se confruntă cu provocări specifice; întrucât mai multe cazuri au arătat că instituțiile UE par să fie vulnerabile la infiltrări străine; întrucât ar trebui asigurată siguranța personalului UE;

| BW. | întrucât este necesar să se instituie cu prioritate proceduri solide și coerente de gestionare a crizelor; întrucât ar trebui oferite cursuri de formare suplimentare pentru a spori gradul de pregătire a personalului; |
| --- | --- |

BW.

întrucât este necesar să se instituie cu prioritate proceduri solide și coerente de gestionare a crizelor; întrucât ar trebui oferite cursuri de formare suplimentare pentru a spori gradul de pregătire a personalului;

| BX. | întrucât atacuri cibernetice au vizat recent mai multe instituții ale UE, ceea ce subliniază necesitatea unei cooperări interinstituționale puternice în ceea ce privește depistarea, monitorizarea și schimbul de informații în timpul atacurilor cibernetice și/sau în vederea prevenirii acestora, inclusiv în timpul misiunilor și operațiunilor din cadrul politicii de securitate și apărare comune (PSAC) a UE; întrucât UE și statele sale membre ar trebui să organizeze periodic exerciții comune pentru a identifica punctele slabe și a lua măsurile necesare; |
| --- | --- |

BX.

întrucât atacuri cibernetice au vizat recent mai multe instituții ale UE, ceea ce subliniază necesitatea unei cooperări interinstituționale puternice în ceea ce privește depistarea, monitorizarea și schimbul de informații în timpul atacurilor cibernetice și/sau în vederea prevenirii acestora, inclusiv în timpul misiunilor și operațiunilor din cadrul politicii de securitate și apărare comune (PSAC) a UE; întrucât UE și statele sale membre ar trebui să organizeze periodic exerciții comune pentru a identifica punctele slabe și a lua măsurile necesare;

Ingerințe ale unor părți interesate mondiale prin acapararea elitelor, diaspora națională, universități și evenimente culturale

| BY. | întrucât o serie de politicieni, inclusiv foști politicieni și funcționari publici europeni de rang înalt, sunt angajați sau cooptați de societăți controlate de stat sau private din țări terțe cu regimuri autoritare, în schimbul cunoștințelor lor și în detrimentul intereselor cetățenilor UE și ale statelor sale membre; |
| --- | --- |

BY.

întrucât o serie de politicieni, inclusiv foști politicieni și funcționari publici europeni de rang înalt, sunt angajați sau cooptați de societăți controlate de stat sau private din țări terțe cu regimuri autoritare, în schimbul cunoștințelor lor și în detrimentul intereselor cetățenilor UE și ale statelor sale membre;

| BZ. | întrucât unele țări sunt deosebit de active în domeniul acaparării și cooptării elitelor, în special Rusia și China, dar și Arabia Saudită și alte state din Golf, printre exemple numărându-se fostul cancelar german Gerhard Schröder și fostul prim-ministru al Finlandei, Paavo Lipponen, care s-au alăturat Gazprom pentru a accelera procesul de depunere a cererilor pentru proiectele Nord Stream 1 și 2, fosta ministră austriacă a afacerilor externe Karin Kneissl, numită membră în Consiliul de administrație al Rosneft, fostul prim-ministru al Franței François Fillon, numit membru în Consiliul de administrație al Zaroubejneft, fostul prim-ministru al Franței Jean-Pierre Raffarin, implicat activ în promovarea intereselor chineze în Franța, fostul comisar ceh Štefan Füle, care a lucrat pentru CEFC China Energy, fostul prim-ministru finlandez Esko Aho, în prezent membru al Consiliului de administrație al băncii SberBank a Kremlinului, fostul ministru francez însărcinat cu relațiile cu Parlamentul, Jean-Marie Le Guen, care este membru al Consiliului de administrație al Huawei Franța, sau Yves Leterme, fost prim-ministru al Belgiei, copreședinte al fondului de investiții chinez ToJoy și mulți alți politicieni și funcționari de rang înalt care au preluat roluri similare; |
| --- | --- |

BZ.

întrucât unele țări sunt deosebit de active în domeniul acaparării și cooptării elitelor, în special Rusia și China, dar și Arabia Saudită și alte state din Golf, printre exemple numărându-se fostul cancelar german Gerhard Schröder și fostul prim-ministru al Finlandei, Paavo Lipponen, care s-au alăturat Gazprom pentru a accelera procesul de depunere a cererilor pentru proiectele Nord Stream 1 și 2, fosta ministră austriacă a afacerilor externe Karin Kneissl, numită membră în Consiliul de administrație al Rosneft, fostul prim-ministru al Franței François Fillon, numit membru în Consiliul de administrație al Zaroubejneft, fostul prim-ministru al Franței Jean-Pierre Raffarin, implicat activ în promovarea intereselor chineze în Franța, fostul comisar ceh Štefan Füle, care a lucrat pentru CEFC China Energy, fostul prim-ministru finlandez Esko Aho, în prezent membru al Consiliului de administrație al băncii SberBank a Kremlinului, fostul ministru francez însărcinat cu relațiile cu Parlamentul, Jean-Marie Le Guen, care este membru al Consiliului de administrație al Huawei Franța, sau Yves Leterme, fost prim-ministru al Belgiei, copreședinte al fondului de investiții chinez ToJoy și mulți alți politicieni și funcționari de rang înalt care au preluat roluri similare;

| CA. | întrucât strategiile de lobby economic pot fi combinate cu obiective de ingerință externă; întrucât, conform raportului OCDE intitulat „Lobbying in the 21st Century” (12) („Activitățile de lobby în secolul XXI”), doar SUA, Australia și Canada dispun de norme care vizează influența externă; întrucât există o lipsă gravă de norme obligatorii din punct de vedere juridic și punerea în aplicare a registrului activităților de lobby al UE, ceea ce face imposibilă urmărirea activităților de lobby din afara UE; întrucât în prezent nu există nicio modalitate de monitorizare a eforturilor de lobby în statele membre care influențează legislația și politica externă prin intermediul Consiliului European; întrucât normele privind activitățile de lobby din UE se axează în principal pe contactul interpersonal și nu iau în considerare întregul ecosistem al diferitelor tipuri de activități de lobby care există la Bruxelles; întrucât țări precum China și Rusia, dar și Qatar, Emiratele Arabe Unite și Turcia au investit masiv în eforturi de lobby la Bruxelles; |
| --- | --- |

CA.

întrucât strategiile de lobby economic pot fi combinate cu obiective de ingerință externă; întrucât, conform raportului OCDE intitulat „Lobbying in the 21st Century” (12) („Activitățile de lobby în secolul XXI”), doar SUA, Australia și Canada dispun de norme care vizează influența externă; întrucât există o lipsă gravă de norme obligatorii din punct de vedere juridic și punerea în aplicare a registrului activităților de lobby al UE, ceea ce face imposibilă urmărirea activităților de lobby din afara UE; întrucât în prezent nu există nicio modalitate de monitorizare a eforturilor de lobby în statele membre care influențează legislația și politica externă prin intermediul Consiliului European; întrucât normele privind activitățile de lobby din UE se axează în principal pe contactul interpersonal și nu iau în considerare întregul ecosistem al diferitelor tipuri de activități de lobby care există la Bruxelles; întrucât țări precum China și Rusia, dar și Qatar, Emiratele Arabe Unite și Turcia au investit masiv în eforturi de lobby la Bruxelles;

| CB. | întrucât încercarea de instrumentalizare a grupurilor vulnerabile, inclusiv a minorităților naționale și a diasporei care trăiește pe teritoriul UE, reprezintă un element important al strategiilor de ingerință externă; |
| --- | --- |

CB.

întrucât încercarea de instrumentalizare a grupurilor vulnerabile, inclusiv a minorităților naționale și a diasporei care trăiește pe teritoriul UE, reprezintă un element important al strategiilor de ingerință externă;

| CC. | întrucât diferiți actori statali, cum ar fi guvernul rus, chinez și, într-o măsură mai mică, cel turc, au încercat să își sporească influența prin înființarea și utilizarea institutelor culturale, educaționale (de exemplu, prin granturi și burse) și religioase în statele membre, într-un efort strategic menit să destabilizeze democrația europeană și să extindă controlul în Europa de Est și în Europa Centrală; întrucât presupusa situație dificilă a minorității naționale din Rusia a fost folosită în trecut de această țară ca scuză pentru intervenția directă în țări terțe; |
| --- | --- |

CC.

întrucât diferiți actori statali, cum ar fi guvernul rus, chinez și, într-o măsură mai mică, cel turc, au încercat să își sporească influența prin înființarea și utilizarea institutelor culturale, educaționale (de exemplu, prin granturi și burse) și religioase în statele membre, într-un efort strategic menit să destabilizeze democrația europeană și să extindă controlul în Europa de Est și în Europa Centrală; întrucât presupusa situație dificilă a minorității naționale din Rusia a fost folosită în trecut de această țară ca scuză pentru intervenția directă în țări terțe;

| CD. | întrucât există dovezi ale ingerinței Rusiei și ale manipulării informațiilor online în numeroase democrații liberale din întreaga lume, inclusiv referendumul privind Brexitul din Regatul Unit, dar fără a se limita la acesta, și alegerile prezidențiale din Franța și SUA, precum și sprijinul practic pentru partidele extremiste, populiste, antieuropene și pentru anumite alte partide și persoane din întreaga Europă, inclusiv, dar fără a se limita la acestea, Franța, Germania, Italia și Austria; întrucât este necesar un sprijin sporit pentru cercetare și educație pentru a putea verifica ce influență exactă au avut ingerințele externe asupra unor evenimente specifice, cum ar fi Brexitul și alegerea președintelui Trump în 2016; |
| --- | --- |

CD.

întrucât există dovezi ale ingerinței Rusiei și ale manipulării informațiilor online în numeroase democrații liberale din întreaga lume, inclusiv referendumul privind Brexitul din Regatul Unit, dar fără a se limita la acesta, și alegerile prezidențiale din Franța și SUA, precum și sprijinul practic pentru partidele extremiste, populiste, antieuropene și pentru anumite alte partide și persoane din întreaga Europă, inclusiv, dar fără a se limita la acestea, Franța, Germania, Italia și Austria; întrucât este necesar un sprijin sporit pentru cercetare și educație pentru a putea verifica ce influență exactă au avut ingerințele externe asupra unor evenimente specifice, cum ar fi Brexitul și alegerea președintelui Trump în 2016;

| CE. | întrucât rețelele rusești controlate de stat Sputnik și Russia Today (RT), împreună cu instituțiile mass-media occidentale deținute integral sau parțial de entități juridice și individuale din Rusia și China, care au sediul în Occident, se implică activ în activități de dezinformare împotriva democrațiilor liberale; întrucât Rusia recurge la revizionismul istoric, încercând să rescrie istoria crimelor sovietice și promovând nostalgia sovietică în rândul populației sensibile din Europa Centrală și de Est; întrucât instituțiilor de radiodifuziune naționale din Europa Centrală și de Est le este dificil să concureze cu conținutul TV în limba rusă finanțat de guvernul rus; întrucât există riscul unei cooperări dezechilibrate între presa chineză și cea străină, ținând cont, de asemenea, de faptul că presa chineză reprezintă vocea Partidului Comunist Chinez în țară și în străinătate; |
| --- | --- |

CE.

întrucât rețelele rusești controlate de stat Sputnik și Russia Today (RT), împreună cu instituțiile mass-media occidentale deținute integral sau parțial de entități juridice și individuale din Rusia și China, care au sediul în Occident, se implică activ în activități de dezinformare împotriva democrațiilor liberale; întrucât Rusia recurge la revizionismul istoric, încercând să rescrie istoria crimelor sovietice și promovând nostalgia sovietică în rândul populației sensibile din Europa Centrală și de Est; întrucât instituțiilor de radiodifuziune naționale din Europa Centrală și de Est le este dificil să concureze cu conținutul TV în limba rusă finanțat de guvernul rus; întrucât există riscul unei cooperări dezechilibrate între presa chineză și cea străină, ținând cont, de asemenea, de faptul că presa chineză reprezintă vocea Partidului Comunist Chinez în țară și în străinătate;

| CF. | întrucât peste 500 de centre Confucius au fost deschise în întreaga lume, inclusiv aproximativ 200 în Europa, iar institutele Confucius și clasele Confucius sunt utilizate de China ca instrument de ingerință în cadrul UE; întrucât libertatea academică este sever restricționată în institutele Confucius; întrucât universitățile și programele educaționale sunt ținta unor finanțări străine masive, în special din China sau Qatar, cum ar fi campusul Universității Fudan din Budapesta; |
| --- | --- |

CF.

întrucât peste 500 de centre Confucius au fost deschise în întreaga lume, inclusiv aproximativ 200 în Europa, iar institutele Confucius și clasele Confucius sunt utilizate de China ca instrument de ingerință în cadrul UE; întrucât libertatea academică este sever restricționată în institutele Confucius; întrucât universitățile și programele educaționale sunt ținta unor finanțări străine masive, în special din China sau Qatar, cum ar fi campusul Universității Fudan din Budapesta;

| CG. | întrucât UE nu dispune în prezent de setul de instrumente necesar pentru a trata problema acaparării elitelor și pentru a contracara crearea de canale de influență, inclusiv în cadrul instituțiilor UE; întrucât capacitățile de conștientizare a situației și instrumentele de contrainformații rămân limitate la nivelul UE, cu un grad ridicat de dependență de disponibilitatea actorilor naționali de a face schimb de informații; |
| --- | --- |

CG.

întrucât UE nu dispune în prezent de setul de instrumente necesar pentru a trata problema acaparării elitelor și pentru a contracara crearea de canale de influență, inclusiv în cadrul instituțiilor UE; întrucât capacitățile de conștientizare a situației și instrumentele de contrainformații rămân limitate la nivelul UE, cu un grad ridicat de dependență de disponibilitatea actorilor naționali de a face schimb de informații;

Descurajare, imputare și contramăsuri colective, inclusiv sancțiuni

| CH. | întrucât UE și statele sale membre nu dispun în prezent de un regim specific de sancțiuni legate de ingerințele externe și campaniile de dezinformare orchestrate de actori statali străini, ceea ce înseamnă că acești actori pot presupune cu un grad mare de certitudine că campaniile lor de destabilizare împotriva UE nu vor avea consecințe; |
| --- | --- |

CH.

întrucât UE și statele sale membre nu dispun în prezent de un regim specific de sancțiuni legate de ingerințele externe și campaniile de dezinformare orchestrate de actori statali străini, ceea ce înseamnă că acești actori pot presupune cu un grad mare de certitudine că campaniile lor de destabilizare împotriva UE nu vor avea consecințe;

| CI. | întrucât asigurarea unei atribuiri clare a atacurilor de dezinformare și propagandă, inclusiv indicarea publică a autorilor, a sponsorilor acestora și a obiectivelor pe care aceștia încearcă să le atingă, precum și măsurarea efectelor acestor atacuri asupra publicului vizat reprezintă primii pași pentru a apărarea eficientă împotriva unor astfel de acțiuni; |
| --- | --- |

CI.

întrucât asigurarea unei atribuiri clare a atacurilor de dezinformare și propagandă, inclusiv indicarea publică a autorilor, a sponsorilor acestora și a obiectivelor pe care aceștia încearcă să le atingă, precum și măsurarea efectelor acestor atacuri asupra publicului vizat reprezintă primii pași pentru a apărarea eficientă împotriva unor astfel de acțiuni;

| CJ. | întrucât UE ar trebui să își consolideze instrumentele de descurajare, precum și pe cele care asigură atribuirea și clasificarea acestor atacuri ca având sau ca neavând un caracter contrar dreptului internațional, cu scopul de a stabili un regim de sancțiuni eficace, astfel încât actorii străini rău intenționați să fie nevoiți să plătească costurile deciziilor lor și să suporte consecințele; întrucât este posibil ca vizarea unor persoane să nu fie suficientă; întrucât alte instrumente, cum ar fi măsurile comerciale, ar putea fi utilizate pentru a proteja procesele democratice europene împotriva atacurilor hibride sponsorizate de stat; întrucât măsurile de descurajare trebuie aplicate în mod transparent, cu toate garanțiile necesare; întrucât atacurile hibride sunt calibrate astfel încât să scadă în mod deliberat sub pragul prevăzut la articolul 42 alineatul (7) din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și la articolul 5 din Tratatul Atlanticului de Nord; |
| --- | --- |

CJ.

întrucât UE ar trebui să își consolideze instrumentele de descurajare, precum și pe cele care asigură atribuirea și clasificarea acestor atacuri ca având sau ca neavând un caracter contrar dreptului internațional, cu scopul de a stabili un regim de sancțiuni eficace, astfel încât actorii străini rău intenționați să fie nevoiți să plătească costurile deciziilor lor și să suporte consecințele; întrucât este posibil ca vizarea unor persoane să nu fie suficientă; întrucât alte instrumente, cum ar fi măsurile comerciale, ar putea fi utilizate pentru a proteja procesele democratice europene împotriva atacurilor hibride sponsorizate de stat; întrucât măsurile de descurajare trebuie aplicate în mod transparent, cu toate garanțiile necesare; întrucât atacurile hibride sunt calibrate astfel încât să scadă în mod deliberat sub pragul prevăzut la articolul 42 alineatul (7) din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și la articolul 5 din Tratatul Atlanticului de Nord;

Cooperarea globală și multilateralismul

| CK. | întrucât acțiunile răuvoitoare orchestrate de actori statali și nestatali străini afectează numeroase țări democratice partenere din întreaga lume; întrucât aliații democratici depind de aptitudinea lor de a-și uni forțele pentru a oferi un răspuns colectiv; |
| --- | --- |

CK.

întrucât acțiunile răuvoitoare orchestrate de actori statali și nestatali străini afectează numeroase țări democratice partenere din întreaga lume; întrucât aliații democratici depind de aptitudinea lor de a-și uni forțele pentru a oferi un răspuns colectiv;

| CL. | întrucât țările în curs de aderare la UE din Balcanii de Vest sunt afectate în mod deosebit de atacurile sub forma ingerințelor externe și a campaniilor de dezinformare lansate de Rusia, China și Turcia, cum ar fi campaniile de interferență ale Rusiei în timpul procesului de ratificare a Acordului de la Prespa în Macedonia de Nord; întrucât pandemia de COVID-19 a fost exploatată în continuare în Balcanii de Vest de către China și Rusia pentru a destabiliza aceste țări și a discredita UE; întrucât se preconizează că țările candidate și potențial candidate se vor alătura inițiativelor UE de combatere a ingerințelor externe; |
| --- | --- |

CL.

întrucât țările în curs de aderare la UE din Balcanii de Vest sunt afectate în mod deosebit de atacurile sub forma ingerințelor externe și a campaniilor de dezinformare lansate de Rusia, China și Turcia, cum ar fi campaniile de interferență ale Rusiei în timpul procesului de ratificare a Acordului de la Prespa în Macedonia de Nord; întrucât pandemia de COVID-19 a fost exploatată în continuare în Balcanii de Vest de către China și Rusia pentru a destabiliza aceste țări și a discredita UE; întrucât se preconizează că țările candidate și potențial candidate se vor alătura inițiativelor UE de combatere a ingerințelor externe;

| CM. | întrucât există în continuare o lipsă de înțelegere comună și de definiții comune în rândul partenerilor și aliaților care împărtășesc aceeași viziune în ceea ce privește natura amenințărilor în cauză; întrucât Secretarul General al ONU solicită un cod de conduită global pentru a promova integritatea informațiilor publice; întrucât Conferința privind viitorul Europei este o platformă importantă pentru discuții pe acest subiect; |
| --- | --- |

CM.

întrucât există în continuare o lipsă de înțelegere comună și de definiții comune în rândul partenerilor și aliaților care împărtășesc aceeași viziune în ceea ce privește natura amenințărilor în cauză; întrucât Secretarul General al ONU solicită un cod de conduită global pentru a promova integritatea informațiilor publice; întrucât Conferința privind viitorul Europei este o platformă importantă pentru discuții pe acest subiect;

| CN. | întrucât este nevoie de o cooperare și de un sprijin la nivel mondial și multilateral între partenerii care împărtășesc aceeași viziune în ceea ce privește abordarea ingerințelor externe răuvoitoare; întrucât alte democrații, cum ar fi Australia sau Taiwanul, și-au dezvoltat abilități și strategii avansate; întrucât Taiwanul se află în prima linie a luptei împotriva manipulării informațiilor, în principal din China; întrucât succesul sistemului taiwanez se bazează pe cooperarea dintre toate structurile guvernului, dar și cu ONG-urile independente specializate în verificarea faptelor și alfabetizarea mediatică, precum și cu platformele de comunicare socială, cum ar fi Facebook, precum și pe promovarea alfabetizării mediatice a tuturor generațiilor, demascarea dezinformării și reducerea răspândirii mesajelor manipulatoare; întrucât Comisia specială INGE a desfășurat o misiune oficială de trei zile în Taiwan pentru a discuta dezinformarea și intervenția externă în procesul electoral, |
| --- | --- |

CN.

întrucât este nevoie de o cooperare și de un sprijin la nivel mondial și multilateral între partenerii care împărtășesc aceeași viziune în ceea ce privește abordarea ingerințelor externe răuvoitoare; întrucât alte democrații, cum ar fi Australia sau Taiwanul, și-au dezvoltat abilități și strategii avansate; întrucât Taiwanul se află în prima linie a luptei împotriva manipulării informațiilor, în principal din China; întrucât succesul sistemului taiwanez se bazează pe cooperarea dintre toate structurile guvernului, dar și cu ONG-urile independente specializate în verificarea faptelor și alfabetizarea mediatică, precum și cu platformele de comunicare socială, cum ar fi Facebook, precum și pe promovarea alfabetizării mediatice a tuturor generațiilor, demascarea dezinformării și reducerea răspândirii mesajelor manipulatoare; întrucât Comisia specială INGE a desfășurat o misiune oficială de trei zile în Taiwan pentru a discuta dezinformarea și intervenția externă în procesul electoral,

Necesitatea unei strategii coordonate a UE împotriva ingerințelor externe

| 1. | este profund preocupat de incidența tot mai mare și de caracterul din ce în ce mai sofisticat al ingerințelor externe și al tentativelor de manipulare a informațiilor, desfășurate în proporție covârșitoare de Rusia și China și care vizează toate părțile funcționării democratice a Uniunii Europene și a statelor sale membre; |
| --- | --- |

1.

| 2. | salută anunțul făcut de Președinta Comisiei la 27 februarie 2022 cu privire la interzicerea la nivelul UE a canalelor de propagandă rusești, cum ar fi Sputnik TV, RT (cunoscută anterior drept „Rusia astăzi”) și a altor canale de dezinformare rusești, care au ca unic scop slăbirea și divizarea opiniei publice a UE și a factorilor de decizie din UE; solicită măsuri suplimentare în acest sens; |
| --- | --- |

2.

| 3. | invită Comisia să propună, iar colegislatorii și statele membre să sprijine o strategie pe mai multe niveluri, coordonată și transsectorială, precum și resurse financiare adecvate, menite să doteze UE și statele sale membre cu capacități de previziune, politici de reziliență și instrumente de descurajare adecvate, care să le permită să răspundă la toate amenințările și atacurile hibride orchestrate de actori străni statali și nestatali; consideră că această strategie ar trebui să se bazeze pe:






  (a) | terminologii și definiții comune, o metodologie unică, evaluări și evaluări ex post ale impactului legislației adoptate până în prezent, un sistem de partajare a informațiilor și înțelegerea, monitorizarea, inclusiv alerte timpurii, și conștientizarea situației în ceea ce privește chestiunile în cauză; |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

terminologii și definiții comune, o metodologie unică, evaluări și evaluări ex post ale impactului legislației adoptate până în prezent, un sistem de partajare a informațiilor și înțelegerea, monitorizarea, inclusiv alerte timpurii, și conștientizarea situației în ceea ce privește chestiunile în cauză;

| (b) | politici concrete, care să permită dezvoltarea rezilienței cetățenilor UE, în conformitate cu valorile democratice, inclusiv prin sprijin oferit societății civile; |
| --- | --- |

(b)

politici concrete, care să permită dezvoltarea rezilienței cetățenilor UE, în conformitate cu valorile democratice, inclusiv prin sprijin oferit societății civile;

| (c) | capacități de perturbare și apărare adecvate; |
| --- | --- |

(c)

capacități de perturbare și apărare adecvate;

| (d) | răspunsuri diplomatice și de descurajare, inclusiv un set de instrumente al UE pentru combaterea ingerințelor externe și a operațiunilor de influență, inclusiv operațiuni hibride, prin măsuri adecvate, de exemplu atribuirea și desemnarea autorilor, sancțiuni și contramăsuri, precum și parteneriate globale pentru schimbul de practici și promovarea normelor internaționale de comportament responsabil al statului; |
| --- | --- |

(d)

răspunsuri diplomatice și de descurajare, inclusiv un set de instrumente al UE pentru combaterea ingerințelor externe și a operațiunilor de influență, inclusiv operațiuni hibride, prin măsuri adecvate, de exemplu atribuirea și desemnarea autorilor, sancțiuni și contramăsuri, precum și parteneriate globale pentru schimbul de practici și promovarea normelor internaționale de comportament responsabil al statului;

| 4. | subliniază că toate măsurile de prevenire, depistare, atribuire și combatere a ingerințelor externe trebuie concepute astfel încât să respecte și să promoveze drepturile fundamentale, inclusiv capacitatea cetățenilor UE de a comunica într-un mod sigur, anonim și necenzurat, fără ingerințe nejustificate din partea unor actori străini; |
| --- | --- |

4.

| 5. | consideră că această strategie ar trebui să se bazeze pe o abordare bazată pe riscuri, la nivelul întregii societăți și la nivelul întregii administrații, care să acopere în special următoarele domenii:






  (a) | consolidarea rezilienței UE prin conștientizarea situației, educația și alfabetizarea mediatică și informațională, pluralismul mass-mediei, jurnalismul independent și educația, |
| --- | --- | --- |

5.

(a)

consolidarea rezilienței UE prin conștientizarea situației, educația și alfabetizarea mediatică și informațională, pluralismul mass-mediei, jurnalismul independent și educația,

| (b) | ingerințele externe prin intermediul platformelor online, |
| --- | --- |

(b)

ingerințele externe prin intermediul platformelor online,

| (c) | infrastructura critică și sectoarele strategice, |
| --- | --- |

(c)

infrastructura critică și sectoarele strategice,

| (d) | ingerințele externe în timpul proceselor electorale, |
| --- | --- |

(d)

ingerințele externe în timpul proceselor electorale,

| (e) | finanțarea disimulată a activităților politice de către actori și donatori externi, |
| --- | --- |

(e)

finanțarea disimulată a activităților politice de către actori și donatori externi,

| (f) | securitatea cibernetică și reziliența împotriva atacurilor cibernetice, |
| --- | --- |

(f)

securitatea cibernetică și reziliența împotriva atacurilor cibernetice,

| (g) | protecția statelor membre, a instituțiilor, a agențiilor, a delegațiilor și a misiunilor UE, |
| --- | --- |

(g)

protecția statelor membre, a instituțiilor, a agențiilor, a delegațiilor și a misiunilor UE,

| (h) | ingerințe ale unor actori globali prin acapararea elitelor, diaspora națională, universități și evenimente culturale, |
| --- | --- |

(h)

ingerințe ale unor actori globali prin acapararea elitelor, diaspora națională, universități și evenimente culturale,

| (i) | contramăsuri colective de descurajare și atribuire, inclusiv sancțiuni, |
| --- | --- |

(i)

contramăsuri colective de descurajare și atribuire, inclusiv sancțiuni,

| (j) | cooperarea globală și multilateralismul; |
| --- | --- |

(j)

cooperarea globală și multilateralismul;

| 6. | invită, în special, UE și statele sale membre să sporească resursele și mijloacele alocate organismelor și organizațiilor din întreaga Europă și de la nivel mondial, cum ar fi grupurile de reflecție și verificatorii veridicității informațiilor, însărcinate cu monitorizarea și sensibilizarea cu privire la gravitatea amenințărilor, inclusiv a dezinformării; subliniază rolul esențial al UE într-un sens strategic mai larg; solicită consolidarea capacității de analiză prospectivă și a interoperabilității UE și a statelor sale membre pentru a asigura o pregătire solidă pentru a anticipa, a preveni și a atenua manipularea informațiilor și ingerințelor externe, pentru a consolida protecția intereselor și infrastructurii lor strategice și pentru a se angaja într-o cooperare și coordonare multilaterală în scopul de a ajunge la o înțelegere comună a acestei chestiuni în forurile internaționale relevante; invită Consiliul Afaceri Externe să discute în mod regulat chestiunile legate de ingerințele externe; |
| --- | --- |

6.

| 7. | este preocupat de lipsa copleșitoare de conștientizare, inclusiv în rândul publicului larg și al oficialilor guvernamentali, a gravității amenințărilor actuale reprezentate de regimurile autoritare străine și de alți actori rău intenționați care vizează toate nivelurile și sectoarele societății europene, cu scopul de a submina drepturile fundamentale și legitimitatea autorităților publice, a accentua fragmentarea politică și socială și, în unele cazuri, a provoca daune care pun în pericol viața cetățenilor UE; |
| --- | --- |

7.

| 8. | își exprimă preocuparea cu privire la lipsa unor norme comunicate actorilor rău intenționați și lipsa unor măsuri adecvate și suficiente de răspuns la actele de ingerință externă, ceea ce duce la un calcul atractiv pentru actorii răuvoitori, care include costuri reduse, riscuri scăzute și o recompensă mare, deoarece riscurile de a se confrunta cu represalii pentru acțiunile lor sunt în prezent foarte scăzute; |
| --- | --- |

8.

| 9. | îndeamnă Comisia să includă, dacă este cazul, o perspectivă privind campaniile străine de manipulare a informațiilor și ingerința în evaluarea de impact ex ante efectuată înainte de a prezenta noi propuneri în vederea integrării combaterii ingerințelor străine și a manipulării informațiilor în cadrul procesului de elaborare a politicilor al UE; îndeamnă SEAE și Comisia să efectueze evaluări periodice ale rezilienței și să evalueze evoluția amenințărilor și impactul acestora asupra legislației și politicilor actuale; |
| --- | --- |

9.

| 10. | invită Comisia să analizeze recentele structuri naționale, cum ar fi coordonatorul național pentru combaterea ingerințelor externe din Australia, Comitetul de securitate care asistă guvernul și ministerele din Finlanda, agenția pentru situații de urgență în materie civilă, noua agenție pentru apărare psihologică și Centrul Național China din Suedia, noua agenție națională Viginium din Franța, Centrul național de securitate cibernetică din Lituania și Grupul operativ interinstituțional de coordonare în domeniul dezinformării din Taiwan, pentru a vedea ce putem învăța din aceste bune practici și în ce măsură idei similare ar putea fi implementate în UE; invită Comisia să sprijine schimbul de informații și de bune practici între statele membre în această privință; subliniază importanța unei abordări și a unor instrumente proactive, inclusiv a comunicării strategice, ca activitate de bază pentru punerea în aplicare a politicilor UE și naționale prin declarații și acțiuni; invită Comisia să asigure formare adecvată în domeniul științei datelor și să creeze un organism unic de monitorizare în interiorul Comisiei pentru manipularea informațiilor; |
| --- | --- |

10.

| 11. | este preocupat de numeroasele lacune și portițe din legislația și din politicile actuale de la nivelul UE și de la nivel național menite să detecteze, să prevină și să contracareze interferențele străine; |
| --- | --- |

11.

| 12. | observă că UE finanțează o serie de proiecte și programe pe termen lung axate pe combaterea dezinformării la nivel tehnologic, juridic, psihologic și informațional; invită Comisia să evalueze impactul acestor proiecte și programe și aplicabilitatea lor; |
| --- | --- |

12.

| 13. | invită Comisia să instituie un grup operativ al Comisiei, condus de Věra Jourová în calitate de vicepreșdintă a Comisiei pentru valori și transparență, dedicat examinării legislației și politicilor existente pentru a identifica lacunele care ar putea fi exploatate de actori rău intenționați și să propună rapid modalități de eliminare a acestor lacune; subliniază că această structură ar trebui să coopereze cu alte instituții ale UE și cu statele membre la nivel național, regional și local și să faciliteze schimbul de bune practici; invită Comisia și SEAE să ia în considerare înființarea unui Centru european independent și cu resurse suficiente pentru amenințările de interferență și integritatea informațiilor, care ar trebui să identifice, să analizeze și să documenteze operațiunile de manipulare a informațiilor și amenințările de interferență la adresa UE în ansamblu, să crească gradul de conștientizare a situației, să dezvolte un centru de cunoștințe specializate, devenind o platformă de coordonare cu societatea civilă, sectorul de afaceri, instituțiile UE și naționale, și să sensibilizeze publicul, printre altele, prin rapoarte periodice privind amenințările sistemice; subliniază că încercarea de creare a unui nou Centru european pentru amenințările legate de ingerințe și integritatea informațiilor, independent și bine dotat cu resurse, ar trebui să clarifice și să îmbunătățească rolul diviziei StratCom a SEAE și al grupurilor sale operative, ca organism strategic al serviciului diplomatic al UE, și ar preveni suprapunerea activităților; subliniază că mandatul StratCom al SEAE ar trebui să se axeze pe elaborarea strategică a politicilor externe pentru contracararea amenințărilor comune existente și emergente și pentru consolidarea angajamentului cu partenerii internaționali în acest domeniu; subliniază că StratCom al SEAE ar putea să urmărească acest lucru în strânsă cooperare cu un nou Centru european amenințările legate de ingerințe și integritatea informațiilor și cu un nou grup operativ al Comisiei; |
| --- | --- |

13.

| 14. | invită toate instituțiile UE și statele membre să capaciteze societatea civilă pentru a juca un rol activ în combaterea ingerințelor externe; invită toate nivelurile și sectoarele societății europene să instituie sisteme care să mărească reziliența organizațiilor și a cetățenilor împotriva ingerințelor externe, să fie în măsură să detecteze atacurile la timp și să contracareze atacurile într-un mod cât mai eficient, inclusiv prin educație și sensibilizare, în cadrul UE al drepturilor fundamentale și într-un mod transparent și democratic; subliniază, în acest context, bunele practici și abordarea la nivelul întregii societăți adoptate de Taiwan; invită factorii de decizie să pună la dispoziția societății civile instrumente și finanțare adecvate pentru a analiza, a expune și a combate ingerința externă; |
| --- | --- |

14.

Consolidarea rezilienței UE prin conștientizarea situației, educația și alfabetizarea mediatică

| 15. | subliniază că instituțiile UE și statele membre au nevoie de sisteme sănătoase, robuste și interconectate pentru a detecta, analiza, urmări și cartografia incidentele comise de actori statali și nestatali străini care încearcă să intervină în procesele democratice pentru a dezvolta conștientizarea situației și o înțelegere clară a tipului de comportament pe care UE și statele sale membre trebuie să îl descurajeze și să îl combată; solicită cercetări și sondaje sociologice periodice pentru a monitoriza reziliența și alfabetizarea mediatică, precum și pentru a înțelege sprijinul și percepția publică cu privire la cele mai frecvente discursuri de dezinformare; |
| --- | --- |

15.

| 16. | subliniază că este la fel de important ca informațiile din această analiză să nu rămână în cadrul grupurilor de specialiști în interferențe străine, ci să fie împărtășite în mod deschis publicului larg, pe cât posibil, în special persoanelor care îndeplinesc funcții sensibile, astfel încât toată lumea să fie conștientă de modelele de amenințare și să poată evita riscurile; |
| --- | --- |

16.

| 17. | subliniază că este necesar să se elaboreze o metodologie comună pentru a dezvolta conștientizarea situației, alerta timpurie și evaluarea amenințărilor, a colecta dovezi în mod sistematic și a detecta la timp manipularea mediului informațional, precum și elaborarea de standarde de atribuire tehnică, de exemplu cu privire la autenticitatea conținutului, pentru a asigura o reacție efectivă; |
| --- | --- |

17.

| 18. | subliniază că UE trebuie să elaboreze, în cooperare cu statele membre și lucrând la nivel multilateral în cadrul forurilor internaționale relevante, o definiție conceptuală a amenințării de interferență cu care se confruntă UE; subliniază că această definiție trebuie să reflecte tacticile, tehnicile, procedurile și instrumentele utilizate care descriu modelele de comportament ale actorilor statali și nestatali care generează amenințări pe care le vedem în prezent; îndeamnă Comisia să implice Agenția pentru Drepturi Fundamentale (FRA) pentru a se asigura că nu există concepte discriminatorii sau inechitabile ori prejudecăți încorporate în orice definiții conceptuale; |
| --- | --- |

18.

| 19. | subliniază că diplomația publică și comunicarea strategică sunt elemente esențiale ale relațiilor externe ale UE și ale protecției valorilor democratice ale UE; invită instituțiile UE să dezvolte în continuare și să stimuleze activitatea importantă a diviziei StratCom a Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE), precum și a grupurilor sale operative, Centrul de situații și de analiză a informațiilor al UE (INTCEN UE) și celula de fuziune, Direcția de informații a Statului Major al UE, sistemul de alertă rapidă, cooperarea stabilită la nivel administrativ între SEAE, Comisie și Parlament, rețeaua de combatere a dezinformării condusă de Comisie, grupul operativ administrativ al Parlamentului împotriva dezinformării și cooperarea în curs cu NATO, G7, societatea civilă și industria privată, în ceea ce privește cooperarea în domeniul informațiilor, analiza, schimbul de bune practici și sensibilizarea în legătură cu campaniile străine de manipulare a informațiilor și cu interferențele; salută Raportul special 09/2021 al Curții de Conturi Europene (CCE) intitulat „Dezinformarea care afectează UE: un fenomen sub supraveghere, dar nu încă sub control”; invită SEAE și Comisia să publice un calendar detaliat pentru punerea în aplicare a recomandărilor CCE; |
| --- | --- |

19.

| 20. | subliniază că trebuie să se consolideze eforturile de monitorizare permanentă, totodată dublate cu mult înainte de alegeri, referendumuri sau de alte procese politice importante în întreaga Europă; |
| --- | --- |

20.

| 21. | invită statele membre să utilizeze pe deplin aceste resurse prin schimbul de informații relevante cu INTCEN al UE și printr-o participare activă la sistemul de alertă rapidă; consideră că analiza și cooperarea în cadrul UE și cu NATO în domeniul serviciilor de informații trebuie consolidate și mai mult, făcându-le în același timp mai transparente și mai responsabile din punct de vedere democratic, de exemplu prin partajarea de informații cu Parlamentul; |
| --- | --- |

21.

| 22. | salută ideea președintei Comisiei von der Leyen de a crea un Centru comun de conștientizare a situației pentru a îmbunătăți componenta strategică și a accentua autonomia strategică deschisă a UE și așteaptă, totodată, clarificări suplimentare cu privire la înființarea și misiunea sa; subliniază că un astfel de centru ar necesita o cooperare activă cu serviciile de resort ale Comisiei, SEAE, Consiliul și Parlamentul și autoritățile naționale; reiterează însă importanța evitării duplicării activităților și a suprapunerii cu structurile existente ale UE; |
| --- | --- |

22.

| 23. | reamintește necesitatea de a echipa SEAE cu un mandat îmbunătățit și clar definit și cu resursele necesare pentru ca Divizia de comunicare strategică, grupuri operative și analiză a informațiilor a SEAE să monitorizeze și să trateze manipularea informațiilor și ingerințele dincolo de sursele externe vizate în prezent de cele trei grupuri operative și să urmărească o acoperire geografică mai largă prin aplicarea unei abordări bazate pe riscuri; solicită de urgență desfășurarea de către SEAE a unor capabilități adecvate pentru a aborda manipularea informațiilor și interferențele care provin din China, în special prin înființarea unei echipe dedicate Orientului Îndepărtat; subliniază și că trebuie extinse în mod semnificativ expertiza și capacitatea lingvistică în ceea ce privește China și alte regiuni importante din punct de vedere strategic, în cadrul SEAE, în statele membre și în instituțiile UE în general, și să utilizeze surse de informații din surse deschise, care în prezent sunt folosite insuficient; |
| --- | --- |

23.

| 24. | subliniază că este important ca presa și jurnaliștii să fie larg răspândiți, competitivi și caracterizați prin pluralism și independență, ca veridicitatea informațiilor să fie verificată de cercetători, servicii publice de presă solide fiind esențiale pentru o dezbatere democratică dinamică și liberă; salută inițiativele de a reuni, de a forma și de a sprijini organizațiile de jurnaliști independenți, verificatori ai veridicității informațiilor și cercetători din întreaga Europă, în special din regiunile cele mai expuse riscurilor, cum ar fi Observatorul european al mass-media digitale și Fondul European pentru Democrație; regretă profund faptul că Observatorul european al mass-media digitale nu operează și în statele baltice; salută și inițiativele pentru introducerea de indicatori de credibilitate a jurnalismului și de verificare a veridicității faptelor, care sunt ușor de recunoscut, cum ar fi cele inițiate de organizația Reporteri fără frontiere; invită Comisia să ia măsuri cu privire la monopolurile mass-media; |
| --- | --- |

24.

| 25. | apreciază cercetarea indispensabilă și numeroasele competențe mediatice și digitale creative și de succes, precum și inițiativele de sensibilizare întreprinse de persoane fizice, școli, universități, organizații media, instituții publice și organizații ale societății civile; |
| --- | --- |

25.

| 26. | solicită UE și statelor membre să dedice surse de finanțare publică europene pentru verificatorii independenți ai veridicității informațiilor, cercetători, mass-media de calitate și jurnaliști de investigație, precum și pentru ONG-urile care cercetează și investighează manipularea informațiilor și interferențele, promovarea educației în domeniul mass-media, digital și al informațiilor și a altor mijloace de capacitare a cetățenilor și cercetarea modului în care se poate măsura în mod semnificativ eficacitatea formării în domeniul educației în domeniul mass-media, digital și al informațiilor, a sensibilizării, a demontării și a comunicării strategice; |
| --- | --- |

26.

| 27. | solicită ca sectorul mass-media să fie caracterizat de profesionalism și pluralism, asigurându-se că editorii primesc o remunerație justă pentru utilizarea conținutului lor pe internet; subliniază că mai multe țări din lumea întreagă iau măsuri pentru a se asigura că mass-media dispune de resurse financiare adecvate; își reiterează apelul pentru crearea unui fond permanent al UE pentru presa de știri și salută, în acest sens, inițiativa „Știri”, inclusiv noile posibilități de finanțare pentru sectorul mass-media și educația în acest domeniu și cel al informației în cadrul programului „Europa creativă” 2021-2027; observă totuși că fluxurile de finanțare pot crea dependențe sau pot avea un impact asupra independenței mass-media; subliniază, în acest sens, importanța transparenței finanțării mass-media; consideră că, pentru a proteja pluralismul presei, este necesară publicarea informațiilor privind entitățile care dețin, donează, controlează sau oferă conținut către mijloacele de informare în masă și care plătesc pentru conținutul jurnalistic; |
| --- | --- |

27.

| 28. | subliniază că trebuie să se pună la dispoziția publicului analize și rapoarte consolidate privind incidentele și evaluări ale amenințărilor publice bazate pe date operative cu privire la manipularea informațiilor și interferențe; sugerează deci crearea unei baze de date la nivelul UE privind incidentele de interferențe străine raportate de autoritățile UE și ale statelor membre; subliniază că informațiile privind aceste incidente ar putea fi comunicate, după caz, organizațiilor societății civile și publicului, în toate limbile UE; |
| --- | --- |

28.

| 29. | invită toate statele membre să includă alfabetizarea mediatică și digitală, precum și educația despre democrație, drepturi fundamentale, istoria recentă, geopolitica, gândirea critică și participarea publicului în programele lor de învățământ, de la primii ani până la educația adulților, inclusiv formarea cadrelor didactice și a cercetătorilor; invită Comisia și statele membre să intensifice sprijinul pentru educația istorică și cercetarea cu privire la modul în care ingerințele străine și totalitarismul trecut au influențat societatea în general și evenimentele democratice la scară largă, în special; |
| --- | --- |

29.

| 30. | invită instituțiile UE și statele membre, la toate nivelurile administrative, să identifice sectoarele expuse riscului de tentative de interferență și să asigure formarea și exercițiile periodice pentru personalul care lucrează în aceste sectoare cu privire la modul de detectare și evitare a tentativelor de interferență și subliniază că astfel de eforturi ar beneficia de pe urma unui format standardizat stabilit de UE; recomandă ca module cuprinzătoare de formare să fie oferite, de asemenea, tuturor funcționarilor publici; salută, în acest sens, formarea oferită deputaților și personalului de către administrația Parlamentului; recomandă ca această formare să fie dezvoltată în continuare; |
| --- | --- |

30.

| 31. | subliniază necesitatea de a informa opinia publică cu privire la ingerințele străine la toate nivelurile societății; salută inițiativele SEAE, ale Comisiei și ale administrației Parlamentului, cum ar fi organizarea de cursuri de formare și de sensibilizare pentru jurnaliști, profesori, influențatori, studenți, vârstnici și vizitatori, atât offline, cât și online, la Bruxelles și în toate statele membre, și recomandă ca acestea să fie dezvoltate în continuare; |
| --- | --- |

31.

| 32. | invită statele membre, administrația UE și organizațiile societății civile să facă schimb de bune practici pentru formarea și sensibilizarea cu privire la alfabetizarea mediatică și informațională, astfel cum se solicită în Directiva serviciilor mass-media audiovizuale (13); invită Comisia să organizeze aceste schimburi în cooperare cu Grupul de experți privind educația în domeniul mass-media; subliniază că directiva revizuită trebuie să fie pusă în aplicare rapid și în mod corespunzător de statele membre; |
| --- | --- |

32.

| 33. | îndeamnă instituțiile UE să elaboreze un cod de etică pentru a îndruma autoritățile publice și reprezentanții politici în utilizarea platformelor și rețelelor de comunicare socială; consideră că este necesar să se încurajeze o utilizare responsabilă a acestor platforme și rețele pentru a combate manipularea și dezinformarea provenite din sfera publică; |
| --- | --- |

33.

| 34. | invită UE și statele sale membre să introducă programe personalizate de sensibilizare și de alfabetizare mediatică și informatică, inclusiv unele destinate diasporei și minorităților și invită Comisia să instituie un sistem de partajare ușoară a materialelor în limbile minorităților, pentru a reduce costurile de traducere și a se adresa unui număr cât mai mare de persoane; invită regiunile și localitățile să fie mai active, deoarece este important ca informația să ajungă în zonele rurale și la toate grupurile demografice; |
| --- | --- |

34.

| 35. | subliniază că un răspuns esențial la tentativele de ingerință externă constă în apărarea principalelor grupuri-țintă vizate de aceasta; subliniază necesitatea unor acțiuni specifice, prin intermediul unui cadru juridic armonizat al UE, împotriva răspândirii dezinformării și a discursurilor de incitare la ură cu privire la aspecte legate de gen, de persoanele LGBTIQ+, de minorități și de refugiați; invită Comisia să elaboreze și să pună în aplicare strategii pentru a împiedica finanțarea persoanelor și a grupurilor care răspândesc practici de manipulare a informațiilor sau participă activ, vizând frecvent grupurile și subiectele menționate mai sus, pentru a crea clivaje în societate; solicită campanii de comunicare cu caracter pozitiv cu privire la aceste aspecte și subliniază necesitatea unei formări care să ia în considerare dimensiunea de gen; |
| --- | --- |

35.

| 36. | recunoaște că atacurile și campaniile de dezinformare de gen sunt adesea folosite ca parte a unei strategii politice mai ample de subminare a participării egale la procesele democratice, în special pentru femei și persoanele LGBTIQ+; subliniază că dezinformarea cu privire la persoanele LGBTIQ+ alimentează ura, atât în mediul online, cât și în cel offline și amenință vieți; solicită ca anchetele privind dezinformarea online să fie efectuate dintr-o perspectivă intersectorială și să se supravegheze schimbările pe care platformele le fac pentru a răspunde la campaniile online de dezinformare de gen; solicită o atenție sporită la dezinformarea de gen prin instituirea unor sisteme de alertă timpurie prin care să poată fi semnalate și identificate campaniile de dezinformare de gen; |
| --- | --- |

36.

| 37. | invită Comisia să prezinte o strategie generală de alfabetizare mediatică și informațională, cu un accent special pe combaterea manipulării informațiilor; |
| --- | --- |

37.

| 38. | salută înființarea grupului de experți pentru combaterea dezinformării și promovarea alfabetizării digitale prin educație și formare, care se va axa, printre altele, pe gândirea critică, pe formarea profesorilor și pe eforturile de prevenire a dezinformării, pe eforturile de dezmințire și de verificare a veridicității informațiilor, precum și pe implicarea studenților; invită Comisia să împărtășească rezultatele activității acestui grup de experți și să pună în aplicare concluziile acestuia; |
| --- | --- |

38.

| 39. | subliniază importanța comunicării strategice pentru a contracara cele mai frecvente discursuri antidemocratice; solicită îmbunătățirea comunicării strategice a Uniunii Europene pentru a crește raza de acțiune a acesteia atât în rândul cetățenilor săi, cât și în străinătate; subliniază că toate organizațiile democratice trebuie să apere democrația și să susțină statul de drept și au responsabilitatea comună de a interacționa cu cetățenii, utilizând limbile și platformele lor preferate; |
| --- | --- |

39.

| 40. | invită statele membre să asigure campanii de comunicare publică eficace în legătură cu pandemia de COVID-19, pentru a difuza informații exacte și în timp util cu scopul de a contracara inducerea în eroare, în special în ceea ce privește vaccinurile; |
| --- | --- |

40.

| 41. | își exprimă îngrijorarea profundă cu privire la răspândirea propagandei de stat străine, originară mai ales din Moscova și Beijing, dar și din Ankara, care este tradusă în limbile locale, de exemplu conținutul mediatic sponsorizat de RT, Sputnik, Anadolu, CCTV, Global Times, Xinhua, TRT World sau de Partidul Comunist Chinez, disimulat sub formă de jurnalism și distribuit împreună cu anumite ziare; susține că astfel de canale nu pot fi considerate adevărate mijloace de informare în masă și, prin urmare, nu ar trebui să se bucure de drepturile și de protecția presei democratice; este la fel de preocupat de modul în care aceste discursuri s-au răspândit, transformându-se în adevărate produse jurnalistice; subliniază necesitatea de a crește gradul de conștientizare cu privire la campaniile de dezinformare ale Rusiei și Chinei, care vizează să pună la încercare valorile democratice și să creeze clivaje în UE, întrucât aceasta constituie principala sursă de dezinformare în Europa; invită Comisia să inițieze un studiu privind standardele minime pentru mass-media, ca bază pentru o eventuală revocare a licențelor în caz de încălcare a acestora; solicită Comisiei să integreze constatările studiului în legislația viitoare, cum ar fi o eventuală lege privind libertatea presei; constată că actori străini care vizează practici de ingerință se pot prezenta în mod fals drept jurnaliști; consideră că, în astfel de cazuri, ar trebui să fie posibil să fie sancționată persoana sau organizația respectivă, de exemplu prin denunțare, prin excluderea de la evenimente mediatice sau revocarea acreditării jurnalistice; |
| --- | --- |

41.

| 42. | se declară profund îngrijorat de atacurile, hărțuirea, violența și amenințările la adresa jurnaliștilor, a apărătorilor drepturilor omului și a altor persoane care denunță ingerințe străine, și care ar putea să le submineze astfel independența; invită Comisia să prezinte rapid propuneri concrete și ambițioase privind siguranța tuturor acestor persoane, inclusiv un proces antistrategic împotriva participării publice (SLAPP) și sprijin economic, juridic și diplomatic, astfel cum s-a anunțat în Planul de acțiune pentru democrația europeană; salută, în acest sens, Recomandarea Comisiei (UE) 2021/1534 din 16 septembrie 2021 referitoare la garantarea protecției, a siguranței și a capacitării jurnaliștilor și a celorlalți profesioniști din domeniul mass-mediei în Uniunea Europeană (14); invită statele membre să-i protejeze în mod eficient pe jurnaliști și pe alți profesioniști din domeniul presei cu ajutorul unor instrumente legislative și fără caracter legislativ; |
| --- | --- |

42.

| 43. | subliniază că trebuie să fie implicați factorii de decizie de la nivel local și regional responsabili de deciziile strategice în domeniile care țin de competența lor, cum ar fi infrastructura, securitatea cibernetică, cultura și educația; subliniază faptul că politicienii și autoritățile locale și regionale pot identifica adesea evoluțiile într-un stadiu incipient și subliniază că sunt adesea necesare cunoștințe locale pentru identificarea și punerea în aplicare a unor contramăsuri adecvate; |
| --- | --- |

43.

| 44. | invită Comisia și statele membre să stabilească canale de comunicare și să instituie platforme unde întreprinderile, ONG-urile și persoanele fizic, inclusiv membrii diasporelor, să poată raporta că sunt victime ale manipulării informațiilor sau ale interferențelor; invită statele membre să sprijine persoanele care sunt victime ale atacurilor sau care au informații despre astfel de atacuri sau sunt supuse unor presiuni; |
| --- | --- |

44.

Ingerințe externe prin intermediul platformelor online

| 45. | salută propunerea de revizuire a Codului de bune practici privind dezinformarea și propunerile pentru un act legislativ privind serviciile digitale, un act legislativ privind piețele digitale și alte măsuri legate de Planul de acțiune pentru democrația europeană, ca instrumente efective potențiale de contracarare a ingerințelor străine; recomandă ca la lectura finală a acestor texte să se țină seama de aspectele prezentate în restul prezentei secțiuni; |
| --- | --- |

45.

| 46. | subliniază că libertatea de exprimare nu trebuie interpretată greșit ca libertatea de a desfășura online activități care sunt ilegale offline, cum ar fi hărțuirea, discursurile de incitare la ură, discriminarea rasială, terorismul, violența, spionajul și amenințări; subliniază că platformele trebuie nu numai să respecte legea statului din care operează, ci și să respecte termenii și condițiile asumate, mai ales cu privire la conținutul dăunător din mediul online; invită platformele să își intensifice eforturile pentru a preveni reapariția conținutului ilegal identic cu cel care a fost identificat ca fiind ilegal și eliminat; |
| --- | --- |

46.

| 47. | subliniază, mai presus de toate, necesitatea de a studia în continuare creșterea practicilor de dezinformare și a interferențelor străine în mediul online, precum și necesitatea ca legislația la nivelul UE să asigure o transparență, o monitorizare și o răspundere semnificativ sporite și relevante pentru operațiunile desfășurate de platformele online și accesul la date pentru solicitanții legitimi de acces, în special atunci când se ocupă de algoritmi și de publicitatea online; solicită societăților care gestionează platforme de comunicare socială să conserve anunțurile publicitare; |
| --- | --- |

47.

| 48. | solicită reglementări și acțiuni care să oblige platformele, în special cele care prezintă un risc sistemic pentru societate, să își aducă contribuția pentru a reduce manipularea informațiilor și interferențele, de exemplu prin utilizarea unor etichete care indică adevărații autori ce se ascund în spatele conturilor, prin limitarea sferei de cuprindere a conturilor utilizate în mod regulat pentru a răspândi dezinformare sau care încalcă în mod regulat termenii și condițiile platformei, prin suspendarea și, dacă este necesar și pe baza unei legislații clare, prin eliminarea conturilor neautentice utilizate pentru campanii coordonate de interferențe sau prin demonetizarea site-urilor de dezinformare care răspândesc informații, prin instituirea unor măsuri de atenuare a riscurilor de interferență pe care le prezintă efectele algoritmilor lor, ale modelelor publicitare, ale sistemelor de recomandare și ale tehnologiilor AI, precum și prin semnalarea conținutului de dezinformare atât în postări, cât și în comentarii; reamintește necesitatea ca aceste măsuri să fie puse în aplicare într-un mod transparent și responsabil; |
| --- | --- |

48.

| 49. | invită Comisia să țină seama pe deplin de documentul „Guidance Note on Best practices towards effective legal and procedural frameworks for self-regulatory and co-regulatory mechanisms of content moderation” a Consiliului Europei (Nota de orientare privind cele mai bune practici pentru cadre juridice și procedurale eficiente pentru mecanismele de autoreglementare și coreglementare a moderării conținutului), adoptat în iunie 2021; |
| --- | --- |

49.

| 50. | solicită aplicarea strictă și completă a Regulamentului general privind protecția datelor (15), prin care să se limiteze cantitatea de date privind utilizatorii pe care le pot stoca platformele și cât timp pot fi utilizate aceste date, în special pentru platforme și aplicații care utilizează date cu caracter foarte privat și/sau sensibile, cum ar fi mesageria, aplicațiile de sănătate, finanțe și matrimoniale și grupurile mici de discuții; solicită ca platformele controlorilor fluxului de informație să se abțină de la combinarea datelor cu caracter personal cu date cu caracter personal provenite de la alte servicii oferite de controlor sau cu date cu caracter personal provenite din servicii furnizate de terți, pentru a permite la fel de bine acordul sau dezacordul cu privire la stocarea și partajarea datelor și pentru a permite utilizatorilor să aleagă dacă doresc să fie vizați de alte tipuri de publicitate personalizată online; salută toate eforturile de interzicere a tehnicilor de microdirecționare vizând publicitatea politică, în special, dar nu numai cele bazate pe date sensibile cu caracter personal, cum ar fi originea etnică, convingerile religioase sau orientarea sexuală, și solicită Comisiei să ia în considerare extinderea interdicției privind microdirecționarea vizând publicitatea tematică; |
| --- | --- |

50.

| 51. | solicită norme obligatorii la nivelul UE care să impună platformelor să coopereze cu autoritățile competente pentru a-și testa periodic sistemele și să identifice, să evalueze și să atenueze riscul de manipulare a informațiilor, de interferență și vulnerabilitățile pe care le implică utilizarea serviciilor lor, inclusiv modul în care proiectarea și gestionarea serviciilor lor contribuie la acest risc; solicită norme obligatorii la nivelul UE care să oblige platformele să instituie sisteme de monitorizare a modului în care sunt utilizate serviciile lor, cum ar fi monitorizarea în timp real a celor mai de succes și populare postări într-o imagine de ansamblu pentru fiecare țară în parte, pentru a detecta manipularea informațiilor și interferențele și pentru a semnala autorităților responsabile suspiciunile de interferență, precum și pentru a crește costurile pentru actorii care fac posibilă ignorarea oricăror astfel de acțiuni facilitate de sistemele lor; |
| --- | --- |

51.

| 52. | invită platformele online să aloce resurse adecvate pentru a preveni interferențele străine dăunătoare, precum și pentru a asigura condiții de muncă mai bune, îngrijiri psihologice și plăți echitabile pentru moderatorii de conținut; invită marile platforme de comunicare socială să furnizeze rapoarte detaliate pentru fiecare țară în parte cu privire la resursele dedicate verificării faptelor la nivel național, activităților de cercetare, moderării conținutului, inclusiv capacităților umane și de AI în limbile individuale, precum și colaborării cu societatea civilă locală; subliniază necesitatea ca aceste platforme să își intensifice eforturile menite să combată dezinformarea pe piețele mai mici și mai puțin profitabile din punct de vedere comercial din UE; |
| --- | --- |

52.

| 53. | invită platformele de comunicare socială să respecte pe deplin egalitatea tuturor cetățenilor UE, indiferent de limba utilizată în conceperea serviciilor, instrumentelor și mecanismelor lor de monitorizare, precum și în măsurile pentru o mai mare transparență și un mediu online mai sigur; subliniază că aceasta se referă nu numai la toate limbile oficiale naționale și regionale, ci și la limbile unor diaspore importante din cadrul UE; subliniază că aceste servicii ar trebui să fie accesibile și persoanelor cu deficiențe de auz; |
| --- | --- |

53.

| 54. | solicită etichetarea clară și lizibilă a conținutului deepfake, atât pentru utilizatorii platformelor, cât și în metadatele conținutului, pentru a-i îmbunătăți trasabilitatea pentru cercetători și verificatorii veridicității informațiilor; în acest sens, salută inițiativele care vizează îmbunătățirea autenticității și trasabilității conținutului, cum ar fi dezvoltarea filigranelor și a standardelor de autenticitate, precum și introducerea unor standarde globale; |
| --- | --- |

54.

| 55. | solicită reglementarea serviciilor care oferă instrumente și servicii de manipulare a platformelor de comunicare socială, cum ar fi creșterea gradului de acoperire a conturilor sau a conținutului prin implicare artificială sau profiluri neautentice; subliniază că reglementarea acestei nișe trebuie să se bazeze pe o evaluare aprofundată a practicilor actuale și a riscurilor asociate și ar trebui să împiedice utilizarea acestor servicii de către actori răuvoitori în scopuri de ingerințe politice; |
| --- | --- |

55.

| 56. | evidențiază nevoia de transparență în ceea ce privește adevărata persoană fizică sau juridică din spatele conținutului și conturilor online a celor care doresc să facă publicitate; invită platformele să introducă mecanisme de detectare și suspendare îndeosebi a conturilor neautentice care au legătură cu operațiuni coordonate de influențare; subliniază că aceste practici nu ar trebui să interfereze cu capacitatea de a permite anonimatul online, care are importanță crucială pentru protejarea jurnaliștilor, a activiștilor, a comunităților marginalizate și a persoanelor aflate în poziții vulnerabile (de exemplu, avertizori de integritate sau disidenți și opozanți politici ai regimurilor autocratice), și ar trebui să lase loc intervențiilor satirice sau umoristice; |
| --- | --- |

56.

| 57. | subliniază că o responsabilitate mai mare în ceea ce privește eliminarea conținutului nu trebuie să conducă la eliminarea arbitrară a conținutului legal; îndeamnă la prudență în ceea ce privește suspendarea totală a conturilor persoanelor fizice reale sau utilizarea în masă a filtrelor automate; ia act cu îngrijorare de deciziile arbitrare ale platformelor de a suprima conturile unor funcționari publici aleși; subliniază că aceste conturi ar trebui să fie eliminate numai pe baza unei legislații clare, bazate pe valori democratice, care să fie transpuse în politica de afaceri și să fie puse în aplicare printr-o supraveghere democratică independentă, și că trebuie să existe un proces pe deplin transparent care să includă dreptul la recurs; |
| --- | --- |

57.

| 58. | solicită norme obligatorii care să impună platformelor să creeze canale de comunicare ușor accesibile și eficace pentru persoanele sau organizațiile care doresc să raporteze conținutul ilegal, încălcarea condițiilor generale de utilizare, dezinformarea sau ingerința sau manipularea străină, permițând, după caz, persoanelor acuzate să reacționeze înainte de luarea oricărei măsuri restrictive, precum și instituirea unor proceduri de sesizare și de recurs imparțiale, transparente, rapide și accesibile pentru victimele conținutului postat online, pentru cei care raportează conținuturi și pentru persoanele sau organizațiile afectate de decizia de a eticheta, de a restricționa vizibilitatea, de a bloca accesul la conturi sau de a restricționa accesul la acestea sau de a restricționa accesul la veniturile din publicitate; recomandă ca platformele de comunicare socială să desemneze un punct de contact specific pentru fiecare stat membru și să formeze echipe de grupuri operative pentru fiecare proces de alegeri important din fiecare stat membru; |
| --- | --- |

58.

| 59. | solicită norme legislative care să asigure transparența față de utilizatori și publicul larg, cum ar fi obligația platformelor de a crea arhive publice și ușor accesibile de căutare a anunțurilor publicitare online, inclusiv a celor cărora le sunt destinate și a celor care le plătesc, precum și a conținutului moderat și șters, de a stabili măsuri de autoreglementare și de a oferi acces cuprinzător și semnificativ la informații cu privire la conceperea, utilizarea și impactul algoritmilor autorităților naționale competente, cercetătorilor agreați afiliați instituțiilor academice, mass-mediei, organizațiilor societății civile și organizațiilor internaționale care reprezintă interesul public; consideră că indicatorii referitori la aceste biblioteci ar trebui armonizați pentru a permite o analiză comparativă între platforme și pentru a reduce sarcina administrativă pentru platforme; |
| --- | --- |

59.

| 60. | solicită să se pună capăt modelelor de afaceri care se bazează pe încurajarea persoanelor să rămână pe platforme mai mult timp prin direcționarea de conținut interesant; invită factorii de decizie politică și platformele să se asigure, prin utilizarea moderatorilor umani și a unui auditor terț, că algoritmii nu promovează conținuturi ilegale, extremiste, discriminatorii sau radicalizatoare, ci mai degrabă le oferă utilizatorilor o multitudine de perspective și acordă prioritate și promovează fapte și conținuturi bazate pe date științifice, în special cu privire la aspecte sociale importante, cum ar fi sănătatea publică și schimbările climatice; consideră că sistemele de clasificare bazate pe angajament și dependență reprezintă o amenințare sistemică la adresa societății noastre; solicită Comisiei să abordeze problema actuală a stimulentelor de preț care permit, în prezent, ca reclamele foarte bine direcționate cu conținut care provoacă dezbinare să aibă adesea prețuri mult mai mici pentru același număr de vizualizări decât reclamele care nu sunt la fel de bine direcționate și care prezintă un conținut care încurajează integrarea socială; |
| --- | --- |

60.

| 61. | solicită modificarea algoritmilor pentru a nu mai promova conținuturile provenite de pe conturi și canale inautentice care determină în mod artificial răspândirea campaniilor străine dăunătoare de manipulare a informațiilor; solicită ca algoritmii să fie modificați astfel încât să nu favorizeze conținutul care provoacă dezbinare și furie; subliniază că este necesar ca UE să pună în aplicare măsuri care să impună în mod legal întreprinderilor care gestionează platforme de comunicare socială să prevină pe cât posibil amplificarea dezinformării odată detectată și că trebuie să existe consecințe pentru platforme în cazul în care acestea nu respectă cerința de a elimina dezinformarea; |
| --- | --- |

61.

| 62. | accentuează că este necesară o fază îmbunătățită de testare și o revizie sistematică a consecințelor algoritmilor, inclusiv a modului în care aceștia modelează discursul public și influențează rezultatele politice și modul în care se acordă prioritate conținutului; subliniază că o astfel de revizie ar trebui să analizeze și dacă platformele pot respecta garanțiile promise în respectivele lor termene și condiții și dacă dispun de suficiente garanții pentru a preveni comportamentele inautentice coordonate pe scară largă să manipuleze conținutul prezentat pe platformele lor; |
| --- | --- |

62.

| 63. | este alarmat de veniturile din publicitate în valoare medie de 65 de milioane de euro care ajung în fiecare an la aproximativ 1 400 de site-uri de dezinformare care vizează cetățenii europeni (16); subliniază că reclamele online, uneori și ale unor instituții publice, care ajung pe și, prin urmare, finanțează site-uri de internet periculoase care promovează discursuri de incitare la ură și dezinformarea, fără consimțământul sau chiar cunoștința societăților sau instituțiilor în cauză; observă că cinci companii, printre care Google Ads, plătesc 97 % din aceste venituri și sunt responsabile pentru selectarea site-urilor editorilor enumerate în inventarul lor, având astfel competența să hotărască ce conținut este monetizat; consideră inacceptabil faptul că algoritmii care distribuie fondurile publicitare funcționează de manieră complet netransparentă; invită, prin urmare, Comisia să utilizeze instrumentele politicii de concurență și ale legislației antitrust pentru a asigura o piață funcțională și pentru a desființa acest monopol; le solicită acestor actori să prevină finanțarea site-urilor de internet de dezinformare de către serviciile lor publicitare; felicită organizațiile care se ocupă de campanii de informare cu privire la această chestiune îngrijorătoare; subliniază că agențiile de publicitate ar trebui să aibă dreptul de a ști și de a decide unde sunt plasate reclamele și ce intermediar le-a prelucrat datele; solicită instituirea unui proces de mediere, care să permită rambursarea fondurilor către agenții de publicitate atunci când reclamele sunt plasate pe site-uri care promovează dezinformarea; |
| --- | --- |

63.

| 64. | subliniază că Codul de bune practici actualizat privind dezinformarea, actul legislativ privind serviciile digitale, Actul legislativ privind piețele digitale și alte măsuri legate de Planul de acțiune pentru democrația europeană vor necesita un mecanism eficace de analiză, evaluare și sancțiuni după adoptarea lor, pentru a evalua în mod regulat punerea lor în aplicare la nivel național și la nivelul UE și pentru a identifica și remedia fără întârziere lacunele și pentru a sancționa aplicarea greșită a angajamentelor, precum și lipsa acțiunilor; solicită, în acest sens, existența unor coordonatori de servicii digitale puternici și abilitați în fiecare stat membru, precum și resurse suficiente pentru ca organul de aplicare al Comisiei Europene să își îndeplinească sarcinile care i-au fost atribuite prin actul legislativ privind serviciile digitale; subliniază, de asemenea, că este important ca platformele online să facă obiectul unor audituri independente, certificate de Comisie; constată că auditorii nu pot fi finanțați de platforme individuale, pentru a le garanta astfel independența; |
| --- | --- |

64.

| 65. | solicită, în acest sens, definirea unor indicatori-cheie obiectivi de performanță, prin intermediul coreglementării, pentru a se asigura caracterul verificabil al acțiunilor întreprinse de platforme, precum și efectele acestora; subliniază că acești indicatori-cheie de performanță ar trebui să includă indicatori specifici fiecărei țări, cum ar fi publicul vizat de dezinformare, implicarea (rata de click-through etc.), finanțarea activităților naționale de verificare a veridicității faptelor și de cercetare, precum și prevalența și forța relațiilor societății civile la nivel național; |
| --- | --- |

65.

| 66. | este profund îngrijorat de lipsa de transparență în ceea ce privește revizuirea Codului de bune practici privind dezinformarea, întrucât discuția a rămas în mare parte rezervată sectorului privat și Comisiei; regretă că Parlamentul European, în special Comisia specială INGE, și alți actori importanți, nu au fost consultați în mod corespunzător în timpul elaborării revizuirii Codului de bune practici; |
| --- | --- |

66.

| 67. | regretă insistarea pe caracterul de autoreglementare al Codului de bune practici, deoarece autoreglementarea este insuficientă în protejarea publicului de interferențe și tentative de manipulare; este îngrijorat de faptul că este posibil ca Codul actualizat de bune practici privind dezinformarea să nu fie în măsură să ofere un răspuns la provocările viitoare; își exprimă preocuparea că Orientările cu privire la consolidarea Codului de bune practici se bazează în mare măsură pe propunerea de act legislativ privind serviciile digitale a Comisiei; solicită să se acționeze rapid pentru a se asigura că Codul de bune practici încorporează angajamente obligatorii pentru platforme, pentru a asigura pregătirea UE înainte de următoarele alegeri locale, regionale, naționale și europene; |
| --- | --- |

67.

| 68. | solicită ca UE să protejeze și să încurajeze dialogul în cadrul comunității tehnologice și schimbul de informații privind comportamentul și strategiile platformelor sociale; consideră că numai o comunitate tehnologică deschisă poate consolida opinia publică împotriva atacurilor, a manipulării și a interferențelor; consideră că ar trebui analizată posibilitatea de a crea un centru de schimb de informații și de analiză (ISAC) public-privat pentru combaterea dezinformării, în cadrul căruia membrii ar urmări, ar eticheta și ar face schimb de informații cu privire la amenințări legate de conținutul dezinformării și de agenții care îl furnizează, în conformitate cu o clasificare a amenințărilor; consideră că acest lucru ar putea constitui o sursă de informații pentru sistemul de alertă rapidă al UE și pentru mecanismul G7 și ar fi, de asemenea, în beneficiul actorilor mai mici, care dispun de mai puține resurse; solicită și un standard la nivelul întregii industrii privind dezinformarea în materie de servicii publicitare și servicii de valorificare financiară online a dezinformării, pentru a elimina valorificarea financiară a conținutului dăunător, standard care ar trebui să fie utilizat și de sistemele de plată online și de platformele de comerț electronic și auditat de un terț; |
| --- | --- |

68.

| 69. | subliniază că acest cod va trebui să poată fi utilizat ca un instrument eficient până la intrarea în vigoare a actului legislativ privind serviciile digitale; consideră că codul ar trebui să devanseze unele dintre obligațiile prevăzute de actul legislativ privind serviciile digitale și să oblige semnatarii să pună în aplicare o serie de dispoziții ale actului legislativ privind serviciile digitale în ceea ce privește accesul la date pentru cercetători și autoritățile de reglementare, transparența publicității, inclusiv transparența sistemelor algoritmice și de recomandare; îndeamnă semnatarii să verifice dacă respectă aceste obligații prin intermediul unui auditor independent și solicită ca aceste rapoarte de audit să fie publicate; |
| --- | --- |

69.

| 70. | regretă lipsa de transparență în procesul de monitorizare a respectării codului, precum și calendarul revizuirii codului, care va fi finalizată înainte de încheierea lucrărilor Comisiei speciale INGE; consideră că cel puțin ordinea de zi a reuniunilor, notele finale și listele de prezență ar trebui să fie puse la dispoziția publicului; îndeamnă semnatarii să își confirme în Parlament angajamentele în ceea ce privește codul și modul în care au pus și vor pune în aplicare aceste angajamente; |
| --- | --- |

70.

| 71. | consideră că autoritățile independente de reglementare în domeniul mass-media, cum ar fi Grupul autorităților europene de reglementare pentru serviciile mass-media audiovizuale, ar putea juca un rol esențial în monitorizarea și punerea în aplicare a codului; |
| --- | --- |

71.

| 72. | salută propunerea de înființare a unui grup operativ prevăzut în orientările Comisiei privind consolidarea codului; insistă ca Comisia să invite reprezentanți ai Parlamentului, ai autorităților naționale de reglementare și ai altor părți interesate, inclusiv ai societății civile și ai comunității de cercetători, să facă parte din acest grup operativ; |
| --- | --- |

72.

Infrastructura critică și sectoarele strategice

| 73. | consideră că, având în vedere caracterul său interconectat și transfrontalier, infrastructura critică este din ce în ce mai vulnerabilă la ingerințele externe și consideră că ar trebui revizuit cadrul existent în prezent; salută, prin urmare, propunerea Comisiei privind o nouă directivă pentru a consolida reziliența entităților critice care furnizează servicii esențiale în Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

73.

| 74. | recomandă statelor membre să își mențină prerogativa de a identifica entitățile critice, dar coordonarea la nivelul UE este necesară pentru:






  (a) | consolidarea canalelor de conectare și comunicare utilizate de mai mulți actori, inclusiv pentru securitatea generală a misiunilor și operațiilor UE; |
| --- | --- | --- |

74.

(a)

consolidarea canalelor de conectare și comunicare utilizate de mai mulți actori, inclusiv pentru securitatea generală a misiunilor și operațiilor UE;

| (b) | sprijinirea autorităților competente din statele membre prin intermediul Grupului privind reziliența entităților critice, asigurând o participare diversă a părților interesate și, în special, implicarea efectivă a întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri), a organizațiilor societății civile și a sindicatelor; |
| --- | --- |

(b)

sprijinirea autorităților competente din statele membre prin intermediul Grupului privind reziliența entităților critice, asigurând o participare diversă a părților interesate și, în special, implicarea efectivă a întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri), a organizațiilor societății civile și a sindicatelor;

| (c) | promovarea schimbului de bune practici nu numai între statele membre, ci și la nivel regional și local, inclusiv cu Balcanii de Vest, precum și între proprietarii și operatorii de infrastructuri critice, inclusiv prin comunicarea între agenții, pentru a identifica evoluțiile într-un stadiu incipient și pentru a elabora contramăsuri adecvate; |
| --- | --- |

(c)

promovarea schimbului de bune practici nu numai între statele membre, ci și la nivel regional și local, inclusiv cu Balcanii de Vest, precum și între proprietarii și operatorii de infrastructuri critice, inclusiv prin comunicarea între agenții, pentru a identifica evoluțiile într-un stadiu incipient și pentru a elabora contramăsuri adecvate;

| (d) | punerea în aplicare a unei strategii comune de reacție la atacurile cibernetice asupra infrastructurii critice; |
| --- | --- |

(d)

punerea în aplicare a unei strategii comune de reacție la atacurile cibernetice asupra infrastructurii critice;

| 75. | recomandă ca lista entităților critice ar putea fi extinsă pentru a include infrastructura electorală digitală și sistemele de învățământ, având în vedere importanța ei crucială în garantarea funcționării și a stabilității pe termen lung a UE și a statelor sale membre, și că ar trebui să se permită flexibilitate atunci când se decide adăugarea pe listă a unor noi sectoare strategice care să fie protejate; |
| --- | --- |

75.

| 76. | solicită o abordare globală a UE pentru a aborda problema amenințărilor hibride la adresa proceselor electorale și pentru a îmbunătăți coordonarea și cooperarea între statele membre; invită Comisia să evalueze în mod critic dependența de platforme și infrastructura de date în contextul alegerilor; consideră că există o lipsă de control democratic asupra sectorului privat; solicită o supraveghere mai democratică a platformelor, inclusiv un acces adecvat la date și algoritmi pentru autoritățile competente; |
| --- | --- |

76.

| 77. | recomandă ca obligațiile care decurg din directiva propusă, inclusiv evaluările amenințărilor la nivelul UE și pentru fiecare țară, a riscurilor și vulnerabilităților, ar trebui să reflecte cele mai recente evoluții și să fie efectuate de Centrul Comun de Cercetare în colaborare cu INTCEN al SEAE; subliniază necesitatea unor resurse suficiente pentru aceste instituții, astfel încât acestea să poată furniza cea mai recentă analiză de ultimă generație, cu un control democratic puternic, care nu ar trebui să împiedice evaluarea prealabilă de către FRA pentru a asigura respectarea drepturilor fundamentale; |
| --- | --- |

77.

| 78. | consideră că UE și statele sale membre trebuie să ofere alternative de finanțare țărilor candidate la aderarea la UE din Balcanii de Vest și altor țări potențial candidate, în care ISD au fost utilizate ca instrument geopolitic de către țări terțe pentru a spori influența acestor țări, pentru a împiedica părți mari din infrastructura critică a UE și a țărilor candidate să aibă acces la țări și societăți din afara UE, cum ar fi în cazul portului Pireu din Grecia și așa cum se întâmplă în prezent în cazul investițiilor chineze în cabluri submarine din Marea Baltică, Marea Mediterană și Marea Arctică; salută, prin urmare, Regulamentul privind examinarea ISD ca instrument important de coordonare a acțiunilor statelor membre privind investițiile străine și solicită un cadru de reglementare mai solid și o aplicare mai strictă a cadrului, pentru a se asigura că ISD care au un efect negativ asupra securității UE, astfel cum se specifică în regulament, sunt blocate și că mai multe competențe în ceea ce privește examinarea ISD sunt transferate instituțiilor UE; solicită eliminarea principiului ofertantului care practică cele mai scăzute prețuri din deciziile guvernamentale de investiții; invită toate statele membre care nu dispun de mecanisme de control al investițiilor să instituie astfel de măsuri; consideră că acest cadru ar trebui să fie mai bine conectat cu analizele independente efectuate de institutele naționale și ale UE sau alte părți interesate relevante, cum ar fi grupurile de reflecție, pentru a sesiza și analiza fluxurile de ISD; consideră că ar putea fi oportun să se includă și alte sectoare strategice în acest cadru, cum ar fi tehnologia 5G și alte tehnologii ale informației și comunicațiilor (TIC), astfel încât să se limiteze dependența UE și a statelor sale membre de furnizorii cu grad ridicat de risc; subliniază că această abordare ar trebui să se aplice în mod egal țărilor candidate și celor potențial candidate; |
| --- | --- |

78.

| 79. | este de părere că UE se confruntă cu mai multe provocări ca urmare a lipsei de investiții din trecut, care a contribuit la dependența sa de furnizorii străini de tehnologie; recomandă securizarea lanțurilor de producție și de aprovizionare cu infrastructuri critice și materiale critice în cadrul UE; consideră că eforturile UE în direcția autonomiei strategice deschise și a suveranității digitale sunt importante și reprezintă calea cea bună de urmat; subliniază că se așteaptă ca UE să utilizeze noi instrumente pentru a-și consolida poziția geopolitică, inclusiv un instrument anticoercitiv; consideră că Actul european privind cipurile, anunțat de Comisie, pentru a se asigura că piesele esențiale pentru producția de cipuri sunt fabricate în Uniunea Europeană, reprezintă un pas important în limitarea dependenței de țări terțe, cum ar fi China și SUA; consideră că investițiile în producția de cipuri trebuie realizate în mod coordonat la nivelul întregii Uniuni și conform unei analize a cererii, astfel încât să se evite o cursă către subvențiile publice naționale și fragmentarea pieței unice; invită, prin urmare, Comisia să înființeze un Fond european specific pentru semiconductori, care ar putea sprijini dezvoltarea forței de muncă calificate necesare și ar putea compensa costurile mai mari de stabilire a facilităților de producție și de proiectare în Uniunea Europeană; consideră că Taiwanul este un partener important în stimularea producției de semiconductori în UE; |
| --- | --- |

79.

| 80. | solicită dezvoltarea în continuare a rețelelor europene de infrastructură de date și de furnizori de servicii cu standarde europene de securitate, cum ar fi GAIA-X, care reprezintă un pas important în construirea unor alternative viabile la furnizorii de servicii existenți și în direcția unei economii digitale deschise, transparente și sigure; subliniază necesitatea de a consolida IMM-urile și de a evita cartelizarea pieței cloud; reamintește că centrele de date sunt infrastructuri critice; își exprimă îngrijorarea cu privire la influența țărilor terțe și a întreprinderilor acestora asupra dezvoltării GAIA-X; |
| --- | --- |

80.

| 81. | subliniază că integritatea, disponibilitatea și confidențialitatea rețelelor publice de comunicații electronice, cum ar fi magistralele de internet și cablurile de comunicații submarine, prezintă un interes vital pentru securitate; invită Comisia și statele membre să prevină sabotajul și spionajul în aceste rețele de comunicații și să promoveze utilizarea unor standarde de rutare sigure și interoperabile pentru a asigura integritatea și robustețea rețelelor și serviciilor de comunicații electronice, inclusiv prin intermediul recentei strategii globale de acces; |
| --- | --- |

81.

| 82. | invită Comisia să propună acțiuni pentru a asigura o aprovizionare sigură, sustenabilă și echitabilă cu materii prime utilizate pentru a produce componente și tehnologii critice, inclusiv baterii și echipamente, 5G și tehnologii ulterioare, precum și cu produse chimice și farmaceutice, subliniind, în același timp, importanța comerțului mondial, a cooperării internaționale cu respectarea deplină a drepturilor lucrătorilor și a mediului natural, precum și cu aplicarea standardelor sociale și de sustenabilitate internaționale în ceea ce privește utilizarea resurselor; reamintește necesitatea de a acorda finanțarea necesară cercetării și dezvoltării pentru a găsi înlocuitori adecvați în cazul întreruperii lanțului de aprovizionare; |
| --- | --- |

82.

Ingerințele externe în timpul proceselor electorale

| 83. | solicită protejarea întregului proces electoral ca o problemă de securitate europeană și națională de prim rang, întrucât alegerile libere și corecte stau la baza procesului democratic; invită Comisia să elaboreze un cadru mai bun de reacție pentru a contracara ingerințele străine în procesele electorale, care, printre alte măsuri, ar trebui să constea în canale de comunicare directă cu cetățenii; |
| --- | --- |

83.

| 84. | subliniază necesitatea de a promova reziliența societății împotriva dezinformării în timpul proceselor electorale, inclusiv în sectorul privat și în cel academic, și de a adopta o abordare holistică în care această ingerință ar trebui abordată în mod constant, de la programele de educație școlară la integritatea tehnică și fiabilitatea votului și prin măsuri structurale de combatere a naturii sale hibride; solicită mai ales un plan de pregătire pentru alegerile europene din 2024, care să implice o strategie, instruire și informare pentru partidele politice europene și personalul lor, precum și măsuri de securitate consolidate pentru a preveni ingerințele străine; |
| --- | --- |

84.

| 85. | consideră că informarea greșită și dezinformarea prin intermediul platformelor de comunicare socială au devenit o problemă din ce în ce mai mare pentru integritatea electorală; consideră că platformele de comunicare socială ar trebui să asigure punerea în aplicare și buna funcționare a politicilor de protejare a integrității alegerilor; este alarmat de descoperirile recente în care firme private sunt angajate de actori rău intenționați să intervină în alegeri, să introducă discursuri false și să promoveze conspirații virale, mai ales pe platformele de comunicare socială; solicită o investigație aprofundată cu privire la modul de contracarare a fenomenului „dezinformării contra cost”, întrucât acesta devine din ce în ce mai sofisticat și mai răspândit în orice colț al lumii; |
| --- | --- |

85.

| 86. | subliniază că este extrem de important ca misiunile de observare a alegerilor să furnizeze informații relevante și să emită recomandări specifice pentru a face sistemul electoral mai rezilient și pentru a contribui la combaterea ingerințelor străine în procesele electorale; solicită îmbunătățirea și consolidarea proceselor electorale, misiunile de observare a alegerilor fiind un instrument-cheie în lupta împotriva utilizării din ce în ce mai frecvente a proceselor electorale neloiale și manipulate de către regimurile iliberale care încearcă să pară democratice; subliniază, în acest sens, necesitatea reevaluării și actualizării instrumentelor și metodelor de observare internațională a alegerilor pentru a face față noilor tendințe și amenințări, inclusiv lupta împotriva observatorilor electorali falși, schimbul de bune practici cu parteneri care împărtășesc aceeași viziune, precum și o colaborare mai strânsă cu organizațiile internaționale relevante, cum ar fi OSCE și Consiliul Europei, și cu toți actorii relevanți în cadrul Declarației de principii privind observarea internațională a alegerilor și al Codului de conduită pentru observatorii internaționali la alegeri; subliniază că participarea deputaților în Parlamentul European la misiuni neautorizate de observare a alegerilor subminează credibilitatea și reputația Parlamentului European; salută și recomandă aplicarea deplină a procedurii Grupului de susținere a democrației și de coordonare a alegerilor pentru „cazurile de observare neoficială individuală a alegerilor de către deputații în Parlamentul European” (adoptată la 13 decembrie 2018), care permite excluderea deputaților din delegațiile oficiale ale Parlamentului de observare a alegerilor pe durata mandatului; |
| --- | --- |

86.

Finanțarea disimulată a activităților politice de către donatori externi

| 87. | subliniază că, deși este încă nevoie de o mai bună înțelegere a efectelor finanțării sub acoperire a activităților politice, de exemplu asupra tendințelor antidemocratice din Europa, finanțarea externă a activităților politice prin operațiuni sub acoperire reprezintă totuși o încălcare gravă a integrității funcționării democratice a UE și a statelor sale membre, în special în perioadele electorale, și, prin urmare, încalcă principiul alegerilor libere și corecte; subliniază că, prin urmare, ar trebui ca în toate statele membre să fie interzisă implicarea în orice activitate disimulată finanțată de actori străini care vizează influențarea procesului politic european sau național; constată, în acest sens, că țări precum Australia au pus în aplicare legi care incriminează ingerințele externe în politică; |
| --- | --- |

87.

| 88. | condamnă faptul că partidele extremiste, populiste, antieuropene și anumite alte partide și persoane au legături și manifestă atitudini clar complice față de încercările de a interveni în procesele democratice ale Uniunii și este alarmat de faptul că aceste partide sunt utilizate ca voce a actorilor străini pentru a-și legitima guvernarea autoritară; solicită clarificarea completă a relațiilor politice și economice dintre aceste partide și persoane fizice și Rusia; consideră că aceste relații sunt extrem de nepotrivite și condamnă faptele de complicitate care, în urmărirea unor obiective politice, pot expune Europa și statele sale membre la atacuri din partea unor puteri străine; |
| --- | --- |

88.

| 89. | invită statele membre să elimine mai ales următoarele portițe atunci când armonizează legislațiile naționale și să pună în aplicare interdicția asupra donațiilor străine;






  (a) | contribuții în natură din partea actorilor străini către partide politice, fundații, persoane care dețin funcții publice sau funcționari aleși, inclusiv împrumuturi financiare din partea oricăror persoane juridice sau fizice cu sediul în afara UE și a Spațiului Economic European (SEE) (cu excepția alegătorilor europeni), donații anonime care depășesc un anumit prag și lipsa unor limite de cheltuieli pentru campaniile politice, ceea ce permite influențarea prin donații mari; persoanele politice, persoanele implicate sau partidele cărora li s-a oferit și/sau acceptat o contribuție financiară sau în natură din partea unui actor străin trebuie să aibă obligația de a o raporta autorităților competente, iar aceste informații ar trebui raportate la rândul lor la nivelul UE pentru a permite monitorizarea la nivelul UE; |
| --- | --- | --- |

89.

(a)

contribuții în natură din partea actorilor străini către partide politice, fundații, persoane care dețin funcții publice sau funcționari aleși, inclusiv împrumuturi financiare din partea oricăror persoane juridice sau fizice cu sediul în afara UE și a Spațiului Economic European (SEE) (cu excepția alegătorilor europeni), donații anonime care depășesc un anumit prag și lipsa unor limite de cheltuieli pentru campaniile politice, ceea ce permite influențarea prin donații mari; persoanele politice, persoanele implicate sau partidele cărora li s-a oferit și/sau acceptat o contribuție financiară sau în natură din partea unui actor străin trebuie să aibă obligația de a o raporta autorităților competente, iar aceste informații ar trebui raportate la rândul lor la nivelul UE pentru a permite monitorizarea la nivelul UE;

| (b) | „donatori de paie” care dețin cetățenia unui stat membru al UE (17): transparența în ceea ce privește persoanele fizice și juridice care fac donații trebuie asigurată prin declarații de conformitate care să ateste statutul de donator și prin competențe sporite de aplicare a legii acordate comisiilor electorale; donațiile din interiorul UE care depășesc un anumit prag minim ar trebui înregistrate într-un registru oficial și public și ar trebui să fie legate de o persoană fizică, cu un plafon pentru donațiile din partea persoanelor private și juridice (și a subvențiilor) către partidele politice; |
| --- | --- |

(b)

„donatori de paie” care dețin cetățenia unui stat membru al UE (17): transparența în ceea ce privește persoanele fizice și juridice care fac donații trebuie asigurată prin declarații de conformitate care să ateste statutul de donator și prin competențe sporite de aplicare a legii acordate comisiilor electorale; donațiile din interiorul UE care depășesc un anumit prag minim ar trebui înregistrate într-un registru oficial și public și ar trebui să fie legate de o persoană fizică, cu un plafon pentru donațiile din partea persoanelor private și juridice (și a subvențiilor) către partidele politice;

| (c) | societăți de tip „cutie poștală” și filiale naționale ale societăților-mamă străine (18): societățile de tip „cutie poștală” ar trebui interzise și ar trebui stabilite cerințe mai stricte pentru a dezvălui originea finanțării prin intermediul societăților-mamă; finanțarea și donațiile către partidele politice care depășesc un anumit prag trebuie să fie înregistrate într-un registru public și centralizat cu un nume și o adresă oficială care să corespundă unei persoane reale, iar statele membre ar trebui să colecteze aceste informații; invită Comisia să se asigure că autoritățile din statele membre au dreptul de a investiga originea finanțării pentru a verifica informațiile furnizate de filialele naționale și pentru a aborda lipsa de date suficiente în registrele naționale, în special în situațiile în care se utilizează o rețea de societăți de tip „cutie poștală”; |
| --- | --- |

(c)

societăți de tip „cutie poștală” și filiale naționale ale societăților-mamă străine (18): societățile de tip „cutie poștală” ar trebui interzise și ar trebui stabilite cerințe mai stricte pentru a dezvălui originea finanțării prin intermediul societăților-mamă; finanțarea și donațiile către partidele politice care depășesc un anumit prag trebuie să fie înregistrate într-un registru public și centralizat cu un nume și o adresă oficială care să corespundă unei persoane reale, iar statele membre ar trebui să colecteze aceste informații; invită Comisia să se asigure că autoritățile din statele membre au dreptul de a investiga originea finanțării pentru a verifica informațiile furnizate de filialele naționale și pentru a aborda lipsa de date suficiente în registrele naționale, în special în situațiile în care se utilizează o rețea de societăți de tip „cutie poștală”;

| (d) | organizații non-profit și părți terțe (19), coordonate de actori străini și create cu scopul de a influența procesele electorale: ar trebui avute în vedere norme mai uniforme și o mai mare transparență în întreaga UE pentru organizațiile care urmăresc să finanțeze activități politice atunci când încearcă să influențeze în mod direct procesele electorale, cum ar fi alegerile și campaniile pentru referendumuri; astfel de norme nu ar trebui să împiedice organizațiile non-profit și părțile terțe să primească finanțare pentru campanii de informare; normele care asigură transparența finanțării sau a donațiilor trebuie să se aplice și fundațiilor politice; |
| --- | --- |

(d)

organizații non-profit și părți terțe (19), coordonate de actori străini și create cu scopul de a influența procesele electorale: ar trebui avute în vedere norme mai uniforme și o mai mare transparență în întreaga UE pentru organizațiile care urmăresc să finanțeze activități politice atunci când încearcă să influențeze în mod direct procesele electorale, cum ar fi alegerile și campaniile pentru referendumuri; astfel de norme nu ar trebui să împiedice organizațiile non-profit și părțile terțe să primească finanțare pentru campanii de informare; normele care asigură transparența finanțării sau a donațiilor trebuie să se aplice și fundațiilor politice;

| (e) | reclamele politice online, care nu fac obiectul normelor privind publicitatea televizată, radio și tipărită și care, de obicei, nu sunt reglementate la nivel european: prin urmare, este necesar să se interzică reclamele cumpărate de actori care provin din afara UE și a SEE și să se garanteze o transparență totală în ceea ce privește cumpărarea de publicitate politică online de către actori din UE; subliniază necesitatea să se asigure o transparență și o responsabilitate democratică mult mai mare în ceea ce privește utilizarea algoritmilor; felicită Comisia pentru anunțarea unei noi propuneri legislative privind transparența conținutului politic sponsorizat, astfel cum a fost propusă în cadrul Planului de acțiune pentru democrația europeană, care ar trebui să evite apariția unui „mozaic” de 27 de organisme naționale diferite cu competențe privind publicitatea politică online și care va garanta că partidele din UE sunt în măsură să desfășoare campanii online înainte de alegerile europene, limitând însă riscul de ingerințe străine și analizând care dintre normele pe care partidele politice din statele membre individuale și principalele platforme de comunicare socială le-au adoptat în mod voluntar pot fi stabilite pentru toți cetățenii UE; invită statele membre ale UE să își actualizeze reglementările naționale privind publicitatea politică, care nu au ținut pasul cu tranziția constantă către mediul digital ca principal mod de comunicare politică; invită Comisia să propună o definiție democratică a publicității politice tematice, pentru a pune capăt unei situații în care platformele private cu scop lucrativ decid ce este tematic și ce nu este; |
| --- | --- |

(e)

reclamele politice online, care nu fac obiectul normelor privind publicitatea televizată, radio și tipărită și care, de obicei, nu sunt reglementate la nivel european: prin urmare, este necesar să se interzică reclamele cumpărate de actori care provin din afara UE și a SEE și să se garanteze o transparență totală în ceea ce privește cumpărarea de publicitate politică online de către actori din UE; subliniază necesitatea să se asigure o transparență și o responsabilitate democratică mult mai mare în ceea ce privește utilizarea algoritmilor; felicită Comisia pentru anunțarea unei noi propuneri legislative privind transparența conținutului politic sponsorizat, astfel cum a fost propusă în cadrul Planului de acțiune pentru democrația europeană, care ar trebui să evite apariția unui „mozaic” de 27 de organisme naționale diferite cu competențe privind publicitatea politică online și care va garanta că partidele din UE sunt în măsură să desfășoare campanii online înainte de alegerile europene, limitând însă riscul de ingerințe străine și analizând care dintre normele pe care partidele politice din statele membre individuale și principalele platforme de comunicare socială le-au adoptat în mod voluntar pot fi stabilite pentru toți cetățenii UE; invită statele membre ale UE să își actualizeze reglementările naționale privind publicitatea politică, care nu au ținut pasul cu tranziția constantă către mediul digital ca principal mod de comunicare politică; invită Comisia să propună o definiție democratică a publicității politice tematice, pentru a pune capăt unei situații în care platformele private cu scop lucrativ decid ce este tematic și ce nu este;

| (f) | monitorizarea cheltuielilor electorale prin intermediul auditorilor independenți ar trebui să fie pusă în aplicare, iar informațiile privind cheltuielile și donațiile să fie puse la dispoziția auditorilor independenți în timp util, reducând riscurile precum conflictele de interese și activitățile de lobby în ceea ce privește finanțele politice; atunci când stabilesc divulgarea proactivă, instituțiile responsabile de reglementările financiare ar trebui să aibă un mandat clar, precum și capacitatea, resursele și competența juridică de a desfășura anchete și de a sesiza cazuri în vederea urmăririi penale; |
| --- | --- |

(f)

monitorizarea cheltuielilor electorale prin intermediul auditorilor independenți ar trebui să fie pusă în aplicare, iar informațiile privind cheltuielile și donațiile să fie puse la dispoziția auditorilor independenți în timp util, reducând riscurile precum conflictele de interese și activitățile de lobby în ceea ce privește finanțele politice; atunci când stabilesc divulgarea proactivă, instituțiile responsabile de reglementările financiare ar trebui să aibă un mandat clar, precum și capacitatea, resursele și competența juridică de a desfășura anchete și de a sesiza cazuri în vederea urmăririi penale;

| 90. | invită, prin urmare, Comisia să realizeze o analiză a finanțării mascate în UE și să prezinte propuneri concrete menite să elimine toate lacunele care permit finanțarea opacă a partidelor politice, a fundațiilor politice sau a persoanelor care dețin funcții elective din surse provenind din țări terțe și să propună standarde comune la nivelul UE în aplicarea legilor electorale naționale din toate statele membre; consideră că statele membre ar trebui să urmărească introducerea unor cerințe clare de transparență privind finanțarea partidelor politice, precum și interzicerea donațiilor către partidele politice și actorii politici individuali din afara UE și a SEE, cu excepția alegătorilor europeni care locuiesc în afara UE și a SEE, și să stabilească o strategie clară pentru sistemul de sancțiuni; îndeamnă Comisia și statele membre să înființeze o autoritate UE pentru controale financiare cu scopul de a combate practicile financiare ilicite și ingerințele din partea Rusiei și a altor regimuri autoritare; subliniază că este necesar să se interzică donațiile sau finanțarea pentru care se utilizează tehnologii emergente, care sunt foarte greu de urmărit; solicită statelor membre și Comisiei să aloce mai multe resurse și mandate mai puternice agențiilor de supraveghere, în vederea obținerii unor date de o calitate superioară; |
| --- | --- |

90.

| 91. | se angajează să se asigure că toate organizațiile non-profit, grupurile de reflecție, institutele și ONG-urile care primesc contribuții în cursul activității parlamentare pentru elaborarea politicii UE sau care au un rol consultativ în procesul legislativ sunt pe deplin transparente, independente și nu sunt implicate în conflicte de interese în ceea ce privește finanțarea și proprietatea asupra lor; |
| --- | --- |

91.

| 92. | consideră binevenită actuala revizuire a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 1141/2014 privind statutul și finanțarea partidelor politice europene și a fundațiilor politice europene; sprijină toate eforturile de a atinge un nivel mai ridicat de transparență în finanțarea activităților partidelor și fundațiilor politice europene, în special înaintea alegerilor europene din 2024, inclusiv interzicerea tuturor donațiilor din afara UE și din surse anonime, cu excepția diasporei din statele membre ale UE, precum și a donațiilor din afara UE care nu pot fi documentate prin contracte, acorduri de servicii sau taxe asociate afilierii la partidele politice europene, permițând totodată plata de cotizații din partea partidelor naționale membre din afara UE și SEE către partidele politice europene; îndeamnă partidele politice europene și naționale să se implice în lupta împotriva ingerințelor externe și să combată răspândirea dezinformării, devenind semnatare ale unei carte care să conțină angajamente specifice în acest sens; |
| --- | --- |

92.

| 93. | subliniază că punerea în aplicare a multora dintre recomandările GRECO și ale Comisiei de la Veneția ale Consiliului Europei ar consolida imunitatea sistemului politic al statelor membre și al Uniunii în ansamblu față de influența financiară externă; |
| --- | --- |

93.

Securitatea cibernetică și reziliența împotriva atacurilor cibernetice

| 94. | îndeamnă instituțiile UE și statele membre să crească rapid investițiile în capacitățile cibernetice strategice și în capacitățile UE de a detecta, de a expune și de a combate ingerințele externe, cum ar fi inteligența artificială, comunicațiile securizate și infrastructura de date și de cloud, pentru a îmbunătăți securitatea cibernetică a Uniunii, asigurând totodată respectarea drepturilor fundamentale; invită și Comisia să investească mai mult în îmbunătățirea cunoștințelor digitale și a expertizei tehnice a Uniunii, astfel încât să înțeleagă mai bine sistemele digitale utilizate în întreaga UE; invită Comisia să aloce resurse suplimentare, umane, materiale și financiare, capacităților de analiză a amenințărilor cibernetice, și anume INTCEN al SEAE, și securității cibernetice a instituțiilor, organelor și agențiilor UE, și anume ENISA și Centrul de răspuns la incidente de securitate cibernetică pentru instituțiile, organele și agențiile UE (CERT-UE) și statele membre; regretă lipsa de cooperare și de armonizare în materie de securitate cibernetică între statele membre; |
| --- | --- |

94.

| 95. | consideră binevenite propunerile Comisiei privind o nouă strategie de securitate cibernetică și o nouă directivă privind măsuri pentru un nivel comun ridicat de securitate cibernetică în Uniunea Europeană, de abrogare a Directivei (UE) 2016/1148 (20) (NIS2); recomandă ca rezultatul final al lucrărilor în curs cu privire la propunere să vizeze deficiențele Directivei NIS din 2016, în special prin consolidarea cerințelor de securitate, extinderea domeniului de aplicare, crearea unui cadru pentru cooperarea europeană și schimbul de informații, consolidarea capacităților de securitate cibernetică ale statelor membre, dezvoltând cooperarea între sectorul public și cel privat, introducerea unor cerințe mai stricte de punere în aplicare și transformarea securității cibernetice într-o responsabilitate la cel mai înalt nivel de conducere pentru entitățile europene care sunt vitale pentru societatea noastră; subliniază importanța atingerii unui nivel comun ridicat de securitate cibernetică în toate statele membre, astfel încât să se elimine punctele slabe din securitatea cibernetică comună a UE; subliniază necesitatea crucială de a asigura reziliența sistemelor de informații și salută, în acest sens, Rețeaua organizațiilor de legătură în situații de criză cibernetică (CyCLONe); încurajează promovarea în continuare a măsurilor OSCE de consolidare a încrederii în spațiul cibernetic; |
| --- | --- |

95.

| 96. | salută propunerea Comisiei din cadrul NIS2 de a efectua evaluări coordonate ale riscurilor de securitate ale lanțurilor de aprovizionare critice, similar cu setul de instrumente 5G al UE, pentru a lua mai bine în considerare, de exemplu, riscurile legate de utilizarea programelor informatice și a hardware-ului produse de societăți aflate sub controlul unor state străine; invită Comisia să dezvolte standardele globale 6G și a normelor de concurență, în conformitate cu valorile democratice; invită Comisia să promoveze schimburile dintre instituțiile UE și autoritățile naționale cu privire la provocările, bunele practici și soluțiile legate de măsurile din setul de instrumente; consideră că UE ar trebui să investească mai mult în capacitățile sale în domeniul tehnologiilor 5G și post-5G pentru a reduce dependența de furnizorii străini; |
| --- | --- |

96.

| 97. | subliniază că criminalitatea cibernetică nu cunoaște frontiere și îndeamnă UE să își intensifice eforturile internaționale pentru a o combate în mod eficient; subliniază că UE ar trebui să preia conducerea în elaborarea unui tratat internațional privind securitatea cibernetică, prin care să se stabilească norme internaționale privind securitatea cibernetică pentru a combate criminalitatea cibernetică; |
| --- | --- |

97.

| 98. | insistă că este necesar ca UE, NATO și partenerii internaționali care le împărtășesc viziunea să își intensifice asistența în materie de securitate cibernetică acordată Ucrainei; salută trimiterea de experți ai Echipei de răspuns rapid în domeniul cibernetic finanțate de PESCO și solicită utilizarea deplină a regimului UE de sancțiuni cibernetice împotriva persoanelor, entităților și organismelor responsabile pentru diferitele atacuri cibernetice care au ca țintă Ucraina sau sunt implicate în acestea; |
| --- | --- |

98.

| 99. | felicită Comisia pentru decizia de a elabora o lege privind reziliența cibernetică, care să completeze politica europeană de apărare cibernetică, având în vedere că securitatea cibernetică și apărarea sunt strâns legate; solicită mai multe investiții în capabilitățile europene de apărare cibernetică și pentru coordonarea acestora; recomandă promovarea consolidării capacităților cibernetice ale partenerilor noștri prin intermediul misiunilor de formare ale UE sau al misiunilor cibernetice civile; subliniază necesitatea armonizării și standardizării formării în domeniul cibernetic și solicită finanțare structurală din partea UE în acest domeniu; |
| --- | --- |

99.

| 100. | condamnă utilizarea masivă și ilicită a software-ului de supraveghere al Grupului NSO Pegasus de către entități statale, cum ar fi Marocul, Arabia Saudită, Ungaria, Polonia, Bahrain, Emiratele Arabe Unite și Azerbaidjan, împotriva jurnaliștilor, apărătorilor drepturilor omului și politicienilor; reamintește că Pegasus este doar unul dintre numeroasele exemple de programe folosite de state în scopuri de supraveghere ilicită împotriva cetățenilor nevinovați; condamnă și alte operațiuni de spionaj de stat îndreptate împotriva politicienilor europeni; îndeamnă Comisia să întocmească o listă a programelor informatice ilicite de supraveghere și să actualizeze în permanență această listă; invită UE și statele membre să utilizeze această listă pentru a asigura diligența necesară deplină în materie de drepturi ale omului și verificarea corespunzătoare a exporturilor de tehnologie de supraveghere europeană și a asistenței tehnice și a importurilor către statele membre care prezintă un risc clar pentru statul de drept; solicită, în plus, înființarea unui laborator al cetățenilor UE, similar celui înființat în Canada, alcătuit din jurnaliști, experți în drepturile omului și experți în ingineria programelor malware, care ar contribui la descoperirea și expunerea utilizării ilegale a programelor informatice în scopuri ilicite de supraveghere; |
| --- | --- |

100.

| 101. | solicită UE să adopte un cadru de reglementare solid în acest domeniu, atât în cadrul UE, cât și la nivel internațional; salută, în acest sens, decizia Biroului pentru industrie și securitate al Departamentului de Comerț al SUA de a include NSO Group Technologies pe o listă neagră, interzicând companiei să beneficieze de tehnologii americane; |
| --- | --- |

101.

| 102. | își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că Uniunea cooperează în domeniul judiciar și al asigurării respectării legii cu țări terțe care au colaborat cu NSO Group și care au utilizat programul spion Pegasus pentru a spiona cetățenii europeni; solicită garanții suplimentare și un control democratic sporit asupra acestei cooperări; |
| --- | --- |

102.

| 103. | invită Comisia Europeană să examineze investițiile europene în NSO Group Technologies și să adopte măsuri specifice împotriva statelor străine care utilizează programe informatice pentru a spiona cetățenii Uniunii sau persoanele care beneficiază de statutul de refugiat în țările Uniunii; |
| --- | --- |

103.

| 104. | este îngrijorat de faptul că jurnaliștii și activiștii pentru democrație pot fi ținuți în mod ilegal sub supraveghere și hărțuiți de regimurile autoritare din care au încercat să scape, chiar și pe teritoriul Uniunii, și consideră că aceasta reprezintă o încălcare gravă a valorilor fundamentale ale Uniunii și a drepturilor fundamentale ale omului prevăzute în cartă, în Convenția europeană a drepturilor omului (CEDO) și în Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice; regretă că victimelor acestui software de spionare nu li se acordă niciun sprijin juridic; |
| --- | --- |

104.

| 105. | subliniază că este necesar să se întărească de urgență cadrul legislativ pentru a-i trage la răspundere pe cei care distribuie, utilizează și abuzează de astfel de programe informatice în scopuri ilicite și neautorizate; face referire, în special, la sancțiunile impuse la 21 iunie 2021 lui Aleksandr Șatrov, director general al unei societăți belaruse care produce programe informatice de recunoaștere facială utilizate de un regim autoritar, de exemplu pentru a identifica protestatarii din opoziția politică; invită Comisia să împiedice orice utilizare sau finanțare în Uniune a tehnologiilor de supraveghere ilegală; invită Uniunea și statele membre să colaboreze cu guvernele țărilor terțe pentru a pune capăt practicilor și legislației represive în materie de securitate cibernetică și de combatere a terorismului, în cadrul unui control democratic consolidat; solicită ca autoritățile competente ale Uniunii să efectueze o anchetă privind utilizarea ilegală a programelor spion în Uniune și exportul unor astfel de programe din Uniune, precum și să se stabilească repercusiuni pentru statele membre și țările asociate, inclusiv pentru cele care participă la programe ale Uniunii, care au cumpărat și utilizat astfel de programe spion și din care au fost exportate pentru a viza ilegal jurnaliști, apărători ai drepturilor omului, avocați și politicieni; |
| --- | --- |

105.

| 106. | solicită o revizuire ambițioasă a Directivei asupra confidențialității și comunicațiilor electronice (21) pentru a îmbunătăți confidențialitatea comunicațiilor și a datelor cu caracter personal atunci când se utilizează dispozitive electronice, fără a scădea nivelul de protecție oferit de directivă și fără a aduce atingere responsabilității statelor membre de a proteja securitatea națională; subliniază că autoritățile publice ar trebui să fie obligate să dezvăluie vulnerabilitățile pe care le descoperă în dispozitivelor informatice; solicită Uniunii și statelor membre să își coordoneze în continuare acțiunile în baza Directivei privind atacurile împotriva sistemelor informatice (22), pentru a se asigura că accesul ilegal la sistemele de informații și interceptarea ilegală sunt catalogate ca infracțiuni și se pedepsesc cu sancțiuni corespunzătoare; reamintește că orice încălcare a confidențialității din motive de securitate națională trebuie să fie efectuată în mod legal și în scopuri explicite și legitime într-o societate democratică, pe baza strictei necesități și a proporționalității, așa cum prevede CEDO și Curtea de Justiție a Uniunii Europene; |
| --- | --- |

106.

Protejarea statelor membre, a instituțiilor, a agențiilor, a delegațiilor și a misiunilor Uniunii Europene

| 107. | subliniază că rețelele, clădirile și personalul instituțiilor, organelor, agențiilor, delegațiilor, misiunilor și operațiunilor Uniunii reprezintă o țintă pentru toate tipurile de amenințări și atacuri hibride din partea actorilor statali străini și, prin urmare, ar trebui protejate în mod corespunzător, fiind necesar să se acorde o atenție deosebită bunurilor, clădirilor și activităților SEAE în străinătate și siguranței personalului Uniunii delegat în țări nedemocratice cu regimuri represive; solicită ca misiunile PSAC să răspundă în mod structurat la aceste amenințări precum și să se acorde un sprijin mai concret acestor misiuni prin intermediul unei comunicări strategice; ia act de creșterea constantă a numărului de atacuri ordonate de state împotriva instituțiilor, organismelor și agențiilor Uniunii, inclusiv împotriva EMA, a instituțiilor statelor membre și a autorităților publice; |
| --- | --- |

107.

| 108. | solicită o revizuire aprofundată și periodică a tuturor serviciilor, rețelelor, echipamentelor și hardware-ului instituțiilor, organismelor, agențiilor, delegațiilor, misiunilor și operațiunilor Uniunii, pentru a consolida reziliența acestora la amenințările la adresa securității cibernetice și a exclude programele și dispozitivele potențial periculoase, cum ar fi cele dezvoltate de Kaspersky Lab; îndeamnă instituțiile și statele membre ale Uniunii să asigure orientări adecvate și instrumente sigure pentru personal; subliniază că se impune o mai bună informare cu privire la utilizarea unor servicii și rețele sigure în cadrul instituțiilor și administrațiilor, inclusiv cu ocazia misiunilor; ia act de avantajele în materie de încredere și de securitate ale sistemelor de operare de rețea bazate pe surse deschise, care sunt utilizate pe scară largă de către agențiile militare și guvernamentale aliate; |
| --- | --- |

108.

| 109. | subliniază importanța unei coordonări eficiente și strânse între diferitele instituții, organe și agenții ale Uniunii specializate în securitatea cibernetică, cum ar fi CERT-UE, alături de dezvoltarea deplină a capabilităților sale operaționale, precum și ENISA și viitoarea unitate comună informatică, care va asigura un răspuns coordonat la amenințările cibernetice la scară largă în Uniune; salută cooperarea structurată în curs dintre CERT-UE și ENISA; salută, de asemenea, înființarea Grupului de lucru al UE pentru informații cibernetice în cadrul INTCEN UE cu scopul de a promova cooperarea strategică în materie de informații; apreciază inițiativele recente ale secretarilor generali ai instituțiilor Uniunii de a elabora norme comune în materie de informare și securitate cibernetică; |
| --- | --- |

109.

| 110. | așteaptă cu interes cele două propuneri de regulamente ale Comisiei de instituire a unui cadru normativ pentru securitatea informațiilor și securitatea cibernetică în toate instituțiile, organele și agențiile UE și este de părere că aceste regulamente ar trebui să includă consolidarea capacității și a rezilienței; invită Comisia și statele membre să aloce fonduri și resurse suplimentare pentru securitatea cibernetică a instituțiilor UE pentru a face față provocărilor unui spectru tot mai larg de amenințări; |
| --- | --- |

110.

| 111. | așteaptă cu interes Raportul special al Curții de Conturi Europene privind auditul securității cibernetice, prevăzut pentru începutul anului 2022; |
| --- | --- |

111.

| 112. | solicită o anchetă amănunțită a cazurilor semnalate de infiltrare străină în rândul personalului instituțiilor Uniunii; solicită o verificare și eventual o revizuire a politicilor de recrutare a resurselor umane, incluzând verificarea înainte de recrutare, pentru a elimina lacunele care permit infiltrarea străină; invită organele de conducere ale Parlamentului să îmbunătățească procedurile de acordare a autorizării de securitate pentru personal și să înăsprească normele și controalele pentru accesul în clădirile sale cu scopul de a împiedica persoanele care au legături strânse cu interesele străine să aibă acces la reuniuni și informații confidențiale; invită autoritățile belgiene să revizuiască și să actualizeze cadrul național antispionaj pentru a permite depistarea, urmărirea penală și sancționarea infractorilor; solicită să se adopte acțiuni similare în celelalte state membre pentru a proteja instituțiile și agențiile Uniunii pe teritoriul lor; |
| --- | --- |

112.

| 113. | invită toate instituțiile Uniunii să își informeze personalul prin cursuri și orientări adecvate pentru a preveni, a atenua și a trata riscurile de securitate cibernetică și necibernetică; solicită formarea obligatorie și periodică a întregului personal (inclusiv a stagiarilor) și a deputaților în Parlamentul European în domeniul securității și al TIC; solicită cartografierea și evaluarea periodică și specifică a riscurilor legate de influența străină în cadrul instituțiilor; |
| --- | --- |

113.

| 114. | subliniază că sunt necesare proceduri adecvate de gestionare a crizelor pentru cazurile de manipulare a informațiilor, inclusiv sisteme de alertă între nivelurile administrative și sectoare, cu scopul de a asigura furnizarea de informații reciproce și a preveni răspândirea manipulării informațiilor; salută, în acest sens, Sistemul de alertă rapidă și procedura de alertă rapidă instituite înainte de alegerile europene din 2019, precum și procedurile în vigoare în administrația Comisiei și Parlamentului pentru a avertiza cu privire la posibilele cazuri care afectează instituțiile sau procesele democratice ale Uniunii; solicită administrației Uniunii să își consolideze monitorizarea, printre altele prin crearea unui depozit central și a unui instrument de urmărire a incidentelor și să dezvolte un set comun de instrumente care să fie activat în cazul unei alerte emise de sistemul de alertă rapidă; |
| --- | --- |

114.

| 115. | solicită stabilirea unor norme obligatorii de transparență pentru călătoriile oferite de țări și entități terțe funcționarilor din instituțiile Uniunii, inclusiv deputaților în Parlamentul European, asistenților parlamentari acreditați și consilierilor grupurilor politice, precum și funcționarilor publici de la nivel național, inclusiv, dar fără a se limita la următoarele: numele agenților de plată, costul călătoriilor și motivele declarate; reamintește că astfel de călătorii organizate nu pot fi considerate delegații oficiale ale Parlamentului și solicită să se aplice sancțiuni stricte în cazul în care nu se respectă această dispoziție; subliniază că grupurile informale de prietenie pot submina activitatea organismelor oficiale ale Parlamentului European, precum și reputația Parlamentului și coerența acțiunilor sale; îndeamnă organele de conducere ale Parlamentului să crească gradul de transparență și de asumare a răspunderii în cadrul acestor grupuri, să asigure respectarea normelor în vigoare și să ia măsurile necesare atunci când aceste grupuri de prietenie sunt folosite în mod abuziv de către țări terțe; solicită chestorilor să elaboreze și să mențină un registru accesibil și actualizat al grupurilor de prietenie și al declarațiilor; |
| --- | --- |

115.

Ingerințe ale unor părți interesate mondiale prin acapararea elitelor, diaspora națională, universități și evenimente culturale

| 116. | condamnă toate practicile de acaparare a elitelor și tehnica cooptării funcționarilor publici de rang înalt și a foștilor politicieni europeni folosită de către întreprinderi străine care au legături cu guvernele implicate activ în acțiuni de interferență împotriva Uniunii și regretă absența unor instrumente și a punerii în aplicare necesare pentru a preveni aceste practici; consideră că divulgarea informațiilor confidențiale obținute în timpul mandatelor publice sau în exercitarea funcțiilor de funcționar public, în detrimentul intereselor strategice ale Uniunii și ale statelor sale membre, ar trebui să aibă consecințe juridice și să fie pasibile de sancțiuni severe, inclusiv prin concediere imediată și/sau descalificarea de la recrutarea viitoare efectuată de instituții; consideră că declarațiile acestor persoane privind veniturile și proprietățile ar trebui puse la dispoziția publicului; |
| --- | --- |

116.

| 117. | invită Comisia să încurajeze și să coordoneze măsurile de combatere a acaparării elitelor, de exemplu completând și aplicând fără excepție perioadele de existență a stării de incompatibilitate pentru comisarii europeni și funcționarii de rang înalt ai Uniunii cu o obligație de raportare după această perioadă, în scopul de a pune capăt practicii „ușilor turnante”, precum și stabilind norme structurate pentru a combate acapararea elitelor la nivelul Uniunii; invită Comisia să evalueze dacă cerințele actuale privind incompatibilitatea mai sunt adecvate scopului urmărit; subliniază că foștii politicieni și funcționari publici europeni care sunt abordați de un stat străin ar trebui să semnaleze acest lucru unui organism de supraveghere specific și să primească protecție ca avertizori; invită toate statele membre să aplice și să armonizeze perioadele de existență a stării de incompatibilitate pentru conducerea lor politică și să se asigure că dispun de măsuri și sisteme care impun funcționarilor publici să își declare activitățile externe, locurile de muncă, investițiile, activele și cadourile sau beneficiile substanțiale din care ar putea rezulta un conflict de interese; |
| --- | --- |

117.

| 118. | își exprimă îngrijorarea cu privire la strategiile integrate de lobby care combină interesele industriale și obiective de politică externă, în special atunci când acestea favorizează interesele unui stat autoritar; solicită, prin urmare, instituțiilor UE să reformeze registrul de transparență, inclusiv prin introducerea unor norme de transparență mai stricte, prin cartografierea finanțării străine pentru activitățile de lobby legate de UE și prin asigurarea unei intrări care să permită identificarea finanțării din partea guvernelor străine; solicită ca toate instituțiile UE să coopereze efectiv între ele în acest sens; consideră că sistemul de transparență privind influența externă din Australia este o practică demnă de urmat; |
| --- | --- |

118.

| 119. | invită statele membre să ia în considerare instituirea unui sistem de înregistrare a influenței străine și crearea unui registru gestionat de guvern al activităților declarate întreprinse pentru sau în numele unui stat străin, urmând bunele practici ale altor democrații care împărtășesc aceeași viziune; |
| --- | --- |

119.

| 120. | se declară preocupat de încercările unor state autoritare de a controla diaspora care trăiește pe teritoriul UE; subliniază rolul esențial jucat de Frontul Unit al Chinei, un departament care raportează direct Comitetului Central al Partidului Comunist Chinez și care are sarcina de a coordona strategia de intervenție externă a Chinei prin controlul strict asupra persoanelor și societăților chineze din străinătate; subliniază experiențele înregistrate în Australia și Noua Zeelandă în relațiile cu Frontul Unit; |
| --- | --- |

120.

| 121. | condamnă ferm eforturile Kremlinului de a instrumentaliza minoritățile din statele membre ale UE prin punerea în aplicare a așa-numitelor „politici de compatriot”, în special în statele baltice și în țările din vecinătatea estică, ca parte din strategia geopolitică a regimului Putin, al cărei scop este de a dezbina societățile din UE, alături de implementarea conceptului de „lume rusă”, care vizează justificarea acțiunilor expansioniste ale regimului; observă că multe „fundații private”, „întreprinderi private”, „organizații mass-media” și „ONG-uri” din Rusia fie sunt deținute de stat, fie au legături ascunse cu statul rus; subliniază că, în cadrul dialogului cu societatea civilă rusă, este extrem de important să se facă diferența între organizațiile care stau departe de influența guvernului rus și cele care au legături cu Kremlinul; reamintește că există dovezi ale interferenței și manipulării din partea Rusiei și în multe alte democrații liberale occidentale, precum și ale sprijinului activ acordat forțelor extremiste și entităților cu gândire radicală cu scopul de a promova destabilizarea Uniunii; observă că Kremlinul recurge în mare măsură la cultură, inclusiv la muzica în vogă, la conținutul audiovizual și la literatură, ca parte a ecosistemului său de dezinformare; regretă încercările Rusiei de a nu recunoaște pe deplin istoria crimelor sovietice și de a rescrie, în schimb, istoria țării; |
| --- | --- |

121.

| 122. | își exprimă îngrijorarea cu privire la încercările guvernului turc de a influența populația cu rădăcini turce în scopul de a utiliza diaspora ca un mijloc de vehiculare a pozițiilor de la Ankara și de a diviza societățile europene, în special prin intermediul Președinției pentru turcii din străinătate și comunitățile înrudite (YTB); condamnă încercările fățișe ale Turciei de a-și utiliza diaspora din Europa pentru a schimba cursul alegerilor; |
| --- | --- |

122.

| 123. | condamnă eforturile Rusiei de a exploata tensiunile etnice din Balcanii de Vest pentru a alimenta conflictele și a diviza comunitățile, ceea ce ar putea conduce la destabilizarea întregii regiuni; este îngrijorat că Biserica Ortodoxă din țări precum Serbia, Muntenegru și Bosnia și Herțegovina, în special în entitatea sa Republica Srpska, încearcă să promoveze Rusia ca protectoare a valorilor familiei tradiționale și să întărească relațiile dintre stat și biserică; este îngrijorat că țări precum Ungaria și Serbia ajută China și Rusia la realizarea obiectivelor lor geopolitice; recomandă organizarea unor dialoguri cu societatea civilă și cu sectorul privat din Balcanii de Vest pentru a coordona eforturile de a combate dezinformarea în regiune, cu accent pe cercetare și analiză și pe includerea cunoștințelor de specialitate regionale; invită Comisia să construiască infrastructura necesară pentru a genera răspunsuri bazate pe dovezi la amenințările de dezinformare atât pe termen scurt, cât și pe termen lung din Balcanii de Vest; invită SEAE să adopte o poziție mai proactivă, axată pe consolidarea credibilității Uniunii în regiune, mai degrabă decât pe apărarea acesteia, extinzând monitorizarea StratCom pentru a se concentra asupra amenințărilor transfrontaliere de dezinformare din partea țărilor din Balcanii de Vest și a vecinilor acestora; |
| --- | --- |

123.

| 124. | subliniază că este necesar ca UE și statele sale membre să intensifice sprijinul pentru țările Parteneriatului estic, în special prin cooperare pentru consolidarea rezilienței statale și societale față de dezinformare și propaganda statului rus, cu scopul de a contracara slăbirea strategică și fragmentarea societăților și a instituțiilor acestora; |
| --- | --- |

124.

| 125. | este îngrijorat de aplicarea extrateritorială de măsuri coercitive prin noua lege din Hong Kong privind securitatea națională și prin legea chineză privind combaterea sancțiunilor străine, combinate cu acordurile de extrădare de care China se bucură cu alte țări, permițând Chinei să pună în aplicare acțiuni de descurajare la scară largă împotriva cetățenilor chinezi disidenți, de exemplu, într-un caz recent, împotriva a doi parlamentari danezi, precum și de contrasancțiunile Chinei împotriva a cinci deputați în Parlamentul European, a Subcomisiei pentru drepturile omului din cadrul Parlamentului, a trei deputați în parlamentele statelor membre ale UE, a Comitetului politic și de securitate al Consiliului Uniunii Europene, a doi savanți europeni și a două grupuri de reflecție din Germania și, respectiv, Danemarca; invită toate statele membre să se opună extrădării și să o refuze și, după caz, să ofere protecție adecvată pentru persoanele în cauză, pentru a preveni potențialele încălcări ale drepturilor omului; |
| --- | --- |

125.

| 126. | își exprimă îngrijorarea cu privire la numărul de universități, școli și centre culturale europene angajate în parteneriate cu entități chineze, inclusiv cu Institutele Confucius, care permit spionajul științific și exercitarea unui control strict asupra tuturor subiectelor legate de China în domeniul cercetării și al învățământului, constituind în acest mod o încălcare a protecției constituționale a libertății și autonomiei academice, precum și asupra alegerii activităților culturale legate de China; este îngrijorat că astfel de acțiuni ar putea conduce la pierderea cunoștințelor referitoare la problemele legate de China, privând UE de competențele necesare; este preocupat, de exemplu, de sponsorizarea, în 2014, a Bibliotecii Chineze din cadrul Colegiului Europei de către Biroul de Informare al Consiliului de Stat al guvernului chinez (23); este profund preocupat de presiunea și încercările Chinei de a cenzura, de exemplu, Muzeul de la Nantes în legătură cu expoziția despre Genghis Han planificată inițial pentru 2020 (24); invită Comisia să faciliteze schimbul de bune practici între statele membre pentru a combate ingerințele străine în sectorul cultural și educațional; |
| --- | --- |

126.

| 127. | este preocupat de cazurile de finanțare mascată a activităților de cercetare desfășurate în Europa, inclusiv de încercările Chinei de a acapara talente prin Planul „O mie de talente” (Thousand Talents Plan) și prin bursele Institutului Confucius, precum și de combinarea deliberată a proiectelor științifice militare și civile prin strategia de fuziune civil-militară a Chinei; subliniază încercările instituțiilor chineze de învățământ superior de a semna memorandumuri de înțelegere cu instituțiile partenere din Europa, care conțin clauze care perpetuează propaganda chineză sau încurajează sprijinul pentru punctele de vedere sau inițiativele politice ale Partidului Comunist Chinez, cum ar fi inițiativa „O centură, un drum”, eludând și subminând astfel pozițiile oficiale adoptate de guvernele țărilor respective; solicită instituțiilor culturale, academice și neguvernamentale să îmbunătățească transparența în ceea ce privește influența Chinei și le invită să expună public orice schimburi și angajamente cu guvernul chinez și organizațiile conexe; |
| --- | --- |

127.

| 128. | condamnă decizia luată de guvernul ungar de a deschide o sucursală a Universității Fudan și, în același timp, de a închide Universitatea Central Europeană din Budapesta; se declară preocupat de dependența financiară din ce în ce mai mare a universităților europene de China și de alte state străine, precum și de riscul ca date sensibile, tehnologii și rezultate ale cercetărilor să ajungă în state străine și de implicațiile pe care acest lucru le-ar putea avea pentru libertatea academică; subliniază importanța libertății academice pentru a combate dezinformarea și a influența operațiunile; încurajează aceste instituții să efectueze evaluări detaliate ale vulnerabilității înainte de a încheia noi parteneriate cu parteneri străini; subliniază că personalul academic ar trebui să fie instruit pentru a raporta finanțarea sau influența disimulată prin intermediul unei linii telefonice de urgență specifice, iar persoanele care denunță astfel de situații ar trebui să beneficieze întotdeauna de protecția avertizorilor; invită Comisia și statele membre să se asigure că finanțarea pentru cercetarea de interes geopolitic la nivelul universităților europene provine din fonduri europene; invită Comisia să propună acte legislative privind creșterea transparenței finanțării străine a universităților, precum și a ONG-urilor și a grupurilor de reflecție, de exemplu prin declararea obligatorie a donațiilor, prin obligația de diligență pentru fluxurile lor de finanțare și prin dezvăluirea fondurilor, a contribuțiilor în natură și a subvențiilor primite de la părți interesate străine; invită autoritățile statelor membre să adopte norme eficace privind finanțarea străină a instituțiilor de învățământ superior, inclusiv plafoane stricte și cerințe de raportare; |
| --- | --- |

128.

| 129. | subliniază că există riscuri similare pentru securitate și de furt de proprietate intelectuală în sectorul privat, unde angajații ar putea avea acces la tehnologii-cheie și secrete comerciale; invită Comisia și statele membre să încurajeze atât instituțiile academice, cât și sectorul privat să instituie programe cuprinzătoare de securitate și conformitate, inclusiv controale specifice în materie de securitate pentru contractele noi; subliniază că pot fi justificate limitări mai stricte pentru accesul la sisteme și rețele, precum și autorizări de securitate pentru unii dintre profesorii sau angajații care lucrează la cercetări sau produse critice; |
| --- | --- |

129.

| 130. | observă că Directiva revizuită privind cartea albastră (25), care facilitează venirea în Uniune a migranților calificați din afara Uniunii, permite, de exemplu, societăților chineze și ruse cu sediul în Europa să aducă migranți calificați din țările lor; subliniază că acest lucru ar putea să îngreuneze exercitarea controlului de către statele membre asupra afluxului de astfel de cetățeni, ceea ce ar putea conduce la riscuri de ingerințe străine; |
| --- | --- |

130.

| 131. | ia act de numărul tot mai mare de institute Confucius înființate în întreaga lume, în special în Europa; observă că Centrul pentru educație și cooperare lingvistică, cunoscut anterior drept sediul Institutului Confucius sau Hanban (biroul Consiliului internațional al limbii chineze), care este responsabil de programul Institutului Confucius la nivel mondial, face parte din sistemul de propagandă al partidului chinez; invită statele membre și Comisia să sprijine cursurile independente de limbă chineză, fără implicarea statului chinez sau a organizațiilor afiliate; consideră că Centrul național chinez recent înființat în Suedia ar putea servi drept un exemplu important despre cum se pot crește în mod independent competențele legate de China în Europa; |
| --- | --- |

131.

| 132. | consideră, în plus, că institutele Confucius servesc drept platformă de lobby pentru interesele economice chineze și pentru serviciul chinez de informații și recrutarea de agenți și spioni; reamintește că multe universități au decis să își înceteze cooperarea cu institutele Confucius din cauza riscurilor de spionaj și interferență din China, cum ar fi universitățile din Düsseldorf în 2016, din Bruxelles (VUB și ULB) în 2019 și Hamburg în 2020, precum și toate universitățile din Suedia; solicită ca un număr mai mare de universități să reflecteze la cooperarea lor actuală pentru a se asigura că aceasta nu le afectează libertatea academică; invită statele membre să monitorizeze îndeaproape învățământul, cercetarea și alte activități din cadrul Institutelor Confucius și, când pretinsul spionaj sau pretinsele ingerințe sunt susținute prin dovezi clare, să adopte măsuri de asigurare a respectării legii pentru a proteja suveranitatea economică și politică europeană, inclusiv prin refuzarea finanțării sau prin revocarea licențelor institutelor asociate; |
| --- | --- |

132.

| 133. | observă că ingerința străină poate avea loc și prin exercitarea de influență asupra institutelor religioase și instrumentalizarea acestora, cum ar fi influența Rusiei în bisericile ortodoxe, în special în Serbia, Muntenegru, Bosnia și Herțegovina, îndeosebi în entitatea sa Republica Srpska, și într-o anumită măsură în Ucraina, de exemplu prin învrăjbirea populațiilor locale, rescrierea părtinitoare a istoriei și promovarea unei agende anti-UE, un alt exemplu fiind influența guvernului turc prin intermediul moscheilor din Franța și Germania și influența Arabiei Saudite prin moscheile salafiste din toată Europa, care promovează un islam radical; invită Comisia și statele membre să asigure o mai bună coordonare în ceea ce privește protejarea institutelor religioase împotriva ingerințelor străine, precum și să plafoneze finanțarea și să mărească transparența acesteia; invită statele membre să monitorizeze îndeaproape activitățile din institutele religioase și, dacă este cazul și acest lucru este susținut de dovezi, să adopte măsuri, inclusiv prin refuzarea finanțării sau prin revocarea licențelor institutelor asociate; |
| --- | --- |

133.

| 134. | invită SEAE să prezinte un studiu privind prevalența și influența actorilor statali răuvoitori din grupurile de reflecție, universitățile, organizațiile religioase și instituțiile mass-media europene; invită toate instituțiile Uniunii și statele membre să colaboreze cu părțile interesate și experții și să inițieze un dialog sistematic cu aceștia pentru a cartografia cu exactitate și a monitoriza influența străină în sfera culturală, academică și religioasă; solicită intensificarea schimbului de conținut între radiodifuzorii naționali europeni, inclusiv între cei din țările învecinate; |
| --- | --- |

134.

| 135. | este preocupat de informațiile privind ingerințele străine în sistemele judiciare europene; atrage atenția în special asupra executării de către instanțele europene a hotărârilor judecătorești pronunțate în Rusia împotriva opozanților Kremlinului; invită statele membre să sensibilizeze personalul judiciar și să colaboreze cu societatea civilă pentru a preveni utilizarea abuzivă a cooperării judiciare internaționale și a tribunalelor și a instanțelor europene de către guvernele străine; invită SEAE să comande un studiu privind prevalența și influența ingerințelor străine în procedurile judiciare europene; observă că, pe baza acestui studiu, ar putea fi necesar să se propună modificări ale cerințelor de transparență și finanțare pentru procedurile judiciare; |
| --- | --- |

135.

Descurajare, imputare și contramăsuri colective, inclusiv sancțiuni

| 136. | consideră că regimurile de sancțiuni instituite recent de UE, cum ar fi măsurile restrictive împotriva atacurilor cibernetice care amenință Uniunea și statele sale membre (26) și Regimul global de sancțiuni al UE în materie de drepturi ale omului (27) (Legea Magnițki a UE), adoptat la 17 mai 2019 și, respectiv, la 7 decembrie 2020, au demonstrat o valoare adăugată prin faptul că oferă UE instrumente valoroase de descurajare; invită Comisia să prezinte o propunere legislativă cu scopul de a adopta un nou regim de sancțiuni tematice pentru a lupta împotriva actelor grave de corupție; reamintește că atacurile cibernetice și regimurile de sancțiuni în materie de drepturi ale omului au fost utilizate de două ori, în 2020 și, respectiv, în 2021; solicită ca regimul de sancțiuni cibernetice să devină permanent și invită statele membre să facă schimb de probe și informații pentru a contribui la stabilirea listelor de sancțiuni cibernetice; |
| --- | --- |

136.

| 137. | invită Uniunea și statele sale membre să ia măsuri suplimentare împotriva ingerințelor străine, inclusiv a campaniilor de dezinformare la scară largă, a amenințărilor hibride și a războiului hibrid, cu respectarea deplină a libertății de exprimare și de informare, de exemplu prin instituirea unui regim de sancțiuni; consideră că aceasta ar trebui să includă introducerea unui cadru de sancțiuni transsectorial și asimetric, precum și sancțiuni diplomatice, interdicții de călătorie, înghețarea activelor și retragerea permiselor de ședere ale Uniunii acordate cetățenilor străini și membrilor familiilor acestora asociați cu tentative de ingerință străină, care ar trebui să vizeze cât mai exact posibil factorii de decizie și organismele responsabile de acțiunile agresive, evitând o logică a retorsiunii, în temeiul articolului 29 din TUE și al articolul 215 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) (măsuri restrictive), iar acest cadru ar trebui să fie integrat pe deplin în pilonii politicii externe și de securitate comune (PESC) și PSAC ale Uniunii; solicită statelor membre să introducă pe agenda Consiliului Afaceri Externe un punct permanent referitor la ingerințele străine și naționale și dezinformare; invită Uniunea să definească ce este o faptă ilicită la nivel internațional și să adopte praguri minime pentru declanșarea contramăsurilor ca urmare a acestei noi definiții, care ar trebui să fie însoțită de o evaluare a impactului pentru a asigura securitatea juridică; subliniază că Consiliul ar trebui să fie în măsură să decidă asupra sancțiunilor legate de ingerințele străine cu o majoritate a voturilor, și nu în unanimitate; este de părere că țările implicate în ingerințe străine și în manipularea informațiilor cu scopul de a destabiliza situația din Uniune ar trebui să suporte costurile deciziilor lor și consecințele economice, diplomatice sau asupra reputației lor; invită Comisia și Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate să prezinte propuneri concrete în acest sens; |
| --- | --- |

137.

| 138. | insistă asupra faptului că, deși vizează menținerea proceselor democratice, a drepturilor omului și a libertăților, astfel cum sunt definite în tratate, un regim de sancțiuni trebuie să acorde o atenție deosebită impactului sancțiunilor asupra drepturilor și libertăților fundamentale, pentru a respecta carta, precum și să fie transparent în privința motivelor care stau la baza deciziei de a aplica sancțiuni; subliniază că este necesară mai multă claritate la nivelul Uniunii cu privire la domeniul de aplicare al sancțiunilor și impactul acestora privind persoanele asociate, cum ar fi cetățenii Uniunii și societățile din UE; |
| --- | --- |

138.

| 139. | consideră că, deși natura acestor atacuri hibride variază, pericolul pe care îl reprezintă pentru valorile, interesele fundamentale, securitatea, independența și integritatea Uniunii și a statelor sale membre, precum și pentru consolidarea și sprijinirea democrației, a statului de drept, a drepturilor omului, a principiilor dreptului internațional și a libertăților fundamentale poate fi substanțial în ceea ce privește amploarea atacurilor, natura lor sau efectul lor cumulativ; salută faptul că Planul de acțiune pentru democrația europeană prevede ca SEAE și Comisia să elaboreze împreună un set de instrumente pentru operațiunile de ingerință și influență externă, în special pentru a combate operațiunile hibride și a atribui în mod clar atacurile răuvoitoare comise de părți terțe și de țări terțe împotriva Uniunii; |
| --- | --- |

139.

| 140. | subliniază că înțelegerea faptului că anumite acțiuni de intervenție externă afectează în mod grav procesele democratice și influențează exercitarea drepturilor sau a îndatoririlor câștigă teren la nivel internațional; subliniază, în acest sens, amendamentele adoptate în 2018 la Legea australiană privind legislația în materie de securitate națională (spionaj și ingerință externă), care vizează incriminarea activităților mascate și înșelătoare ale actorilor străini care intenționează să interfereze cu procesele politice sau guvernamentale, cu drepturi sau obligații de impact sau să sprijine activitățile de spionaj ale unui guvern străin, prin crearea de noi infracțiuni, cum ar fi „ingerința străină intenționată”; |
| --- | --- |

140.

| 141. | este avizat că, în conformitate cu articolul 21 alineatul (3) din TUE, Uniunea trebuie să asigure coerența între diferitele domenii ale acțiunii sale externe, precum și între acestea și alte politici, astfel cum sunt definite în tratate; subliniază, în acest sens, că ingerințele străine, cum ar fi amenințarea reprezentată de luptătorii teroriști străini și de grupurile care-i influențează pe cei rămași în UE, au fost vizate în Directiva (UE) 2017/541 a Parlamentului European și a Consiliului din 15 martie 2017 privind combaterea terorismului (28); |
| --- | --- |

141.

| 142. | subliniază că, pentru ca efectul lor să fie mai puternic, sancțiunile ar trebui impuse în mod colectiv în coordonare, dacă este posibil, cu partenerii care împărtășesc aceeași viziune, implicând eventual organizații internaționale, și formalizate într-un acord internațional, luând în considerare și alte tipuri de reacții la atacuri; observă că și țările candidate și potențial candidate ar trebui să adopte aceste sancțiuni cu scopul de a se alinia la PESC a Uniunii; ia act de activitatea importantă desfășurată de NATO în domeniul amenințărilor hibride și reamintește, în această privință, comunicatul reuniunii NATO din 14 iunie 2021, în care s-a reafirmat că îi revine Consiliului Nord-Atlantic de a decide, de la caz la caz, cu privire la situația în care un atac cibernetic ar conduce la invocarea articolului 5 din Tratatul NATO și că, în anumite circumstanțe, impactul unor activități cibernetice majore și răuvoitoare cu efecte cumulate ar putea fi considerat un atac armat (29); subliniază că UE și NATO ar trebui să adopte o abordare mai orientată spre viitor și strategică față de amenințările hibride, axată pe motivele și obiectivele adversarilor și să precizeze situațiile în care UE este mai bine pregătită pentru a face față unei amenințări, precum și avantajele comparative ale capabilităților lor; reamintește că mai multe state membre ale Uniunii nu sunt membre ale NATO, dar, cu toate acestea, cooperează cu NATO, de exemplu prin intermediul programului Parteneriatul pentru pace (PfP) și al Inițiativei privind interoperabilitatea parteneriatului (PII) și, prin urmare, subliniază că orice cooperare UE-NATO nu trebuie să aducă atingere politicii de securitate și apărare a statelor membre ale UE care nu sunt membre ale NATO, inclusiv a celor care aplică politici de neutralitate; subliniază importanța asistenței reciproce și a solidarității în conformitate cu articolul 42 alineatul (7) din TUE și cu articolul 222 din TFUE și solicită Uniunii să elaboreze scenarii concrete pentru activarea acestor articole în cazul unui atac cibernetic ipotetic; invită Uniunea și toate statele membre să coreleze această chestiune cu celelalte aspecte ale relațiilor lor cu statele care se află în spatele ingerințelor și al campaniilor de dezinformare, în special Rusia și China; |
| --- | --- |

142.

Cooperarea globală și multilateralismul

| 143. | recunoaște că multe țări democratice din întreaga lume se confruntă cu operațiuni similare de destabilizare desfășurate de actori străini statali și nestatali; |
| --- | --- |

143.

| 144. | subliniază că este necesară o cooperare globală multilaterală între țările care împărtășesc aceeași viziune, în cadrul forumurilor internaționale, cu privire la aceste aspecte de o importanță crucială, sub forma unui parteneriat bazat pe înțelegere armonizată și definiții comune, în vederea stabilirii de norme și principii internaționale; subliniază cât de importantă este o cooperare strânsă cu SUA și cu alte state care împărtășesc aceeași viziune pentru modernizarea organizațiilor multilaterale; salută, în acest sens, Summitul pentru democrație și se așteaptă ca acesta să conducă la propuneri și acțiuni concrete pentru a combate, prin acțiuni colective, cele mai mari amenințări cu care se confruntă democrațiile în prezent; |
| --- | --- |

144.

| 145. | consideră că, pe baza conștientizării comune a situației, partenerii care împărtășesc aceeași viziune ar trebui să facă schimb de bune practici și să identifice răspunsuri comune la provocările globale, dar și la cele naționale comune, cum ar fi impunerea de sancțiuni colective, protejarea drepturilor omului și a standardelor democratice; solicită Uniunii să conducă dezbaterea privind implicațiile juridice ale ingerințelor străine, să promoveze definiții și norme de imputare comune la nivel internațional și să elaboreze un cadru internațional pentru răspunsurile la ingerințele în alegeri, cu scopul de a stabili un cod mondial de bune practici pentru procese democratice libere și reziliente; |
| --- | --- |

145.

| 146. | invită Uniunea și statele sale membre să analizeze formatele internaționale adecvate care ar permite un astfel de parteneriat și o astfel de cooperare între parteneri cu aceeași viziune; solicită Uniunii și statelor sale membre să inițieze un proces la nivelul ONU pentru a adopta o convenție mondială vizând promovarea și apărarea democrația, care să stabilească o definiție comună a ingerințelor străine; solicită Uniunii să propună un set mondial de instrumente de apărare a democrației, care să fie inclus în convenție și care să conțină acțiuni și sancțiuni comune pentru a contracara ingerințele străine; |
| --- | --- |

146.

| 147. | salută declarația NATO din 14 iunie 2021, care recunoaște provocarea tot mai mare pe care o reprezintă amenințările cibernetice, hibride și alte amenințări asimetrice, inclusiv campaniile de dezinformare, precum și utilizarea răuvoitoare a tehnologiilor emergente și disruptive din ce în ce mai sofisticate; salută progresele înregistrate în materie de cooperare între Uniune și NATO în domeniul apărării cibernetice; salută înființarea de către Lituania a Centrului regional de apărare cibernetică, la care participă SUA și țările Parteneriatului estic; sprijină o cooperare mai strânsă cu țările partenere în domeniul apărării cibernetice, în ceea ce privește schimbul de informații și activitatea operațională; salută discuțiile dintre SUA și UE privind controlul multilateral al exporturilor de produse de supraveghere cibernetică în cadrul Consiliului pentru comerț și tehnologie; |
| --- | --- |

147.

| 148. | salută inițiativele deja luate, în special la nivel administrativ, de a face schimb de cunoștințe cu privire la situația atacurilor hibride, inclusiv a operațiunilor de dezinformare, în timp real, cum ar fi sistemul de alertă rapidă instituit de SEAE, deschis parțial țărilor terțe care împărtășesc aceeași viziune, mecanismul de reacție rapidă instituit de G7 și Divizia comună de informații și securitate a NATO; |
| --- | --- |

148.

| 149. | subliniază că cooperarea la nivel mondial ar trebui să se bazeze pe valori comune oglindite în proiecte comune, care să implice organizații internaționale precum OCDE și UNESCO, și ar trebui să contribuie la consolidarea capacităților democratice și la instituirea păcii și a securității durabile în țările care se confruntă cu amenințări de ingerințe străine similare; solicită Uniunii să instituie un Fond european pentru mass-media democratică pentru a sprijini jurnalismul independent în țările (potențial) implicate în procesul de aderare, în cele din vecinătatea europeană și în țările candidate și potențial candidate; subliniază nevoile practice, cum ar fi obținerea echipamentelor tehnice de lucru, exprimate periodic de jurnaliști independenți din țările învecinate; |
| --- | --- |

149.

| 150. | subliniază că este necesar să se combată de urgență informarea eronată și dezinformarea în domeniul climei; salută eforturile depuse în cadrul COP26 pentru a adopta o definiție universală a informării eronate și a dezinformării în domeniul climei și a determina măsurile necesare pentru rezolvarea acestei probleme; solicită dezvoltarea unor modele precum Grupul interguvernamental privind schimbările climatice, pentru a crea un cod de conduită mondial privind dezinformarea, un proces care ar servi drept bază pentru un Acord de la Paris privind dezinformarea; |
| --- | --- |

150.

| 151. | subliniază că este important să se ofere perspective clare țărilor candidate și potențial candidate și să se sprijine țările partenere și cele învecinate, cum ar fi țările din Balcanii de Vest și cele din vecinătatea estică și sudică a Uniunii, dat fiind că țări ca Rusia, Turcia și China încearcă să utilizeze aceste țări pe post de teren de manipulare a informațiilor și de război hibrid, cu obiectivul de a submina Uniunea; consideră că SUA este un partener important în combaterea ingerințelor străine, a campaniilor de dezinformare și a amenințărilor hibride în aceste regiuni; este îngrijorat în special de rolul jucat de Serbia și de Ungaria în diseminarea pe scară largă a dezinformării în țările învecinate; subliniază că Uniunea ar trebui să sprijine aceste țări și să colaboreze cu ele, astfel cum se prevede în Regulamentul privind IVCDCI (30); consideră că acțiunile întreprinse pot consta în promovarea valorii adăugate și a impactului pozitiv al Uniunii în regiune, finanțarea proiectelor care vizează asigurarea libertății mass-mediei, consolidarea societății civile și a statului de drept, precum și aprofundarea cooperării privind alfabetizarea mediatică, digitală și informațională, respectând în același timp suveranitatea acestor țări; solicită creșterea capacității SEAE în acest sens; |
| --- | --- |

151.

| 152. | încurajează Uniunea și statele sale membre să intensifice cooperarea cu Taiwanul în combaterea operațiunilor de interferență și a campaniilor de dezinformare venite din țări terțe ostile, inclusiv schimbul de bune practici, abordări comune în promovarea libertății mass-mediei și a jurnalismului, aprofundarea cooperării în domeniul securității și al amenințărilor cibernetice, sensibilizarea cetățenilor și creșterea nivelului general de alfabetizare digitală a populației cu scopul de a crește reziliența sistemelor noastre democratice; sprijină intensificarea cooperării dintre agențiile guvernamentale, ONG-uri și grupurile de reflecție din UE și Taiwan pertinente în domeniu; |
| --- | --- |

152.

| 153. | solicită Parlamentului să promoveze în mod activ un discurs european, să joace un rol principal în promovarea schimbului de informații și să dezbată cele mai bune practici cu parlamentele partenere din întreaga lume, utilizând vasta sa rețea de delegații interparlamentare, precum și inițiativele privind democrația și activitățile de sprijinire a democrației coordonate de Grupul său de susținere a democrației și de coordonare a alegerilor; subliniază importanța unei cooperări strânse cu parlamentarii din țările terțe prin proiecte adaptate, care să sprijine perspectiva europeană a țărilor candidate și potențial candidate; |
| --- | --- |

153.

| 154. | solicită SEAE să consolideze rolul delegațiilor Uniunii și al misiunilor PSAC ale Uniunii în țările terțe pentru a consolida capacitatea acestora de a identifica și a demonta campaniile de dezinformare orchestrate de actori statali străini, precum și să finanțeze proiecte de educație care să întărească valorile democratice și drepturile fundamentale; recomandă cu tărie crearea unei platforme de comunicare strategică, inițiată de SEAE, pentru a stabili o cooperare structurală privind combaterea dezinformării și a ingerințelor străine, care ar trebui să aibă sediul în Taipei; invită, de asemenea, delegațiile Uniunii să contribuie la lupta Uniunii împotriva dezinformării, traducând deciziile importante ale Uniunii, cum ar fi rezoluțiile de urgență ale Parlamentului, în limba țării în care sunt detașate; |
| --- | --- |

154.

| 155. | solicită ca problema ingerințelor străine răuvoitoare să fie abordată în cadrul viitoarei Busole strategice a Uniunii; |
| --- | --- |

155.

| 156. | solicită crearea unui mecanism instituțional permanent în cadrul Parlamentului European, dedicat urmăririi acestor recomandări, cu scopul de a combate ingerințele străine și dezinformarea din Uniune într-un mod sistematic, dincolo de mandatul actual al Comisiei speciale INGE; solicită să se îmbunătățească schimbul instituționalizat între Comisie, SEAE și Parlament prin intermediul acestui organism; |
| --- | --- |

156.

o

o o

| 157. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

157.

---

(1)  JO C 224, 27.6.2018, p. 58.

(2)  JO C 23, 21.1.2021, p. 152.

(3)  JO C 28, 27.1.2020, p. 57.

(4)  Texte adoptate, P9_TA(2021)0428.

(5)  JO L 79 I, 21.3.2019, p. 1.

(6)  JO L 151, 7.6.2019, p. 15.

(7)  Texte adoptate, P9_TA(2021)0412.

(8)  JO C 362, 8.9.2021, p. 186.

(9)  JO L 317, 4.11.2014, p. 1.

(10)  https://www.consilium.europa.eu/ro/policies/cybersecurity/

(11)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/ BRP_CYBERSECURITY/BRP_CYBERSECURITY_ro.pdf

(12)  Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică, „Lobbying in the 21st Century: Transparency, Integrity and Access” (Lobbying în secolul 21: Transparență, integritate și acces), 2021, OECD Publishing, Paris, disponibil la adresa: https://doi.org/10.1787/c6d8eff8-en

(13)  Directiva 2010/13/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 10 martie 2010 privind coordonarea anumitor dispoziții stabilite prin acte cu putere de lege sau acte administrative în cadrul statelor membre cu privire la furnizarea de servicii mass-media audiovizuale (JO L 95, 15.4.2010, p. 1).

(14)  JO L 331, 20.9.2021, p. 8.

(15)  Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Directivei 95/46/CE (JO L 119, 4.5.2016, p. 1).

(16)  https://www.europarl.europa.eu/cmsdata/232164/revised_Agenda%20item%207_Clare%20Melford_GDI_Deck_EU-Ad-funded_Disinfo.pdf

(17)  O persoană care, în nume propriu, donează unui partid politic sau unui candidat fonduri ce aparțin unei alte persoane.

(18)  Această lacună înglobează două realități diferite: societățile de tip „cutie poștală” care nu desfășoară efectiv activități economice și nu sunt decât niște instrumente de disimulare a finanțării; și filialele locale ale unor societăți-mamă străine utilizate pentru a injecta bani în politică.

(19)  Organizațiile non-profit și părțile terțe nu sunt obligate să dezvăluie identitatea donatorilor lor, dar li se permite să finanțeze partide politice și candidați în mai multe state membre ale UE.

(20)  Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind măsuri pentru un nivel comun ridicat de securitate cibernetică în Uniune, de abrogare a Directivei (UE) 2016/1148 (COM(2020)0823).

(21)  Directiva 2002/58/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 iulie 2002 privind prelucrarea datelor personale și protejarea confidențialității în sectorul comunicațiilor publice, JO L 201, 31.7.2002, p. 37.

(22)  Directiva 2013/40/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 august 2013 privind atacurile împotriva sistemelor informatice și de înlocuire a Deciziei-cadru 2005/222/JAI a Consiliului, JO L 218, 14.8.2013, p. 8.

(23)  https://www.coleurope.eu/events/official-inauguration-china-library

(24)  https://www.chateaunantes.fr/expositions/fils-du-ciel-et-des-steppes/

(25)  Directiva (UE) 2021/1883 a Parlamentului European și a Consiliului din 20 octombrie 2021 privind condițiile de intrare și de ședere a resortisanților țărilor terțe pentru ocuparea unor locuri de muncă înalt calificate și de abrogare a Directivei 2009/50/CE a Consiliului (JO L 382, 28.10.2021, p. 1).

(26)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/?uri=OJ:L:2019:129I:TOC

(27)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/?uri=OJ:L:2020:410I:TOC

(28)  JO L 88, 31.3.2017, p. 6.

(29)  https://www.nato.int/cps/en/natohq/news_185000.htm

(30)  Regulamentul (UE) 2021/947 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 iunie 2021 de instituire a Instrumentului de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională – „Europa globală”, de modificare și abrogare a Deciziei nr. 466/2014/UE a Parlamentului European și a Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) 2017/1601 al Parlamentului European și al Consiliului și a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 480/2009 al Consiliului (JO L 209, 14.6.2021, p. 1).

---

| 9.9.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 347/97 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 347/97

---

P9_TA(2022)0065

Programele de acordare a cetățeniei și a dreptului de ședere pentru investitori

Rezoluția Parlamentului European din 9 martie 2022 conținând propuneri adresate Comisiei privind programele de acordare a cetățeniei și a dreptului de ședere pentru investitori (2021/2026(INL))

(2022/C 347/08)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 225 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 225 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 4 alineatul (3) și articolul 49 din Tratatul privind Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 4 alineatul (3) și articolul 49 din Tratatul privind Uniunea Europeană,

| — | având în vedere articolul 21 alineatele (1) și (2), articolul 77 alineatul (2) litera (a), articolul 79 alineatul (2) și articolele 80, 82, 87, 114, 311, 337 și 352 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 21 alineatele (1) și (2), articolul 77 alineatul (2) litera (a), articolul 79 alineatul (2) și articolele 80, 82, 87, 114, 311, 337 și 352 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene, în special articolele 7, 8 și 20, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene, în special articolele 7, 8 și 20,

| — | având în vedere Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, în special articolul 8, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, în special articolul 8,

| — | având în vedere Directiva Consiliului 2003/86/CE din 22 septembrie 2003 privind dreptul la reîntregirea familiei (1) („Directiva privind reîntregirea familiei”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva Consiliului 2003/86/CE din 22 septembrie 2003 privind dreptul la reîntregirea familiei (1) („Directiva privind reîntregirea familiei”),

| — | având în vedere Directiva 2003/109/CE a Consiliului din 25 noiembrie 2003 privind statutul resortisanților țărilor terțe care sunt rezidenți pe termen lung (2) („Directiva privind șederea pe termen lung”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2003/109/CE a Consiliului din 25 noiembrie 2003 privind statutul resortisanților țărilor terțe care sunt rezidenți pe termen lung (2) („Directiva privind șederea pe termen lung”),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2018/1806 al Parlamentului European și al Consiliului din 14 noiembrie 2018 de stabilire a listei țărilor terțe ai căror resortisanți trebuie să dețină viză pentru trecerea frontierelor externe și a listei țărilor terțe ai căror resortisanți sunt exonerați de această obligație (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2018/1806 al Parlamentului European și al Consiliului din 14 noiembrie 2018 de stabilire a listei țărilor terțe ai căror resortisanți trebuie să dețină viză pentru trecerea frontierelor externe și a listei țărilor terțe ai căror resortisanți sunt exonerați de această obligație (3),

| — | având în vedere Directiva (UE) 2015/849 a Parlamentului European și a Consiliului din 20 mai 2015 privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor și finanțării terorismului, de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului și de abrogare a Directivei 2005/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului și a Directivei 2006/70/CE a Comisiei (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2015/849 a Parlamentului European și a Consiliului din 20 mai 2015 privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor și finanțării terorismului, de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului și de abrogare a Directivei 2005/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului și a Directivei 2006/70/CE a Comisiei (4),

| — | având în vedere criteriile de la Copenhaga și ansamblul de norme ale Uniunii (acquis-ul) pe care o țară candidată trebuie să le adopte, să le aplice și să le respecte dacă dorește să adere la UE, în special capitolele 23 și 24, |
| --- | --- |

—

având în vedere criteriile de la Copenhaga și ansamblul de norme ale Uniunii (acquis-ul) pe care o țară candidată trebuie să le adopte, să le aplice și să le respecte dacă dorește să adere la UE, în special capitolele 23 și 24,

| — | având în vedere scrisorile de punere în întârziere ale Comisiei din 20 octombrie 2020 adresate Ciprului și Maltei prin care se lansează proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor în ceea ce privește programele lor de acordare a cetățeniei pentru investitori, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisorile de punere în întârziere ale Comisiei din 20 octombrie 2020 adresate Ciprului și Maltei prin care se lansează proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor în ceea ce privește programele lor de acordare a cetățeniei pentru investitori,

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei adresată Bulgariei la 20 octombrie 2020, în care se subliniază preocupările legate de un program de acordare a cetățeniei pentru investitori și se solicită detalii suplimentare, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei adresată Bulgariei la 20 octombrie 2020, în care se subliniază preocupările legate de un program de acordare a cetățeniei pentru investitori și se solicită detalii suplimentare,

| — | având în vedere Raportul Comisiei din 23 ianuarie 2019 intitulat „Sistemele din Uniunea Europeană de acordare a cetățeniei și a dreptului de ședere pentru investitori”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Comisiei din 23 ianuarie 2019 intitulat „Sistemele din Uniunea Europeană de acordare a cetățeniei și a dreptului de ședere pentru investitori”,

| — | având în vedere prezentarea de către Comisie, la 20 iulie 2021, a unui pachet de patru propuneri legislative de consolidare a normelor UE privind combaterea spălării banilor și a finanțării terorismului, |
| --- | --- |

—

având în vedere prezentarea de către Comisie, la 20 iulie 2021, a unui pachet de patru propuneri legislative de consolidare a normelor UE privind combaterea spălării banilor și a finanțării terorismului,

| — | având în vedere rezoluțiile sale din 16 ianuarie 2014 referitoare la vânzarea cetățeniei UE (5), din 26 martie 2019 referitoare la infracțiunile financiare, evaziunea fiscală și evitarea obligațiilor fiscale (6), din 18 decembrie 2019 referitoare la statul de drept în Malta, după recentele dezvăluiri privind asasinarea jurnalistei Daphne Caruana Galizia (7), din 10 iulie 2020 referitoare la o politică cuprinzătoare a Uniunii privind prevenirea spălării banilor și a finanțării terorismului – Planul de acțiune al Comisiei și alte evoluții recente (8), din 17 decembrie 2020 referitoare la Strategia UE privind uniunea securității (9), din 29 aprilie 2021 referitoare la asasinarea jurnalistei Daphne Caruana Galizia și statul de drept în Malta (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale din 16 ianuarie 2014 referitoare la vânzarea cetățeniei UE (5), din 26 martie 2019 referitoare la infracțiunile financiare, evaziunea fiscală și evitarea obligațiilor fiscale (6), din 18 decembrie 2019 referitoare la statul de drept în Malta, după recentele dezvăluiri privind asasinarea jurnalistei Daphne Caruana Galizia (7), din 10 iulie 2020 referitoare la o politică cuprinzătoare a Uniunii privind prevenirea spălării banilor și a finanțării terorismului – Planul de acțiune al Comisiei și alte evoluții recente (8), din 17 decembrie 2020 referitoare la Strategia UE privind uniunea securității (9), din 29 aprilie 2021 referitoare la asasinarea jurnalistei Daphne Caruana Galizia și statul de drept în Malta (10),

| — | având în vedere studiul realizat de Serviciul de Cercetare al Parlamentului European la 17 octombrie 2018 intitulat „Citizenship by investment (CBI) and residency by investment (RBI) schemes in the EU” (Programe de dobândire a cetățeniei UE și a dreptului de ședere pe termen lung în UE prin investiții), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul realizat de Serviciul de Cercetare al Parlamentului European la 17 octombrie 2018 intitulat „Citizenship by investment (CBI) and residency by investment (RBI) schemes in the EU” (Programe de dobândire a cetățeniei UE și a dreptului de ședere pe termen lung în UE prin investiții),

| — | având în vedere studiul realizat de Serviciul de Cercetare al Parlamentului European la 22 octombrie 2021 intitulat „Avenues for EU action in citizenship and residence by investment schemes – European added value assessment” (Ce poate face UE în cazul programelor de dobândire a cetățeniei UE și a dreptului de ședere pe termen pe termen lung prin investiții – evaluarea valorii adăugate europene) („studiul EAVA al EPRS”), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul realizat de Serviciul de Cercetare al Parlamentului European la 22 octombrie 2021 intitulat „Avenues for EU action in citizenship and residence by investment schemes – European added value assessment” (Ce poate face UE în cazul programelor de dobândire a cetățeniei UE și a dreptului de ședere pe termen pe termen lung prin investiții – evaluarea valorii adăugate europene) („studiul EAVA al EPRS”),

| — | având în vedere studiul realizat de Milieu Ltd în iulie 2018 pentru Comisie, intitulat „Factual Analysis of Member States Investors’ Schemes granting citizenship or residence to third-country nationals investing in the said Member State – Study Overview” (Analiză tehnică a programelor prin care statele membre acordă cetățenia sau dreptul de ședere unor resortisanți din țări terțe care investesc în statul membru respectiv – prezentare generală a studiului), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul realizat de Milieu Ltd în iulie 2018 pentru Comisie, intitulat „Factual Analysis of Member States Investors’ Schemes granting citizenship or residence to third-country nationals investing in the said Member State – Study Overview” (Analiză tehnică a programelor prin care statele membre acordă cetățenia sau dreptul de ședere unor resortisanți din țări terțe care investesc în statul membru respectiv – prezentare generală a studiului),

| — | având în vedere activitățile Grupului de monitorizare a democrației, statului de drept și drepturilor fundamentale (DRFMG), înființat în cadrul Comisiei sale pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne, cu privire la această chestiune, în special schimburile de opinii cu, printre altele, Comisia, mediul academic, societatea civilă și presa din 19 decembrie 2019, 11 septembrie 2020 și 4 decembrie 2020, precum și vizita în Malta din 19 septembrie 2018, |
| --- | --- |

—

având în vedere activitățile Grupului de monitorizare a democrației, statului de drept și drepturilor fundamentale (DRFMG), înființat în cadrul Comisiei sale pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne, cu privire la această chestiune, în special schimburile de opinii cu, printre altele, Comisia, mediul academic, societatea civilă și presa din 19 decembrie 2019, 11 septembrie 2020 și 4 decembrie 2020, precum și vizita în Malta din 19 septembrie 2018,

| — | având în vedere articolele 47 și 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 47 și 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A9-0028/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A9-0028/2022),

| A. | întrucât președinta Comisiei, dna von der Leyen, înainte de confirmarea sa de către Parlament, s-a angajat în Orientările politice pentru viitoarea Comisie Europeană 2019-2024 (11) să sprijine dreptul de inițiativă al Parlamentului și s-a angajat să răspundă printr-un act legislativ atunci când Parlamentul adoptă rezoluții prin care solicită Comisiei să prezinte propuneri legislative; |
| --- | --- |

A.

întrucât președinta Comisiei, dna von der Leyen, înainte de confirmarea sa de către Parlament, s-a angajat în Orientările politice pentru viitoarea Comisie Europeană 2019-2024 (11) să sprijine dreptul de inițiativă al Parlamentului și s-a angajat să răspundă printr-un act legislativ atunci când Parlamentul adoptă rezoluții prin care solicită Comisiei să prezinte propuneri legislative;

| B. | întrucât președinta Comisiei, von der Leyen, în discursul său privind starea Uniunii din 16 septembrie 2020, a declarat: „Fie că este vorba despre supremația dreptului european, libertatea presei, independența sistemului judiciar sau de dobândirea cetățeniei europene prin investiții, valorile europene nu sunt de vânzare.”; |
| --- | --- |

B.

întrucât președinta Comisiei, von der Leyen, în discursul său privind starea Uniunii din 16 septembrie 2020, a declarat: „Fie că este vorba despre supremația dreptului european, libertatea presei, independența sistemului judiciar sau de dobândirea cetățeniei europene prin investiții, valorile europene nu sunt de vânzare.”;

| C. | întrucât mai multe state membre au introdus programe de dobândire a cetățeniei („CBI”) și a dreptului de ședere prin investiții („RBI”), prin care resortisanți din țări terțe pot obține cetățenia sau dreptul de ședere pentru considerente preponderent pecuniare sub forma unor investiții „pasive” de capital; întrucât astfel de programe au cerințe minime sau inexistente privind prezența fizică și oferă o „cale rapidă” în comparație cu canalele convenționale spre obținerea cetățeniei sau a dreptului de ședere într-un stat membru; întrucât între statele membre există în continuare diferențe considerabile în ceea ce privește timpul necesar prelucrării cererilor (12); întrucât ușurința cu care se obține cetățenia sau dreptul de ședere prin utilizarea unor astfel de programe contrastează în mod dramatic cu obstacolele în calea obținerii protecției internaționale, a migrației legale sau a naturalizării prin metode convenționale; |
| --- | --- |

C.

întrucât mai multe state membre au introdus programe de dobândire a cetățeniei („CBI”) și a dreptului de ședere prin investiții („RBI”), prin care resortisanți din țări terțe pot obține cetățenia sau dreptul de ședere pentru considerente preponderent pecuniare sub forma unor investiții „pasive” de capital; întrucât astfel de programe au cerințe minime sau inexistente privind prezența fizică și oferă o „cale rapidă” în comparație cu canalele convenționale spre obținerea cetățeniei sau a dreptului de ședere într-un stat membru; întrucât între statele membre există în continuare diferențe considerabile în ceea ce privește timpul necesar prelucrării cererilor (12); întrucât ușurința cu care se obține cetățenia sau dreptul de ședere prin utilizarea unor astfel de programe contrastează în mod dramatic cu obstacolele în calea obținerii protecției internaționale, a migrației legale sau a naturalizării prin metode convenționale;

| D. | întrucât existența unor astfel de programe CBI afectează toate statele membre, deoarece o decizie a unui stat membru de a acorda cetățenia pentru investiții conferă în mod automat drepturi în raport cu alte state membre, în special dreptul la libera circulație, dreptul de a vota și de a candida la alegerile locale și europene, dreptul la protecție consulară în cazul în care titularul acesteia nu este reprezentat în afara Uniunii și drepturi de acces la piața internă pentru a desfășura activități economice; întrucât programele CBI și RBI aplicate de diversele state membre generează și externalități semnificative pentru alte state membre, cum ar fi riscurile de corupție și de spălare a banilor; întrucât aceste externalități justifică reglementarea la nivelul Uniunii; |
| --- | --- |

D.

întrucât existența unor astfel de programe CBI afectează toate statele membre, deoarece o decizie a unui stat membru de a acorda cetățenia pentru investiții conferă în mod automat drepturi în raport cu alte state membre, în special dreptul la libera circulație, dreptul de a vota și de a candida la alegerile locale și europene, dreptul la protecție consulară în cazul în care titularul acesteia nu este reprezentat în afara Uniunii și drepturi de acces la piața internă pentru a desfășura activități economice; întrucât programele CBI și RBI aplicate de diversele state membre generează și externalități semnificative pentru alte state membre, cum ar fi riscurile de corupție și de spălare a banilor; întrucât aceste externalități justifică reglementarea la nivelul Uniunii;

| E. | întrucât cetățenia europeană este un statut unic și fundamental care este conferit cetățenilor Uniunii, complementar cetățeniei naționale, și reprezintă una dintre cele mai importante realizări ale integrării europene, conferind drepturi egale cetățenilor din întreaga Uniune; |
| --- | --- |

E.

întrucât cetățenia europeană este un statut unic și fundamental care este conferit cetățenilor Uniunii, complementar cetățeniei naționale, și reprezintă una dintre cele mai importante realizări ale integrării europene, conferind drepturi egale cetățenilor din întreaga Uniune;

| F. | întrucât acordarea cetățeniei naționale este prerogativa statelor membre, care trebuie, totuși, să fie exercitată cu bună-credință, într-un spirit de respect reciproc, în mod transparent, în conformitate cu principiul cooperării loiale și cu respectarea deplină a dreptului Uniunii; întrucât Uniunea a adoptat măsuri de armonizare a căilor de migrație legală în Uniune și a drepturilor aferente șederii, cum ar fi Directiva privind șederea pe termen lung; |
| --- | --- |

F.

întrucât acordarea cetățeniei naționale este prerogativa statelor membre, care trebuie, totuși, să fie exercitată cu bună-credință, într-un spirit de respect reciproc, în mod transparent, în conformitate cu principiul cooperării loiale și cu respectarea deplină a dreptului Uniunii; întrucât Uniunea a adoptat măsuri de armonizare a căilor de migrație legală în Uniune și a drepturilor aferente șederii, cum ar fi Directiva privind șederea pe termen lung;

| G. | întrucât funcționarea programelor CBI transformă cetățenia europeană într-o „marfă”; întrucât o „comercializare” a drepturilor încalcă valorile Uniunii, în special principiul egalității; întrucât căile de migrație legală către Uniune și drepturile aferente dreptului de ședere sunt deja reglementate de dreptul Uniunii, de exemplu prin Directiva privind șederea pe termen lung; |
| --- | --- |

G.

întrucât funcționarea programelor CBI transformă cetățenia europeană într-o „marfă”; întrucât o „comercializare” a drepturilor încalcă valorile Uniunii, în special principiul egalității; întrucât căile de migrație legală către Uniune și drepturile aferente dreptului de ședere sunt deja reglementate de dreptul Uniunii, de exemplu prin Directiva privind șederea pe termen lung;

| H. | întrucât Bulgaria, Cipru și Malta dispun în prezent de legislație care permite funcționarea programelor CBI; întrucât guvernul bulgar a prezentat propuneri de eliminare a programului său CBI; întrucât guvernul cipriot a anunțat, la 13 octombrie 2020, că îl va suspenda; întrucât guvernul cipriot a anunțat finalizarea examinării tuturor cererilor de cetățenie cipriotă în curs, primite înainte de noiembrie 2020; întrucât și alte state membre răsplătesc marii investitori acordându-le cetățenie prin proceduri extraordinare; |
| --- | --- |

H.

întrucât Bulgaria, Cipru și Malta dispun în prezent de legislație care permite funcționarea programelor CBI; întrucât guvernul bulgar a prezentat propuneri de eliminare a programului său CBI; întrucât guvernul cipriot a anunțat, la 13 octombrie 2020, că îl va suspenda; întrucât guvernul cipriot a anunțat finalizarea examinării tuturor cererilor de cetățenie cipriotă în curs, primite înainte de noiembrie 2020; întrucât și alte state membre răsplătesc marii investitori acordându-le cetățenie prin proceduri extraordinare;

| I. | întrucât Bulgaria, Cipru, Estonia, Grecia, Irlanda, Italia, Letonia, Luxemburg, Malta, Țările de Jos, Portugalia și Spania folosesc în prezent programe de dobândire a dreptului de ședere prin investiții cu niveluri minime ale investițiilor cuprinse între 60 000 EUR (Letonia) și 1 250 000 EUR (Țările de Jos); întrucât atragerea de investiții este o modalitate firească de menținere a bunei funcționări a economiilor statelor membre, însă nu ar trebui să prezinte riscuri juridice și de securitate pentru cetățenii Uniunii; |
| --- | --- |

I.

întrucât Bulgaria, Cipru, Estonia, Grecia, Irlanda, Italia, Letonia, Luxemburg, Malta, Țările de Jos, Portugalia și Spania folosesc în prezent programe de dobândire a dreptului de ședere prin investiții cu niveluri minime ale investițiilor cuprinse între 60 000 EUR (Letonia) și 1 250 000 EUR (Țările de Jos); întrucât atragerea de investiții este o modalitate firească de menținere a bunei funcționări a economiilor statelor membre, însă nu ar trebui să prezinte riscuri juridice și de securitate pentru cetățenii Uniunii;

| J. | întrucât studiul EAVA efectuat de EPRS estimează că, în perioada 2011-2019, au fost aprobate 42 180 de cereri în cadrul programelor CBI/RBI și că peste 132 000 de persoane, inclusiv membri de familie ai unor solicitanți din țări terțe, au obținut drept de ședere sau cetățenie în statele membre prin intermediul programelor CBI/RBI, investiția totală fiind estimată la 21,4 miliarde EUR (13); |
| --- | --- |

J.

întrucât studiul EAVA efectuat de EPRS estimează că, în perioada 2011-2019, au fost aprobate 42 180 de cereri în cadrul programelor CBI/RBI și că peste 132 000 de persoane, inclusiv membri de familie ai unor solicitanți din țări terțe, au obținut drept de ședere sau cetățenie în statele membre prin intermediul programelor CBI/RBI, investiția totală fiind estimată la 21,4 miliarde EUR (13);

| K. | întrucât cererile depuse prin astfel de programe sunt adesea prelucrate cu ajutorul unor intermediari comerciali, care primesc un procent din taxa de cerere; întrucât, în unele state membre, intermediarii comerciali au jucat un rol în dezvoltarea și promovarea programelor CBI/RBI; |
| --- | --- |

K.

întrucât cererile depuse prin astfel de programe sunt adesea prelucrate cu ajutorul unor intermediari comerciali, care primesc un procent din taxa de cerere; întrucât, în unele state membre, intermediarii comerciali au jucat un rol în dezvoltarea și promovarea programelor CBI/RBI;

| L. | întrucât Comisia a inițiat proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor împotriva Ciprului și a Maltei pe motiv că acordarea cetățeniei Uniunii pentru plăți sau investiții prestabilite fără nicio legătură cu statele membre în cauză subminează esența cetățeniei Uniunii; |
| --- | --- |

L.

întrucât Comisia a inițiat proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor împotriva Ciprului și a Maltei pe motiv că acordarea cetățeniei Uniunii pentru plăți sau investiții prestabilite fără nicio legătură cu statele membre în cauză subminează esența cetățeniei Uniunii;

| M. | întrucât programele CBI și RBI prezintă riscuri în diferite grade, inclusiv riscuri de corupție, spălare de bani, amenințări la adresa securității, evaziune fiscală, dezechilibre macroeconomice, presiune asupra sectorului imobiliar, reducând astfel accesul la locuințe, precum și erodare a integrității pieței interne; întrucât dimensiunea acestor riscuri nu poate fi evaluată decât cu dificultate din cauza informațiilor limitate și a lipsei de transparență și, în prezent, acestea riscuri nu sunt gestionate suficient, ceea ce duce la o verificare deficitară și la nerespectarea obligațiilor de diligență în ceea ce privește solicitanții din cadrul programelor CBI/RBI din statele membre; întrucât toate riscurile ar trebui să fie evaluate în mod corespunzător, iar transparența aplicării și vizibilitatea consecințelor programelor ar trebui să fie sporită; |
| --- | --- |

M.

întrucât programele CBI și RBI prezintă riscuri în diferite grade, inclusiv riscuri de corupție, spălare de bani, amenințări la adresa securității, evaziune fiscală, dezechilibre macroeconomice, presiune asupra sectorului imobiliar, reducând astfel accesul la locuințe, precum și erodare a integrității pieței interne; întrucât dimensiunea acestor riscuri nu poate fi evaluată decât cu dificultate din cauza informațiilor limitate și a lipsei de transparență și, în prezent, acestea riscuri nu sunt gestionate suficient, ceea ce duce la o verificare deficitară și la nerespectarea obligațiilor de diligență în ceea ce privește solicitanții din cadrul programelor CBI/RBI din statele membre; întrucât toate riscurile ar trebui să fie evaluate în mod corespunzător, iar transparența aplicării și vizibilitatea consecințelor programelor ar trebui să fie sporită;

| N. | întrucât cercetările sugerează că statele membre cu programe CBI/RBI sunt mai predispuse la riscuri legate de secretul financiar și corupție decât alte state membre; |
| --- | --- |

N.

întrucât cercetările sugerează că statele membre cu programe CBI/RBI sunt mai predispuse la riscuri legate de secretul financiar și corupție decât alte state membre;

| O. | întrucât dreptul existent al Uniunii nu prevede consultarea sistematică a sistemelor informatice la scară largă ale Uniunii pentru verificarea antecedentelor solicitanților din programele CBI/RBI; întrucât normele existente la nivelul Uniunii și la nivel național nu impun efectuarea niciunei proceduri de verificare înainte de acordarea cetățeniei sau a dreptului de ședere în temeiul programelor CBI/RBI; întrucât statele membre nu consultă întotdeauna bazele de date, nu aplică proceduri detaliate sau nu împărtășesc rezultatele verificărilor și ale procedurilor; |
| --- | --- |

O.

întrucât dreptul existent al Uniunii nu prevede consultarea sistematică a sistemelor informatice la scară largă ale Uniunii pentru verificarea antecedentelor solicitanților din programele CBI/RBI; întrucât normele existente la nivelul Uniunii și la nivel național nu impun efectuarea niciunei proceduri de verificare înainte de acordarea cetățeniei sau a dreptului de ședere în temeiul programelor CBI/RBI; întrucât statele membre nu consultă întotdeauna bazele de date, nu aplică proceduri detaliate sau nu împărtășesc rezultatele verificărilor și ale procedurilor;

| P. | întrucât Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) a emis orientări privind limitarea eludării standardului comun de raportare prin utilizarea abuzivă a programelor CBI/RBI (14); |
| --- | --- |

P.

întrucât Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) a emis orientări privind limitarea eludării standardului comun de raportare prin utilizarea abuzivă a programelor CBI/RBI (14);

| Q. | întrucât inițiativa Comisiei de a institui un grup de experți privind programele de dobândire a cetățeniei și a dreptului de ședere de către investitori a vizat ca reprezentanții statelor membre să convină asupra unui set comun de controale de securitate, dar grupul nu a propus un astfel de set; întrucât acest grup nu s-a mai reunit din 2019; |
| --- | --- |

Q.

întrucât inițiativa Comisiei de a institui un grup de experți privind programele de dobândire a cetățeniei și a dreptului de ședere de către investitori a vizat ca reprezentanții statelor membre să convină asupra unui set comun de controale de securitate, dar grupul nu a propus un astfel de set; întrucât acest grup nu s-a mai reunit din 2019;

| R. | întrucât unele țări terțe incluse în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1806, ai căror cetățeni au acces fără viză în Uniune, folosesc programe CBI cu cerințe reduse sau inexistente privind șederea efectivă și cu controale de securitate slabe, în special în ceea ce privește legislația privind combaterea spălării banilor; întrucât astfel de programe CBI sunt prezentate ca „pașapoarte de aur” (programe de dobândire a cetățeniei prin investiții) cu scopul explicit de a facilita călătoriile fără viză în Uniune; întrucât unele țări candidate aplică programe similare, cu beneficiul suplimentar preconizat al viitoarei aderări la Uniune; |
| --- | --- |

R.

întrucât unele țări terțe incluse în anexa II la Regulamentul (UE) 2018/1806, ai căror cetățeni au acces fără viză în Uniune, folosesc programe CBI cu cerințe reduse sau inexistente privind șederea efectivă și cu controale de securitate slabe, în special în ceea ce privește legislația privind combaterea spălării banilor; întrucât astfel de programe CBI sunt prezentate ca „pașapoarte de aur” (programe de dobândire a cetățeniei prin investiții) cu scopul explicit de a facilita călătoriile fără viză în Uniune; întrucât unele țări candidate aplică programe similare, cu beneficiul suplimentar preconizat al viitoarei aderări la Uniune;

| S. | întrucât beneficiarii programelor CBI/RBI, odată ce li se acordă noul statut de cetățenie sau dreptul de ședere, beneficiază imediat de libertatea de circulație (15) în spațiul Schengen; |
| --- | --- |

S.

întrucât beneficiarii programelor CBI/RBI, odată ce li se acordă noul statut de cetățenie sau dreptul de ședere, beneficiază imediat de libertatea de circulație (15) în spațiul Schengen;

| T. | întrucât dreptul țărilor terțe de a permite cetățenilor lor să își schimbe numele prezintă un risc deoarece resortisanții țărilor terțe ar putea dobândi cetățenia unei țări terțe printr-un program CBI și ulterior și-ar putea schimba numele și ar putea intra în Uniune sub acest nou nume; |
| --- | --- |

T.

întrucât dreptul țărilor terțe de a permite cetățenilor lor să își schimbe numele prezintă un risc deoarece resortisanții țărilor terțe ar putea dobândi cetățenia unei țări terțe printr-un program CBI și ulterior și-ar putea schimba numele și ar putea intra în Uniune sub acest nou nume;

| U. | întrucât, la 15 octombrie 2021, autoritățile cipriote au anunțat că vor revoca cetățenia a 39 de investitori străini și a șase membri ai familiilor lor care au devenit cetățeni ciprioți printr-un program CBI; întrucât puțin peste jumătate din cele 6 779 de pașapoarte eliberate de Cipru prin acest program între 2007 și 2020 au fost eliberate fără verificări suficiente ale antecedentelor solicitanților (16); |
| --- | --- |

U.

întrucât, la 15 octombrie 2021, autoritățile cipriote au anunțat că vor revoca cetățenia a 39 de investitori străini și a șase membri ai familiilor lor care au devenit cetățeni ciprioți printr-un program CBI; întrucât puțin peste jumătate din cele 6 779 de pașapoarte eliberate de Cipru prin acest program între 2007 și 2020 au fost eliberate fără verificări suficiente ale antecedentelor solicitanților (16);

| V. | întrucât, în 2019, Comisia a concluzionat că statisticile clare cu privire la cererile CBI/RBI primite, acceptate și respinse lipsesc sau sunt insuficiente; |
| --- | --- |

V.

întrucât, în 2019, Comisia a concluzionat că statisticile clare cu privire la cererile CBI/RBI primite, acceptate și respinse lipsesc sau sunt insuficiente;

| W. | întrucât programele RBI au un caracter foarte specific; întrucât orice modificări ale dreptului Uniunii introduse pentru cei care depun cereri în cadrul programelor RBI ar trebui să vizeze acest tip specific de drept de ședere și nu ar trebui să afecteze negativ drepturile solicitanților altor tipuri de drept de ședere, cum ar fi studenții, lucrătorii și membrii de familie; întrucât controalele de securitate mai aprofundate pentru solicitanții din cadrul programelor RBI nu ar trebui să se aplice celor care solicită drept de ședere în temeiul programelor de rezidență deja vizate de dreptul Uniunii; |
| --- | --- |

W.

întrucât programele RBI au un caracter foarte specific; întrucât orice modificări ale dreptului Uniunii introduse pentru cei care depun cereri în cadrul programelor RBI ar trebui să vizeze acest tip specific de drept de ședere și nu ar trebui să afecteze negativ drepturile solicitanților altor tipuri de drept de ședere, cum ar fi studenții, lucrătorii și membrii de familie; întrucât controalele de securitate mai aprofundate pentru solicitanții din cadrul programelor RBI nu ar trebui să se aplice celor care solicită drept de ședere în temeiul programelor de rezidență deja vizate de dreptul Uniunii;

| X. | întrucât guvernul muntenegrean nu a decis să își întrerupă programul CBI, deși a semnalat importanța eliminării treptate a acestui program cât mai curând posibil; solicită guvernului muntenegrean să facă acest lucru fără întârziere; |
| --- | --- |

X.

întrucât guvernul muntenegrean nu a decis să își întrerupă programul CBI, deși a semnalat importanța eliminării treptate a acestui program cât mai curând posibil; solicită guvernului muntenegrean să facă acest lucru fără întârziere;

| 1. | consideră că programele de acordare a cetățeniei pe baza unei investiții financiare (programe CBI), cunoscute și sub denumirea de „pașapoarte de aur”, sunt controversate din punct de vedere etic, juridic și economic și prezintă mai multe riscuri grave de securitate pentru cetățenii Uniunii, cum ar fi cele care decurg din spălarea banilor și corupție; consideră că lipsa unor standarde comune și a unor norme armonizate care să reglementeze programe de acordare a dreptului de ședere pe baza unei investiții financiare (programe RBI) poate prezenta și astfel de riscuri de securitate, poate afecta libera circulație a persoanelor în spațiul Schengen și poate contribui la subminarea integrității Uniunii; |
| --- | --- |

1.

| 2. | reamintește poziția sa că programele CBI/RBI prezintă în mod inerent o serie de riscuri grave și ar trebui eliminate treptat de către toate statele membre (17); reiterează faptul că, după Rezoluția sa din 16 ianuarie 2014 referitoare la vânzarea cetățeniei UE, Comisia și statele membre nu au luat măsuri suficiente pentru a contracara aceste programe; |
| --- | --- |

2.

| 3. | consideră că programele CBI subminează esența cetățeniei Uniunii, care reprezintă una dintre cele mai importante realizări ale integrării Uniunii, acordând un statut unic și fundamental cetățenilor Uniunii și dreptul de vot la alegerile europene și locale; |
| --- | --- |

3.

| 4. | consideră că cetățenia Uniunii nu este o marfă care poate fi comercializată sau vândută și nu a fost niciodată concepută ca atare în tratate; |
| --- | --- |

4.

| 5. | admite că reglementarea dobândirii cetățeniei este în primul rând o competență a statelor membre, dar subliniază că această competență trebuie exercitată cu bună-credință, într-un spirit de respect reciproc, în mod transparent, cu obligația de diligență și cu un control adecvat, în conformitate cu principiul cooperării loiale și cu respectarea deplină a dreptului Uniunii (18); consideră că, în cazul în care statele membre nu acționează în deplină conformitate cu respectivele standarde și principii, intervine un temei juridic pentru ca Uniunea să ia măsuri; consideră că o competență a Uniunii în acest domeniu ar putea eventual deriva și din articolul 21 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) în ceea ce privește anumite aspecte ale legislației statelor membre privind cetățenia (19); |
| --- | --- |

5.

| 6. | consideră că condițiile avantajoase și procedurile accelerate stabilite pentru investitori în cadrul programelor CBI/RBI, în comparație cu condițiile și procedurile pentru alți resortisanți ai țărilor terțe care doresc să obțină protecție internațională, drept ședere sau cetățenie, sunt discriminatorii, nedrepte și riscă să submineze coerența acquis-ului Uniunii în materie de azil și migrație; |
| --- | --- |

6.

| 7. | consideră că trebuie făcută deosebirea între programele CBI și cele RBI din cauza diferențelor în privința gravității riscurilor pe care le prezintă și, prin urmare, necesită abordări legislative și politice adaptate la nivelul Uniunii; admite legătura pe care programele RBI o au cu cetățenia, deoarece dobândirea dreptului de ședere poate facilita accesul la cetățenie; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ia act de faptul că trei state membre dispun legislație în vigoare care permite programe CBI, și anume Bulgaria (deși o propunere legislativă a fost prezentată de guvernul bulgar pentru a pune capăt programului CBI), Cipru și Malta și că 12 state membre dispun de programe RBI, toate cu sume și opțiuni de investiții diferite și cu standarde de control și proceduri diferite; regretă că această divergență ar putea însemna că statele membre „concurează” pentru astfel de investitori, cu riscul scăderii standardelor de verificare și cu reducerea obligației de diligență pentru a încuraja cereri mai numeroase (20); |
| --- | --- |

8.

| 9. | consideră că rolul intermediarilor în dezvoltarea și promovarea programelor CBI/RBI, precum și în pregătirea cererilor depuse, adesea fără transparență sau control, reprezintă un conflict de interese ce predispune la abuzuri și, prin urmare, necesită reglementarea strictă și obligatorie a activității unor astfel de intermediari, în plus față de codurile de conduită și de obligațiile deontologice; solicită încetarea serviciilor de intermediere în cazul programelor CBI; |
| --- | --- |

9.

| 10. | regretă lipsa unor controale de securitate cuprinzătoare, a unor proceduri de verificare și a obligației de diligență în statele membre care dispun de programe CBI/RBI; constată că statele membre nu consultă întotdeauna bazele de date disponibile la nivelul Uniunii sau nu fac schimb de informații cu privire la rezultatul acestor verificări și proceduri, ceea ce le permite solicitanților să depună cereri succesive la programele CBI/RBI în întreaga Uniune; invită statele membre să procedeze la astfel de schimburi; consideră că autoritățile statelor membre trebuie să dispună de procese adecvate pentru verificarea solicitanților CBI/RBI, deoarece acordarea dreptului de ședere și a drepturilor de cetățenie este responsabilitatea statului, iar autoritățile statelor membre nu trebuie să se bazeze pe verificări ale antecedentelor și pe proceduri de diligență efectuate de intermediari și de alți operatori nestatali, deși statele membre pot utiliza informații relevante furnizate de operatori nestatali independenți; își exprimă îngrijorarea cu privire la unele state membre în care s-a raportat că cereri de cetățenie au fost acceptate, chiar și atunci când solicitanții nu respectau cerințele de securitate; |
| --- | --- |

10.

| 11. | regretă faptul că Grupul de experți privind programele de dobândire a cetățeniei și a dreptului de ședere de către investitori, compus din reprezentanți ai statelor membre, nu a convenit asupra unui set comun de controale de securitate, așa cum a fost mandatat să o facă până la sfârșitul anului 2019; consideră că imposibilitatea de a conveni asupra unui set de verificări de securitate demonstrează limitele adoptării unei abordări interguvernamentale în această privință și subliniază necesitatea unei acțiuni la nivelul Uniunii; |
| --- | --- |

11.

| 12. | regretă faptul că cerințele de ședere prevăzute pentru programele RBI/CBI ale statelor membre nu includ întotdeauna prezența fizică continuă și efectivă și sunt dificil de monitorizat, ceea ce ar putea încuraja solicitanții de rea-credință să dobândească cetățenia doar pentru accesul pe care îl permite în cadrul teritoriului Uniunii și al pieței sale interne, fără vreo legătură cu statul membru în cauză; |
| --- | --- |

12.

| 13. | invită statele membre să aplice, în mod eficace, condițiile de ședere fizică necesare pentru resortisanții din țări terțe care doresc să obțină dreptul de ședere pe termen lung în temeiul Directivei privind șederea pe termen lung fără perioada de cinci ani de ședere continuă și legală prevăzută; |
| --- | --- |

13.

| 14. | salută lansarea de proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor de către Comisie în octombrie 2020 împotriva Ciprului și a Maltei cu privire la programele lor CBI; invită Comisia să promoveze aceste proceduri, deoarece acestea ar putea clarifica și mai mult modul în care pot fi abordate programele CBI, în plus față de acțiunea legislativă propusă aici, și să inițieze proceduri suplimentare de constatare a neîndeplinirii obligațiilor împotriva statelor membre pentru programele RBI, atunci când acest lucru este justificat; invită Comisia să monitorizeze cu atenție, să raporteze și să ia măsuri cu privire la toate programele CBI/RBI din întreaga Uniune; |
| --- | --- |

14.

| 15. | consideră că dreptul Uniunii privind combaterea spălării banilor este un element esențial pentru contracararea riscurilor prezentate de programele CBI/RBI; salută faptul că pachetul de propuneri legislative al Comisiei din 20 iulie 2021 privind combaterea spălării banilor și combaterea finanțării terorismului vizează și programele RBI, în special prin solicitarea includerii intermediarilor pe lista entităților obligate; consideră însă că vor exista în continuare lacune, cum ar fi faptul că entitățile publice care prelucrează cererile CBI/RBI nu vor fi incluse pe lista entităților obligate; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ia act de faptul că cererile depuse în programele CBI/RBI sunt deosebit de dificil de monitorizat și de evaluat atunci când se referă la cereri comune care includ mai mulți membri de familie; constată că, în cadrul anumitor programe naționale RBI, dreptul de ședere poate fi acordat pe baza legăturilor familiale, personale sau de altă natură cu solicitanții principali; ia act de faptul că drepturile de reîntregire a familiei în temeiul Directivei privind reîntregirea familiei se aplică după obținerea dreptului de ședere într-un stat membru, permițând astfel membrilor de familie accesul în Uniune fără alte verificări specifice prevăzute în mod normal în cadrul programelor RBI; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ia act de riscul generat de țările terțe care dispun de programe CBI și care beneficiază de un regim de călătorii fără viză în Uniune (21), deoarece resortisanți din alte țări pot „achiziționa” cetățenia țării terțe respective cu unicul scop de a putea intra în Uniune fără niciun alt control; subliniază riscurile pe care le prezintă în acest sens țările candidate la Uniune care dispun de programe CBI/RBI (22), exacerbate de beneficiile preconizate ale viitoarei aderări la Uniune și de regimul de călătorii fără viză în Uniune; |
| --- | --- |

17.

| 18. | consideră că, având în vedere riscurile specifice pe care le prezintă programele CBI și incompatibilitatea lor inerentă cu principiul cooperării loiale, astfel cum se recunoaște prin procedurile de constatare a neîndeplinirii obligațiilor aflate în curs de desfășurare de către Comisie împotriva a două state membre, programele CBI ar trebui eliminate complet în toate statele membre și solicită Comisiei să prezinte, înainte de sfârșitul mandatului său actual, o propunere de act în acest scop care s-ar putea baza pe articolul 21 alineatul (2), articolul 79 alineatul (2), articolul 114 sau articolul 352 din TFUE; |
| --- | --- |

18.

| 19. | consideră că eliminarea treptată a programelor CBI va necesita o perioadă de tranziție și, întrucât programele CBI/RBI sunt o formă de parazitism și au consecințe grave pentru Uniune și pentru statele membre, se impune o contribuție financiară la bugetul Uniunii pentru ambele programe (CBI și RBI), până când toate programele CBI vor fi eliminate complet, ca expresie concretă a solidarității care decurge, printre altele, din articolul 80 din TFUE; solicită, prin urmare, Comisiei ca, în 2022, în temeiul articolul 311 din TFUE, să prezinte o propunere de creare a unei noi categorii de resurse proprii ale Uniunii, constând dintr-un „mecanism de ajustare pentru programele CBI/RBI”, care să impună o taxă importantă asupra investițiilor realizate în statele membre sub umbrela programelor CBI/RBI, estimată rezonabil pe baza tuturor externalităților negative pentru Uniune în ansamblu, referitor la aceste programe; |
| --- | --- |

19.

| 20. | consideră că contribuția programelor CBI/RBI la economia reală a statelor membre este limitată în ceea ce privește crearea de locuri de muncă, inovarea și creșterea și că sume considerabile de investiții sunt realizate direct pe piața imobiliară sau în fonduri; consideră că investițiile mari asociate cu programele CBI/RBI pot avea un impact asupra stabilității financiare, în special în statele membre mici, unde aceste sume ar putea reprezenta o proporție importantă din PIB sau din totalul investițiilor străine (23); solicită Comisiei să prezinte, în 2022, în temeiul articolului 79 alineatul (2) și al articolelor 80, 82, 87 și 114 din TFUE, o propunere de act legislativ care să prevadă norme la nivelul Uniunii privind investițiile în cadrul programelor RBI, cu scopul de a îmbunătăți valoarea lor adăugată pentru economia reală și de a stabili o corelație cu prioritățile pentru redresarea economică a Uniunii; |
| --- | --- |

20.

| 21. | solicită Comisiei să prezinte, înainte de încheierea mandatului său actual, o propunere de regulament, eventual completată de alte măsuri legislative dacă va fi necesar, care s-ar putea baza pe articolul 79 alineatul (2) și pe articolele 80, 82, 87 și 114 din TFUE, și care să reglementeze în detaliu diferite aspecte ale programelor RBI, cu scopul de a armoniza standardele și procedurile și de a consolida lupta împotriva crimei organizate, a spălării banilor, a corupției și a evaziunii fiscale, acoperind, printre altele, următoarele aspecte:






  (a) | accentuarea obligației de diligență și verificări riguroase ale antecedentelor solicitanților și, dacă este necesar, ale membrilor de familie ai acestora, inclusiv sursele finanțării și verificări obligatorii în sistemele informatice la scară largă ale Uniunii din domeniul justiției și afacerilor interne, precum și proceduri de verificare în țări terțe; |
| --- | --- | --- |

21.

(a)

accentuarea obligației de diligență și verificări riguroase ale antecedentelor solicitanților și, dacă este necesar, ale membrilor de familie ai acestora, inclusiv sursele finanțării și verificări obligatorii în sistemele informatice la scară largă ale Uniunii din domeniul justiției și afacerilor interne, precum și proceduri de verificare în țări terțe;

| (b) | reglementarea, autorizarea corespunzătoare și controlul intermediarilor și limitarea activităților acestora, iar în cazul programelor CBI, încetarea serviciilor acestora; |
| --- | --- |

(b)

reglementarea, autorizarea corespunzătoare și controlul intermediarilor și limitarea activităților acestora, iar în cazul programelor CBI, încetarea serviciilor acestora;

| (c) | norme armonizate și obligația statelor membre de a raporta Comisiei cu privire la programele lor de RBI și la cererile depuse; |
| --- | --- |

(c)

norme armonizate și obligația statelor membre de a raporta Comisiei cu privire la programele lor de RBI și la cererile depuse;

| (d) | cerințele minime privind șederea efectivă și implicarea activă minimă în investiție, calitatea investiției, valoarea adăugată și contribuția la economie ca condiții pentru dobândirea dreptului de ședere prin programele RBI; |
| --- | --- |

(d)

cerințele minime privind șederea efectivă și implicarea activă minimă în investiție, calitatea investiției, valoarea adăugată și contribuția la economie ca condiții pentru dobândirea dreptului de ședere prin programele RBI;

| (e) | un mecanism de monitorizare pentru controlul ex post al respectării continue de către solicitanții selectați a cerințelor legale ale programelor RBI; |
| --- | --- |

(e)

un mecanism de monitorizare pentru controlul ex post al respectării continue de către solicitanții selectați a cerințelor legale ale programelor RBI;

| 22. | solicită Comisiei să asigure și să mențină standarde înalte de reglementare atât pentru programele CBI, cât și pentru RBI, în cazul în care un regulament cuprinzător ar urma să se aplice programelor RBI înainte de eliminarea completă a programelor CBI; |
| --- | --- |

22.

| 23. | felicită statele membre pentru angajamentul anunțat de a lua măsuri pentru a limita vânzarea cetățeniei către cetățenii ruși care au legături cu guvernul rus; invită toate statele membre să înceteze aplicarea programelor CBI și RBI pentru toți solicitanții ruși, cu efect imediat; îndeamnă statele membre să reevalueze toate cererile aprobate depuse de resortisanți ruși în ultimii ani, exploatând toate posibilitățile prevăzute de dreptul național și de dreptul Uniunii pentru a se asigura că niciun resortisant rus care are legături financiare, de afaceri sau de altă natură cu regimul Putin nu își păstrează drepturile de cetățenie și de ședere sau că astfel de persoane sunt blocate temporar să își exercite aceste drepturi; invită Comisia să verifice aceste reevaluări efectuate de statele membre și să prezinte de urgență o propunere legislativă de interzicere totală a programelor CBI și de interzicere a programelor RBI pentru resortisanții ruși care fac obiectul unor măsuri specifice; |
| --- | --- |

23.

| 24. | solicită Comisiei să includă în propunerea sa revizuiri specifice ale actelor juridice în vigoare ale Uniunii, care ar putea descuraja statele membre de la a institui programe RBI dăunătoare, prin înăsprirea legislației împotriva spălării banilor și prin înăsprirea dispozițiilor aplicabile ale Directivei privind șederea pe termen lung; |
| --- | --- |

24.

| 25. | solicită Comisiei să exercite cât mai multă presiune posibil pentru a se asigura că țările terțe care dispun de programe CBI/RBI și care beneficiază de un regim de călătorii fără viză în temeiul anexei II la Regulamentul (UE) 2018/1806 vor elimina programele CBI și vor revizui programele RBI pentru a le alinia la legislația și standardele Uniunii și că, în 2022, Comisia prezintă, în temeiul articolului 77 alineatul (2) litera (a) din TFUE, o propunere de act de modificare a Regulamentului (UE) 2018/1806 în această privință; constată că, în temeiul metodologiei revizuite de extindere a Uniunii, chestiunile legate de programele CBI/RBI sunt considerate complexe și sunt abordate în cadrul mai multor grupuri și capitole de negociere; subliniază importanța alinierii treptate și diligente a țărilor candidate și potențial candidate la dreptul Uniunii aplicabil acestor programe; propune ca încetarea programelor CBI și reglementarea programelor RBI să fie incluse în criteriile de aderare; |
| --- | --- |

25.

| 26. | reamintește Președintei Comisiei angajamentul asumat față de dreptul de inițiativă al Parlamentului și de a da curs rapoartelor legislative din proprie inițiativă ale Parlamentului cu o propunere legislativă, conformă principiilor de drept european, angajament reiterat în Orientările politice pentru viitoarea Comisie Europeană 2019-2024; se așteaptă, prin urmare, ca Comisia să dea curs acestei rezoluții prin propuneri legislative concrete; |
| --- | --- |

26.

| 27. | îi încredințează Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei prezenta rezoluție, precum și propunerile din anexă. |
| --- | --- |

27.

---

(1)  JO L 251, 3.10.2003, p. 12.

(2)  JO L 16, 23.1.2004, p. 44.

(3)  JO L 303, 28.11.2018, p. 39.

(4)  JO L 141, 5.6.2015, p. 73.

(5)  JO C 482, 23.12.2016, p. 117.

(6)  JO C 108, 26.3.2021, p. 8.

(7)  JO C 255, 29.6.2021, p. 22.

(8)  JO C 371, 15.9.2021, p. 92.

(9)  JO C 445, 29.10.2021, p. 140.

(10)  JO C 506, 15.12.2021, p. 64.

(11)  „O Uniune mai ambițioasă – Agenda mea pentru Europa – Orientări politice pentru viitoarea Comisie Europeană 2019-2024”, de către candidata la funcția de președinte al Comisiei Europene, Ursula von der Leyen, https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/political-guidelines-next-commission_en_0.pdf.

(12)  Studiul EAVA efectuat de EPRS, tabelul 9, p. 28-29.

(13)  Studiul EAVA efectuat de EPRS.

(14)  „Prevenirea abuzului de dreptul de ședere prin programele de investiții pentru a eluda SCR”, OCDE, 19 februarie 2018, și „Riscurile de corupție asociate cu dobândirea cetățeniei și a dreptului de ședere prin programe de investiții”, OCDE, 2019.

(15)  Întrucât Bulgaria, Croația, Cipru, Irlanda și România nu sunt țări Schengen, un resortisant al unei țări terțe care deține un permis de ședere eliberat de oricare dintre aceste state membre nu se bucură în mod automat de libertatea de circulație în spațiul Schengen.

(16)  https://agenceurope.eu/en/bulletin/article/12814/25.

(17)  Rezoluțiile Parlamentului European din 18 decembrie 2019 referitoare la statul de drept în Malta, după recentele dezvăluiri privind asasinarea jurnalistei Daphne Caruana Galizia, din 10 iulie 2020 referitoare la o politică cuprinzătoare a Uniunii privind prevenirea spălării banilor și a finanțării terorismului – Planul de acțiune al Comisiei și alte evoluții recente, din 17 decembrie 2020 referitoare la Strategia UE privind uniunea securității și din 29 aprilie 2021 referitoare la asasinarea jurnalistei Daphne Caruana Galizia și statul de drept în Malta.

(18)  A se vedea procedurile de constatare a neîndeplinirii obligațiilor inițiate de Comisie împotriva Maltei și Ciprului în ceea ce privește programele de acordare a cetățeniei pentru investitori (https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/ip_20_1925) și jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene: Hotărârea Curții din 7 iulie 1992, Mario Vicente Micheletti și alții/Delegación del Gobierno en Cantabria, C-369/90, ECLI:EU:C:1992:295; Hotărârea Curții de Justiție din 11 noiembrie 1999, Statul belgian/Fatna Mesbah, C-179/98, ECLI:EU:C:1999:549; Hotărârea Curții din 20 februarie 2001, The Queen/Secretary of State for the Home Department, ex parte: Manjit Kaur, C-192/99, ECLI:EU:C:2001:106; Hotărârea Curții de Justiție din 2 martie 2010, Janko Rottman/Freistaat Bayern, C-135/08, ECLI:EU:C:2010:104; și Hotărârea Curții din 12 martie 2019, M. G. Tjebbes și alții/Minister van Buitenlandse Zaken, C-221/17, ECLI:EU:C:2019:189.

(19)  Studiul EAVA efectuat de EPRS, p. 43-44.

(20)  Studiul EAVA efectuat de EPRS, p. 57. „Prevenirea abuzului de dreptul de ședere prin programele de investiții pentru a eluda SCR”, OCDE, 19 februarie 2018.

(21)  Antigua și Barbuda, Dominica, Grenada, Saint Kitts și Nevis și Saint Lucia.

(22)  Serbia, Albania, Turcia, Muntenegru și Macedonia de Nord.

(23)  Studiul EAVA efectuat de EPRS, p. 36-39.

---

ANEXĂ LA REZOLUȚIE:

PROPUNERI PENTRU UN PACHET LEGISLATIV CUPRINZĂTOR

Propunerea 1: eliminarea treptată la nivelul Uniunii a programelor CBI până în 2025

| — | Ar trebui instituit un sistem de notificare cu obiective măsurabile la nivelul Uniunii, aplicabil strict programelor existente, fără ca acest sistem să permită legitimarea de noi astfel de programe, privind numărul maxim de cazuri de acordare a cetățeniei prin programele CBI în toate statele membre, acest număr urmând a fi redus treptat în fiecare an, ajungând la zero în 2025, conducând astfel la eliminarea treptată completă a programelor CBI. O astfel de eliminare treptată va permite statelor membre care folosesc programe CBI să găsească mijloace alternative de atragere a investițiilor și de susținere a finanțelor lor publice. Această eliminare treptată vine în continuarea poziției din trecut a Parlamentului exprimată în mai multe rezoluții și este necesară având în vedere problema gravă pe care programele CBI o reprezintă pentru principiul cooperării loiale în temeiul tratatelor [articolul 4 alineatul (3) din TUE]. |
| --- | --- |

—

Ar trebui instituit un sistem de notificare cu obiective măsurabile la nivelul Uniunii, aplicabil strict programelor existente, fără ca acest sistem să permită legitimarea de noi astfel de programe, privind numărul maxim de cazuri de acordare a cetățeniei prin programele CBI în toate statele membre, acest număr urmând a fi redus treptat în fiecare an, ajungând la zero în 2025, conducând astfel la eliminarea treptată completă a programelor CBI. O astfel de eliminare treptată va permite statelor membre care folosesc programe CBI să găsească mijloace alternative de atragere a investițiilor și de susținere a finanțelor lor publice. Această eliminare treptată vine în continuarea poziției din trecut a Parlamentului exprimată în mai multe rezoluții și este necesară având în vedere problema gravă pe care programele CBI o reprezintă pentru principiul cooperării loiale în temeiul tratatelor [articolul 4 alineatul (3) din TUE].

| — | Prezenta propunere poate avea ca temei juridic articolul 21 alineatul (2) și articolul 79 alineatul (2) și, deoarece programele CBI afectează piața internă, articolul 114 din TFUE. |
| --- | --- |

—

Prezenta propunere poate avea ca temei juridic articolul 21 alineatul (2) și articolul 79 alineatul (2) și, deoarece programele CBI afectează piața internă, articolul 114 din TFUE.

Propunerea 2: un regulament detaliat privind programele RBI din Uniune

| — | Pentru a aborda particularitățile programelor RBI și apariția lor generalizată în statele membre este necesar un cadru juridic dedicat al Uniunii sub forma unui regulament. Acesta va asigura armonizarea la nivelul Uniunii, va limita riscurile prezentate de programele RBI și le va supune monitorizării de către Uniune, îmbunătățind astfel nivelul de transparență și gestionare. Regulamentul are și scopul de a descuraja statele membre să instituie programe RBI dăunătoare. |
| --- | --- |

—

Pentru a aborda particularitățile programelor RBI și apariția lor generalizată în statele membre este necesar un cadru juridic dedicat al Uniunii sub forma unui regulament. Acesta va asigura armonizarea la nivelul Uniunii, va limita riscurile prezentate de programele RBI și le va supune monitorizării de către Uniune, îmbunătățind astfel nivelul de transparență și gestionare. Regulamentul are și scopul de a descuraja statele membre să instituie programe RBI dăunătoare.

| — | Regulamentul ar trebui să prevadă standarde și proceduri la nivelul Uniunii pentru obligații de diligență și verificări riguroase ale antecedentelor solicitanților și ale originii averii lor. În special, toți solicitanții ar trebui să facă obiectul unei verificări încrucișate din punct de vedere structural în raport cu toate bazele de date relevante naționale, ale Uniunii și internaționale de către autoritățile statelor membre, respectând în același timp standardele privind drepturile fundamentale. Ar trebui să existe o verificare independentă a documentelor prezentate, o verificare detaliată a cazierului penal și a participării anterioare sau actuale în litigii civile și penale, interviuri personale cu solicitanții și o verificare amănunțită a modului în care averea solicitantului a fost dobândită și a raportului real al acesteia cu venitul declarat. Procedura ar trebui să fie suficient de lungă pentru a permite un proces de diligență adecvat și să prevadă posibilitatea de anulare retroactivă a deciziilor favorabile în caz de declarații vădit false sau fraudă. |
| --- | --- |

—

Regulamentul ar trebui să prevadă standarde și proceduri la nivelul Uniunii pentru obligații de diligență și verificări riguroase ale antecedentelor solicitanților și ale originii averii lor. În special, toți solicitanții ar trebui să facă obiectul unei verificări încrucișate din punct de vedere structural în raport cu toate bazele de date relevante naționale, ale Uniunii și internaționale de către autoritățile statelor membre, respectând în același timp standardele privind drepturile fundamentale. Ar trebui să existe o verificare independentă a documentelor prezentate, o verificare detaliată a cazierului penal și a participării anterioare sau actuale în litigii civile și penale, interviuri personale cu solicitanții și o verificare amănunțită a modului în care averea solicitantului a fost dobândită și a raportului real al acesteia cu venitul declarat. Procedura ar trebui să fie suficient de lungă pentru a permite un proces de diligență adecvat și să prevadă posibilitatea de anulare retroactivă a deciziilor favorabile în caz de declarații vădit false sau fraudă.

| — | Ar trebui interzise cererile comune, prin care un solicitant principal introduce pe aceeași cerere și membri ai familiei sale: ar trebui permise numai cereri individuale, care să facă obiectul unor controale individuale și riguroase, ținând seama în același timp de legăturile dintre solicitanți. Ar trebui să se efectueze, de asemenea, verificări riguroase atunci când dreptul de ședere poate fi obținut de membrii de familie ai solicitanților ale căror cereri au fost aprobate în temeiul normelor privind reîntregirea familiei sau al altor dispoziții similare. |
| --- | --- |

—

Ar trebui interzise cererile comune, prin care un solicitant principal introduce pe aceeași cerere și membri ai familiei sale: ar trebui permise numai cereri individuale, care să facă obiectul unor controale individuale și riguroase, ținând seama în același timp de legăturile dintre solicitanți. Ar trebui să se efectueze, de asemenea, verificări riguroase atunci când dreptul de ședere poate fi obținut de membrii de familie ai solicitanților ale căror cereri au fost aprobate în temeiul normelor privind reîntregirea familiei sau al altor dispoziții similare.

| — | Un element important al regulamentului, eventual însoțit de alte măsuri legislative, dacă este necesar, ar trebui să fie reglementarea intermediarilor. Ar trebui avute în vedere următoarele elemente:






  (a) | o procedură de acordare a licențelor la nivelul Uniunii pentru intermediari, care să conțină o procedură detaliată, cu obligații de diligență și auditarea societății intermediare, a proprietarilor acesteia și a societăților sale afiliate. Licența ar trebui să fie supusă unei proceduri de reînnoire la doi ani și ar trebui să figureze într-un registru public al Uniunii pentru intermediari. Statelor membre ar trebui să li se permită să prelucreze cereri prezentate de intermediari numai dacă aceștia sunt autorizați la nivelul Uniunii. Cererile de acordare a licențelor ar trebui adresate Comisiei, care să fie sprijinită de organismele și agențiile relevante ale Uniunii în efectuarea verificărilor și a procedurii. |
| --- | --- | --- |

—

Un element important al regulamentului, eventual însoțit de alte măsuri legislative, dacă este necesar, ar trebui să fie reglementarea intermediarilor. Ar trebui avute în vedere următoarele elemente:

(a)

o procedură de acordare a licențelor la nivelul Uniunii pentru intermediari, care să conțină o procedură detaliată, cu obligații de diligență și auditarea societății intermediare, a proprietarilor acesteia și a societăților sale afiliate. Licența ar trebui să fie supusă unei proceduri de reînnoire la doi ani și ar trebui să figureze într-un registru public al Uniunii pentru intermediari. Statelor membre ar trebui să li se permită să prelucreze cereri prezentate de intermediari numai dacă aceștia sunt autorizați la nivelul Uniunii. Cererile de acordare a licențelor ar trebui adresate Comisiei, care să fie sprijinită de organismele și agențiile relevante ale Uniunii în efectuarea verificărilor și a procedurii.

| (b) | dispoziții specifice privind activitățile intermediarilor. Acestea ar trebui să includă prevederi detaliate privind controlul antecedentelor, obligația de diligență și controalele de securitate pe care intermediarii trebuie să le efectueze asupra solicitanților. |
| --- | --- |

(b)

dispoziții specifice privind activitățile intermediarilor. Acestea ar trebui să includă prevederi detaliate privind controlul antecedentelor, obligația de diligență și controalele de securitate pe care intermediarii trebuie să le efectueze asupra solicitanților.

| (c) | o interdicție la nivelul Uniunii privind practicile de promovare comercială pentru programele RBI care utilizează steagul Uniunii sau orice alte simboluri legate de Uniune pe orice materiale, site-uri web sau documente sau care asociază programele RBI la orice beneficii legate de tratate și de acquis; |
| --- | --- |

(c)

o interdicție la nivelul Uniunii privind practicile de promovare comercială pentru programele RBI care utilizează steagul Uniunii sau orice alte simboluri legate de Uniune pe orice materiale, site-uri web sau documente sau care asociază programele RBI la orice beneficii legate de tratate și de acquis;

| (d) | dispoziții clare privind transparența intermediarilor și a structurii lor de proprietate. |
| --- | --- |

(d)

dispoziții clare privind transparența intermediarilor și a structurii lor de proprietate.

| (e) | măsuri anticorupție și bune practici privind obligația de diligență la nivelul intermediarului, inclusiv în ceea ce privește remunerarea adecvată a personalului, regula controlului dublu (fiecare etapă este verificată de cel puțin două persoane) și dispoziții privind un al doilea aviz atunci când se pregătesc cererile și se efectuează verificări ale acestora, precum și o rotație a personalului în funcție de țările de origine ale solicitanților în cadrul programelor RBI. |
| --- | --- |

(e)

măsuri anticorupție și bune practici privind obligația de diligență la nivelul intermediarului, inclusiv în ceea ce privește remunerarea adecvată a personalului, regula controlului dublu (fiecare etapă este verificată de cel puțin două persoane) și dispoziții privind un al doilea aviz atunci când se pregătesc cererile și se efectuează verificări ale acestora, precum și o rotație a personalului în funcție de țările de origine ale solicitanților în cadrul programelor RBI.

| (f) | interdicția de a combina consultarea administrației cu privire la instituirea și menținerea programelor RBI cu implicarea în pregătirea cererilor. O astfel de combinație creează un conflict de interese și oferă stimulente neetice. În plus, intermediarilor nu ar trebui să li se permită să pună ei înșiși în aplicare programele RBI pentru autoritățile statelor membre, ci ar trebui să li se permită doar să acționeze ca intermediari în cererile individuale și numai atunci când sunt contactați de solicitanți individuali. Activitățile intermediarilor cu caracter general ar trebui să fie separate din punct de vedere organizațional de celelalte activități ale acestora și ar trebui să respecte toate cerințele legale și codurile de conduită de la nivelul Uniunii și de la nivel național în ceea ce privește transparența; |
| --- | --- |

(f)

interdicția de a combina consultarea administrației cu privire la instituirea și menținerea programelor RBI cu implicarea în pregătirea cererilor. O astfel de combinație creează un conflict de interese și oferă stimulente neetice. În plus, intermediarilor nu ar trebui să li se permită să pună ei înșiși în aplicare programele RBI pentru autoritățile statelor membre, ci ar trebui să li se permită doar să acționeze ca intermediari în cererile individuale și numai atunci când sunt contactați de solicitanți individuali. Activitățile intermediarilor cu caracter general ar trebui să fie separate din punct de vedere organizațional de celelalte activități ale acestora și ar trebui să respecte toate cerințele legale și codurile de conduită de la nivelul Uniunii și de la nivel național în ceea ce privește transparența;

| (g) | un cadru de monitorizare, investigare și sancționare pentru a se asigura că intermediarii respectă regulamentul. Autoritățile relevante de aplicare a legii ar trebui să fie în măsură să efectueze investigații sub acoperire, inclusiv apărând în calitate de potențiali solicitanți. Sancțiunile ar trebui să includă amenzi cu efect de descurajare și, în caz de încălcări repetate, revocarea licenței de funcționare. |
| --- | --- |

(g)

un cadru de monitorizare, investigare și sancționare pentru a se asigura că intermediarii respectă regulamentul. Autoritățile relevante de aplicare a legii ar trebui să fie în măsură să efectueze investigații sub acoperire, inclusiv apărând în calitate de potențiali solicitanți. Sancțiunile ar trebui să includă amenzi cu efect de descurajare și, în caz de încălcări repetate, revocarea licenței de funcționare.

| — | Ar trebui introdusă obligația pentru statele membre de a raporta Comisiei cu privire la programele lor de RBI. Statele membre ar trebui să prezinte Comisiei rapoarte anuale detaliate privind elementele-cadru instituționale și de guvernare ale acestor programe, precum și mecanismele de monitorizare în vigoare. De asemenea, acestea ar trebui să raporteze cu privire la cererile individuale, inclusiv cu privire la respingerea și aprobarea cererilor, precum și cu privire la motivele aprobării sau respingerii, cum ar fi nerespectarea dispozițiilor privind combaterea spălării banilor. Statisticile ar trebui să includă o defalcare a solicitanților în funcție de țara de origine și informații privind membrii de familie și persoanele aflate în întreținere, care au obținut drepturi prin intermediul unui solicitant din programul RBI. Comisia ar trebui să publice aceste rapoarte anuale, eventual ocultate în conformitate cu reglementările privind protecția datelor și cu Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, și ar trebui să publice, pe lângă aceste rapoarte anuale, o evaluare a lor. |
| --- | --- |

—

Ar trebui introdusă obligația pentru statele membre de a raporta Comisiei cu privire la programele lor de RBI. Statele membre ar trebui să prezinte Comisiei rapoarte anuale detaliate privind elementele-cadru instituționale și de guvernare ale acestor programe, precum și mecanismele de monitorizare în vigoare. De asemenea, acestea ar trebui să raporteze cu privire la cererile individuale, inclusiv cu privire la respingerea și aprobarea cererilor, precum și cu privire la motivele aprobării sau respingerii, cum ar fi nerespectarea dispozițiilor privind combaterea spălării banilor. Statisticile ar trebui să includă o defalcare a solicitanților în funcție de țara de origine și informații privind membrii de familie și persoanele aflate în întreținere, care au obținut drepturi prin intermediul unui solicitant din programul RBI. Comisia ar trebui să publice aceste rapoarte anuale, eventual ocultate în conformitate cu reglementările privind protecția datelor și cu Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, și ar trebui să publice, pe lângă aceste rapoarte anuale, o evaluare a lor.

| — | Ar trebui instituit un sistem gestionat la nivelul Uniunii de notificare prealabilă și de consultare între toate celelalte state membre și Comisia înainte de a se decide acordarea dreptului de ședere printr-un program RBI. În cazul în care statele membre nu prezintă obiecții în termen de 20 de zile, se consideră acceptarea tacită cu privire la acordarea dreptului de ședere (1). Acest lucru ar permite tuturor statelor membre să detecteze cererile duble sau ulterioare și să efectueze verificări în bazele de date naționale. În acel termen de 20 de zile, Comisia ar trebui să efectueze, în cooperare cu organismele, oficiile și agențiile competente ale Uniunii (inclusiv prin intermediul ofițerilor săi de legătură din țările terțe), verificări finale ale cererilor la nivelul Uniunii în bazele de date relevante ale Uniunii și în cele internaționale și ar trebui să efectueze verificări suplimentare de securitate și de cazier. Pe această bază, Comisia ar trebui să emită un aviz adresat statului membru. Competența de a acorda sau nu dreptul de ședere în cadrul programelor RBI ar trebui să revină în continuare statelor membre. Comisia ar trebui să furnizeze orice informații relevante pentru a ajuta la evidențierea cazurilor în care aceleași persoane au depus mai multe cereri respinse. |
| --- | --- |

—

Ar trebui instituit un sistem gestionat la nivelul Uniunii de notificare prealabilă și de consultare între toate celelalte state membre și Comisia înainte de a se decide acordarea dreptului de ședere printr-un program RBI. În cazul în care statele membre nu prezintă obiecții în termen de 20 de zile, se consideră acceptarea tacită cu privire la acordarea dreptului de ședere (1). Acest lucru ar permite tuturor statelor membre să detecteze cererile duble sau ulterioare și să efectueze verificări în bazele de date naționale. În acel termen de 20 de zile, Comisia ar trebui să efectueze, în cooperare cu organismele, oficiile și agențiile competente ale Uniunii (inclusiv prin intermediul ofițerilor săi de legătură din țările terțe), verificări finale ale cererilor la nivelul Uniunii în bazele de date relevante ale Uniunii și în cele internaționale și ar trebui să efectueze verificări suplimentare de securitate și de cazier. Pe această bază, Comisia ar trebui să emită un aviz adresat statului membru. Competența de a acorda sau nu dreptul de ședere în cadrul programelor RBI ar trebui să revină în continuare statelor membre. Comisia ar trebui să furnizeze orice informații relevante pentru a ajuta la evidențierea cazurilor în care aceleași persoane au depus mai multe cereri respinse.

| — | Statele membre ar trebui să aibă obligația de a verifica efectiv șederea pe teritoriul lor, inclusiv prin opțiunea de stabilire a unor cerințe de perioade prezență fizică efectivă, și de a ține evidența șederii, pe care Comisia și agențiile Uniunii o pot consulta. În evidența șederii ar trebui să intre și două interviuri anuale cu autoritățile și vizite la domiciliul persoanelor în cauză. |
| --- | --- |

—

Statele membre ar trebui să aibă obligația de a verifica efectiv șederea pe teritoriul lor, inclusiv prin opțiunea de stabilire a unor cerințe de perioade prezență fizică efectivă, și de a ține evidența șederii, pe care Comisia și agențiile Uniunii o pot consulta. În evidența șederii ar trebui să intre și două interviuri anuale cu autoritățile și vizite la domiciliul persoanelor în cauză.

| — | Pentru a combate evaziunea fiscală, ar trebui introduse măsuri specifice la nivelul Uniunii pentru prevenirea și combaterea eludării Standardului comun de raportare prin intermediul programelor RBI, în special intensificarea schimbului de informații între autoritățile fiscale și unitățile de informații financiare (FIU) (2). |
| --- | --- |

—

Pentru a combate evaziunea fiscală, ar trebui introduse măsuri specifice la nivelul Uniunii pentru prevenirea și combaterea eludării Standardului comun de raportare prin intermediul programelor RBI, în special intensificarea schimbului de informații între autoritățile fiscale și unitățile de informații financiare (FIU) (2).

| — | Ar trebui introduse dispoziții privind tipurile de investiții avute în vedere în cadrul programelor RBI. O majoritate semnificativă a investițiilor necesare ar trebui să fie investiții productive în economia reală, cu respectarea domeniilor prioritare ale economiei verzi și digitale. Investițiile în bunuri imobiliare, în fonduri de investiții, în fonduri fiduciare sau în obligațiuni de stat sau plăți directe la bugetul statului membru nu ar trebui să reprezinte decât o parte minoră a sumei investite. În plus, orice plăți efectuate direct la bugetul statului membru ar trebui să fie limitate, pentru a nu crea o dependență bugetară de această sursă, iar Comisia ar trebui să solicite statelor membre să evalueze astfel de plăți în contextul semestrului european. |
| --- | --- |

—

Ar trebui introduse dispoziții privind tipurile de investiții avute în vedere în cadrul programelor RBI. O majoritate semnificativă a investițiilor necesare ar trebui să fie investiții productive în economia reală, cu respectarea domeniilor prioritare ale economiei verzi și digitale. Investițiile în bunuri imobiliare, în fonduri de investiții, în fonduri fiduciare sau în obligațiuni de stat sau plăți directe la bugetul statului membru nu ar trebui să reprezinte decât o parte minoră a sumei investite. În plus, orice plăți efectuate direct la bugetul statului membru ar trebui să fie limitate, pentru a nu crea o dependență bugetară de această sursă, iar Comisia ar trebui să solicite statelor membre să evalueze astfel de plăți în contextul semestrului european.

| — | Regulamentul ar putea avea ca temei juridic articolul 79 alineatul (2) și articolele 80, 82 și 87 din TFUE și, deoarece programele RBI afectează și piața internă, articolul 114 din TFUE. |
| --- | --- |

—

Regulamentul ar putea avea ca temei juridic articolul 79 alineatul (2) și articolele 80, 82 și 87 din TFUE și, deoarece programele RBI afectează și piața internă, articolul 114 din TFUE.

| — | În cazul în care un regulament sau orice alt act legislativ privind programele RBI intră în vigoare înainte de eliminarea completă a programelor CBI, toate normele care se aplică programelor RBI ar trebui să se aplice și programelor CBI pentru a se evita controale mai puțin stricte pentru acestea decât pentru cele RBI. |
| --- | --- |

—

În cazul în care un regulament sau orice alt act legislativ privind programele RBI intră în vigoare înainte de eliminarea completă a programelor CBI, toate normele care se aplică programelor RBI ar trebui să se aplice și programelor CBI pentru a se evita controale mai puțin stricte pentru acestea decât pentru cele RBI.

Propunerea 3: o nouă categorie de resurse proprii ale Uniunii, constând într-un „mecanism de ajustare pentru programele CBI/RBI”

| — | Întrucât toate statele membre și instituțiile Uniunii se confruntă cu riscurile și costurile programelor CBI și RBI aplicate de unele state membre, se justifică introducerea unui mecanism comun, bazat pe date și informații corespunzătoare, de compensare a consecințelor negative ale programelor CBI și RBI asupra întregii UE. Totodată, valoarea „vânzării” cetățeniei sau a vizelor de către un stat membru este legată în mod inerent de drepturile și libertățile asociate la nivelul Uniunii. Prin introducerea unui mecanism de ajustare pentru programele CBI și RBI, consecințele negative suportate de toate statele membre sunt compensate printr-o contribuție echitabilă la bugetul Uniunii. Este un aspect care ține de solidaritatea dintre statele membre care aplică programe CBI și RBI și celelalte state membre și instituțiile Uniunii. Pentru ca acest mecanism să fie eficace, taxa datorată Uniunii ar trebui stabilită la un procent semnificativ din investițiile realizate în statele membre în cadrul programelor CBI/RBI, estimat în mod rezonabil pe baza tuturor externalităților negative identificate în programe; |
| --- | --- |

—

Întrucât toate statele membre și instituțiile Uniunii se confruntă cu riscurile și costurile programelor CBI și RBI aplicate de unele state membre, se justifică introducerea unui mecanism comun, bazat pe date și informații corespunzătoare, de compensare a consecințelor negative ale programelor CBI și RBI asupra întregii UE. Totodată, valoarea „vânzării” cetățeniei sau a vizelor de către un stat membru este legată în mod inerent de drepturile și libertățile asociate la nivelul Uniunii. Prin introducerea unui mecanism de ajustare pentru programele CBI și RBI, consecințele negative suportate de toate statele membre sunt compensate printr-o contribuție echitabilă la bugetul Uniunii. Este un aspect care ține de solidaritatea dintre statele membre care aplică programe CBI și RBI și celelalte state membre și instituțiile Uniunii. Pentru ca acest mecanism să fie eficace, taxa datorată Uniunii ar trebui stabilită la un procent semnificativ din investițiile realizate în statele membre în cadrul programelor CBI/RBI, estimat în mod rezonabil pe baza tuturor externalităților negative identificate în programe;

| — | Mecanismul ar putea fi instituit în temeiul articolului 311 din TFUE, care prevede că „Uniunea își asigură mijloacele necesare pentru atingerea obiectivelor sale și pentru realizarea politicilor sale”, inclusiv posibilitatea de a „stabili categorii de resurse noi” sau de a „abroga o categorie existentă”. Alte măsuri de punere în aplicare ar putea fi adoptate sub forma unui regulament. O măsură similară a fost adoptată pentru resursa proprie din materiale plastice, care este în vigoare de la 1 ianuarie 2021. Această opțiune implică un proces destul de îndelungat de adoptare formală a unei decizii privind resursele proprii, condiționat de dispozițiile constituționale naționale aplicabile pentru ratificarea sa. Aceasta ar putea fi combinată cu temeiul juridic de la articolul 80 din TFUE, care prevede „principiul solidarității și al distribuirii echitabile a răspunderii între statele membre, inclusiv pe plan financiar” inclusiv în domeniul imigrației. |
| --- | --- |

—

Mecanismul ar putea fi instituit în temeiul articolului 311 din TFUE, care prevede că „Uniunea își asigură mijloacele necesare pentru atingerea obiectivelor sale și pentru realizarea politicilor sale”, inclusiv posibilitatea de a „stabili categorii de resurse noi” sau de a „abroga o categorie existentă”. Alte măsuri de punere în aplicare ar putea fi adoptate sub forma unui regulament. O măsură similară a fost adoptată pentru resursa proprie din materiale plastice, care este în vigoare de la 1 ianuarie 2021. Această opțiune implică un proces destul de îndelungat de adoptare formală a unei decizii privind resursele proprii, condiționat de dispozițiile constituționale naționale aplicabile pentru ratificarea sa. Aceasta ar putea fi combinată cu temeiul juridic de la articolul 80 din TFUE, care prevede „principiul solidarității și al distribuirii echitabile a răspunderii între statele membre, inclusiv pe plan financiar” inclusiv în domeniul imigrației.

Propunerea 4: o revizuire specifică a actelor juridice în domeniul combaterii spălării banilor și a finanțării terorismului

| — | Comisia a făcut un pas binevenit prin includerea „la loc de cinste” a programelor RBI în pachetul său de propuneri legislative din 20 iulie 2021 de revizuire a actelor juridice în domeniul combaterii spălării banilor și a finanțării terorismului, în special în ceea ce privește intermediarii. Ar trebui incluse încă trei elemente:






  (a) | autoritățile publice implicate în prelucrarea cererilor în programele RBI ar trebui incluse pe lista entităților obligate în temeiul unor acte juridice în domeniul combaterii spălării banilor și a finanțării terorismului, în special articolul 3 alineatul (3) din propunerea de regulament privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor sau finanțării terorismului (2021/0239(COD)); |
| --- | --- | --- |

—

Comisia a făcut un pas binevenit prin includerea „la loc de cinste” a programelor RBI în pachetul său de propuneri legislative din 20 iulie 2021 de revizuire a actelor juridice în domeniul combaterii spălării banilor și a finanțării terorismului, în special în ceea ce privește intermediarii. Ar trebui incluse încă trei elemente:

(a)

autoritățile publice implicate în prelucrarea cererilor în programele RBI ar trebui incluse pe lista entităților obligate în temeiul unor acte juridice în domeniul combaterii spălării banilor și a finanțării terorismului, în special articolul 3 alineatul (3) din propunerea de regulament privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor sau finanțării terorismului (2021/0239(COD));

| (b) | se impune o intensificare a schimbului de informații privind solicitanții din programele RBI între autoritățile statelor membre în temeiul unor acte juridice în domeniul combaterii spălării banilor și a finanțării terorismului, în special între FIU; |
| --- | --- |

(b)

se impune o intensificare a schimbului de informații privind solicitanții din programele RBI între autoritățile statelor membre în temeiul unor acte juridice în domeniul combaterii spălării banilor și a finanțării terorismului, în special între FIU;

| (c) | măsurile sporite de diligență recomandate de OCDE pentru atenuarea riscului reprezentat de programele RBI trebuie să fie prevăzute pentru toate entitățile implicate, în mod obligatoriu, în procesul RBI. |
| --- | --- |

(c)

măsurile sporite de diligență recomandate de OCDE pentru atenuarea riscului reprezentat de programele RBI trebuie să fie prevăzute pentru toate entitățile implicate, în mod obligatoriu, în procesul RBI.

Propunerea 5: o revizuire țintită a Directivei privind șederea pe termen lung

| — | Atunci când își va prezenta propunerile de revizuire a Directivei privind șederea pe termen lung, Comisia ar trebui să limiteze posibilitatea ca resortisanții țărilor terțe care au obținut dreptul de ședere printr-un program RBI să beneficieze de un tratament mai favorabil în temeiul directivei citate. Acest lucru ar putea fi realizat prin modificarea articolului 13 din Directiva privind șederea pe termen lung pentru a restrânge domeniul său de aplicare prin excluderea explicită a beneficiarilor programelor RBI. |
| --- | --- |

—

Atunci când își va prezenta propunerile de revizuire a Directivei privind șederea pe termen lung, Comisia ar trebui să limiteze posibilitatea ca resortisanții țărilor terțe care au obținut dreptul de ședere printr-un program RBI să beneficieze de un tratament mai favorabil în temeiul directivei citate. Acest lucru ar putea fi realizat prin modificarea articolului 13 din Directiva privind șederea pe termen lung pentru a restrânge domeniul său de aplicare prin excluderea explicită a beneficiarilor programelor RBI.

| — | Comisia ar trebui să ia măsurile necesare pentru a se asigura că șederea legală și continuă de cinci ani, prevăzută la articolul 4 alineatul (1) din Directiva privind șederea pe termen lung, nu este eludată prin programele RBI, asigurând și că statele membre impun solicitanților din programele RBI controale mai stricte și obligația de a se prezenta periodic în fața autorităților. |
| --- | --- |

—

Comisia ar trebui să ia măsurile necesare pentru a se asigura că șederea legală și continuă de cinci ani, prevăzută la articolul 4 alineatul (1) din Directiva privind șederea pe termen lung, nu este eludată prin programele RBI, asigurând și că statele membre impun solicitanților din programele RBI controale mai stricte și obligația de a se prezenta periodic în fața autorităților.

Propunerea 6: asigurarea faptului că țările terțe nu aplică programe CBI/RBI dăunătoare

| — | În Regulamentul (UE) 2018/1806 ar trebui vizate și programele CBI ale țărilor terțe, ca element specific care să fie luat în considerare atunci când se decide dacă să se includă o anumită țară terță în anexele la regulamentul respectiv, și anume cu privire la țările terțe ai căror resortisanți beneficiază de un regim de călătorii fără vize. Acest lucru ar trebui să fie integrat și în mecanismul de suspendare a vizelor prevăzut la articolul 8 din regulamentul respectiv și în monitorizarea planificată. |
| --- | --- |

—

În Regulamentul (UE) 2018/1806 ar trebui vizate și programele CBI ale țărilor terțe, ca element specific care să fie luat în considerare atunci când se decide dacă să se includă o anumită țară terță în anexele la regulamentul respectiv, și anume cu privire la țările terțe ai căror resortisanți beneficiază de un regim de călătorii fără vize. Acest lucru ar trebui să fie integrat și în mecanismul de suspendare a vizelor prevăzut la articolul 8 din regulamentul respectiv și în monitorizarea planificată.

| — | Ar trebui introdus un nou articol la Regulamentul (CE) nr. 810/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 iulie 2009 privind instituirea unui Cod de vize al Uniunii (Codul de vize) (3) referitor la cooperarea cu țările terțe în ceea ce privește eliminarea treptată a programelor lor de CBI și alinierea celor de RBI la dispozițiile noului regulament de la propunerea 2 de mai sus. |
| --- | --- |

—

Ar trebui introdus un nou articol la Regulamentul (CE) nr. 810/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 iulie 2009 privind instituirea unui Cod de vize al Uniunii (Codul de vize) (3) referitor la cooperarea cu țările terțe în ceea ce privește eliminarea treptată a programelor lor de CBI și alinierea celor de RBI la dispozițiile noului regulament de la propunerea 2 de mai sus.

| — | Pentru țările candidate și potențial candidate, eliminarea completă a programelor CBI și reglementarea strictă a celor RBI ar trebui să constituie o parte importantă și integrală a criteriilor de aderare. |
| --- | --- |

—

Pentru țările candidate și potențial candidate, eliminarea completă a programelor CBI și reglementarea strictă a celor RBI ar trebui să constituie o parte importantă și integrală a criteriilor de aderare.

---

(1)  În mod similar cu sistemul prevăzut la articolul 22 din Regulamentul (CE) nr. 810/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 iulie 2009 privind instituirea unui Cod comunitar de vize (Codul de vize) (JO L 243, 15.9.2009, p. 1).

(2)  A se vedea „Prevenirea abuzului de dreptul de ședere prin programele de investiții pentru a eluda SCR”, OCDE, 19 februarie 2018; Directiva 2014/107/UE a Consiliului din 9 decembrie 2014 de modificare a Directivei 2011/16/UE în ceea ce privește schimbul automat obligatoriu de informații în domeniul fiscal (JO L 359, 16.12.2014, p. 1).

(3)  JO L 243, 15.9.2009, p. 1.

---

| 9.9.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 347/110 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 347/110

---

P9_TA(2022)0066

Implicarea cetățenilor: dreptul de petiționare și de a sesiza Ombudsmanul European și Inițiativa cetățenească europeană

Rezoluția Parlamentului European din 9 martie 2022 referitoare la interacțiunea cu cetățenii: dreptul de a adresa petiții, dreptul de a sesiza Ombudsmanul European și inițiativa cetățenească europeană (2020/2275(INI))

(2022/C 347/09)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolele 10 și 11 din Tratatul privind Uniunea Europeană (Tratatul TUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 10 și 11 din Tratatul privind Uniunea Europeană (Tratatul TUE),

| — | având în vedere articolele 24 și 227 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), care demonstrează importanța pe care tratatul o acordă dreptului cetățenilor și rezidenților Uniunii de a-și aduce preocupările în atenția Parlamentului, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 24 și 227 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), care demonstrează importanța pe care tratatul o acordă dreptului cetățenilor și rezidenților Uniunii de a-și aduce preocupările în atenția Parlamentului,

| — | având în vedere articolul 228 din TFUE privind rolul și funcțiile Ombudsmanului European, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 228 din TFUE privind rolul și funcțiile Ombudsmanului European,

| — | având în vedere măsura Consiliului de instituire a Cadrului revizuit la nivelul UE impus de articolul 33 alineatul (2) din Convenția ONU privind drepturile persoanelor cu handicap (CRPD), |
| --- | --- |

—

având în vedere măsura Consiliului de instituire a Cadrului revizuit la nivelul UE impus de articolul 33 alineatul (2) din Convenția ONU privind drepturile persoanelor cu handicap (CRPD),

| — | având în vedere articolele 11, 41, 42, 43 și 44 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (denumită în continuare „carta”) privind dreptul de a adresa petiții Parlamentului European, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 11, 41, 42, 43 și 44 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (denumită în continuare „carta”) privind dreptul de a adresa petiții Parlamentului European,

| — | având în vedere dispozițiile TFUE privind procedurile de constatare a neîndeplinirii obligațiilor, în special articolele 258 și 260, |
| --- | --- |

—

având în vedere dispozițiile TFUE privind procedurile de constatare a neîndeplinirii obligațiilor, în special articolele 258 și 260,

| — | având în vedere rezoluțiile sale privind concluziile deliberărilor Comisiei pentru petiții, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale privind concluziile deliberărilor Comisiei pentru petiții,

| — | având în vedere articolele 222, 230 și 216 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 222, 230 și 216 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere articolul 10 alineatul (3) din Tratatul UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 10 alineatul (3) din Tratatul UE,

| — | având în vedere articolul 20 din TFUE privind dreptul de a adresa petiții Parlamentului European, de a se adresa Ombudsmanului European, precum și dreptul de a se adresa instituțiilor și organelor consultative ale Uniunii în oricare dintre limbile tratatelor și de a primi răspuns în aceeași limbă, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 20 din TFUE privind dreptul de a adresa petiții Parlamentului European, de a se adresa Ombudsmanului European, precum și dreptul de a se adresa instituțiilor și organelor consultative ale Uniunii în oricare dintre limbile tratatelor și de a primi răspuns în aceeași limbă,

| — | având în vedere Decizia 94/262/CECO, CE, Euratom a Parlamentului European din 9 martie 1994 privind statutul și condițiile generale pentru exercitarea funcțiilor Ombudsmanului (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 94/262/CECO, CE, Euratom a Parlamentului European din 9 martie 1994 privind statutul și condițiile generale pentru exercitarea funcțiilor Ombudsmanului (1),

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind activitățile Ombudsmanului European, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind activitățile Ombudsmanului European,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2019/788 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 aprilie 2019 privind inițiativa cetățenească europeană (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2019/788 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 aprilie 2019 privind inițiativa cetățenească europeană (2),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2020/1042 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 iulie 2020 de stabilire a unor măsuri temporare privind termenele pentru etapele de colectare, verificare și examinare prevăzute în Regulamentul (UE) 2019/788 privind inițiativa cetățenească europeană având în vedere epidemia de COVID-19 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2020/1042 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 iulie 2020 de stabilire a unor măsuri temporare privind termenele pentru etapele de colectare, verificare și examinare prevăzute în Regulamentul (UE) 2019/788 privind inițiativa cetățenească europeană având în vedere epidemia de COVID-19 (3),

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri constituționale, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri constituționale,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru petiții (A9-0018/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru petiții (A9-0018/2022),

| A. | întrucât articolul 10 alineatul (3) din TUE prevede că „[o]rice cetățean are dreptul de a participa la viața democratică a Uniunii” și că „[d]eciziile se iau în mod cât mai deschis și la un nivel cât mai apropiat posibil de cetățean”; |
| --- | --- |

A.

întrucât articolul 10 alineatul (3) din TUE prevede că „[o]rice cetățean are dreptul de a participa la viața democratică a Uniunii” și că „[d]eciziile se iau în mod cât mai deschis și la un nivel cât mai apropiat posibil de cetățean”;

| B. | întrucât Comisia pentru petiții joacă un „rol de protecție” pentru a se asigura că UE respectă CRPD în cadrul elaborării politicilor și a măsurilor legislative la nivelul UE; întrucât Comisia pentru petiții din cadrul Parlamentului European constituie cadrul UE împreună cu Ombudsmanul European, Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene și Forumul european al persoanelor cu handicap în Cadrul revizuit la nivelul UE, astfel cum a fost adoptat de Consiliu în cadrul celei de a 3 513-a reuniuni a sale, care a avut loc la 16 ianuarie 2017; |
| --- | --- |

B.

întrucât Comisia pentru petiții joacă un „rol de protecție” pentru a se asigura că UE respectă CRPD în cadrul elaborării politicilor și a măsurilor legislative la nivelul UE; întrucât Comisia pentru petiții din cadrul Parlamentului European constituie cadrul UE împreună cu Ombudsmanul European, Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene și Forumul european al persoanelor cu handicap în Cadrul revizuit la nivelul UE, astfel cum a fost adoptat de Consiliu în cadrul celei de a 3 513-a reuniuni a sale, care a avut loc la 16 ianuarie 2017;

| C. | întrucât îmbunătățirea participării cetățenilor și a transparenței la nivelul UE este esențială pentru eliminarea decalajului perceput dintre UE și cetățenii săi și organizațiile reprezentative; |
| --- | --- |

C.

întrucât îmbunătățirea participării cetățenilor și a transparenței la nivelul UE este esențială pentru eliminarea decalajului perceput dintre UE și cetățenii săi și organizațiile reprezentative;

| D. | întrucât dreptul de a adresa petiții Parlamentului European este unul dintre drepturile fundamentale ale cetățenilor UE consfințite la articolul 44 din cartă; |
| --- | --- |

D.

întrucât dreptul de a adresa petiții Parlamentului European este unul dintre drepturile fundamentale ale cetățenilor UE consfințite la articolul 44 din cartă;

| E. | întrucât numărul petițiilor primite a rămas modest în comparație cu populația totală a Uniunii, confirmând necesitatea unor eforturi majore și a unor măsuri adaptate pentru a crește gradul de sensibilizare a publicului și pentru a realiza îmbunătățiri semnificative în ceea ce privește exercitarea dreptului de a adresa petiții; întrucât, în medie, aproximativ 1 200 de petiții sunt adresate Parlamentului European pe an; |
| --- | --- |

E.

întrucât numărul petițiilor primite a rămas modest în comparație cu populația totală a Uniunii, confirmând necesitatea unor eforturi majore și a unor măsuri adaptate pentru a crește gradul de sensibilizare a publicului și pentru a realiza îmbunătățiri semnificative în ceea ce privește exercitarea dreptului de a adresa petiții; întrucât, în medie, aproximativ 1 200 de petiții sunt adresate Parlamentului European pe an;

| F. | întrucât, deși numărul petițiilor adresate Parlamentului European a atins un nivel maxim în 2013, se poate observa o tendință descendentă; întrucât dreptul de a adresa petiții rămâne încă necunoscut unui număr mare de cetățeni europeni; |
| --- | --- |

F.

întrucât, deși numărul petițiilor adresate Parlamentului European a atins un nivel maxim în 2013, se poate observa o tendință descendentă; întrucât dreptul de a adresa petiții rămâne încă necunoscut unui număr mare de cetățeni europeni;

| G. | întrucât criteriile de admisibilitate a petițiilor prevăzute la articolul 227 din TFUE și la articolul 226 din Regulamentul de procedură al Parlamentului European cer ca petițiile să fie depuse de cetățeni sau de rezidenți ai UE afectați direct de chestiuni ce se încadrează în domeniile de activitate ale UE; |
| --- | --- |

G.

întrucât criteriile de admisibilitate a petițiilor prevăzute la articolul 227 din TFUE și la articolul 226 din Regulamentul de procedură al Parlamentului European cer ca petițiile să fie depuse de cetățeni sau de rezidenți ai UE afectați direct de chestiuni ce se încadrează în domeniile de activitate ale UE;

| H. | întrucât Parlamentul are cea mai deschisă și mai transparentă procedură de petiționare din Uniune, permițând petiționarilor să participe la activitățile sale, inclusiv la dezbaterile și audierile comisiilor; |
| --- | --- |

H.

întrucât Parlamentul are cea mai deschisă și mai transparentă procedură de petiționare din Uniune, permițând petiționarilor să participe la activitățile sale, inclusiv la dezbaterile și audierile comisiilor;

| I. | întrucât Comisia pentru petiții a acestuia examinează și tratează fiecare petiție și este singura comisie care poartă un dialog zilnic cu cetățenii; |
| --- | --- |

I.

întrucât Comisia pentru petiții a acestuia examinează și tratează fiecare petiție și este singura comisie care poartă un dialog zilnic cu cetățenii;

| J. | întrucât dreptul de a adresa petiții este exercitat adesea de către persoane fizice; |
| --- | --- |

J.

întrucât dreptul de a adresa petiții este exercitat adesea de către persoane fizice;

| K. | întrucât întărirea dreptului de a adresa petiții poate fi realizată numai prin îmbunătățirea capacității instituțiilor UE și a statelor membre de a ajunge la soluții prompte și eficiente la problemele ridicate de petiționari, asigurând în același timp protecția deplină a drepturilor fundamentale ale cetățenilor; |
| --- | --- |

K.

întrucât întărirea dreptului de a adresa petiții poate fi realizată numai prin îmbunătățirea capacității instituțiilor UE și a statelor membre de a ajunge la soluții prompte și eficiente la problemele ridicate de petiționari, asigurând în același timp protecția deplină a drepturilor fundamentale ale cetățenilor;

| L. | întrucât unele petiții sunt declarate inadmisibile din cauza lipsei de informații sau a confuziei cetățenilor cu privire la competențele Uniunii Europene; |
| --- | --- |

L.

întrucât unele petiții sunt declarate inadmisibile din cauza lipsei de informații sau a confuziei cetățenilor cu privire la competențele Uniunii Europene;

| M. | întrucât Comisia încă nu a oferit informații cuprinzătoare cu privire la numărul de petiții care au dus la inițierea unei proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor sau la orice altă acțiune legislativă sau nelegislativă; |
| --- | --- |

M.

întrucât Comisia încă nu a oferit informații cuprinzătoare cu privire la numărul de petiții care au dus la inițierea unei proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor sau la orice altă acțiune legislativă sau nelegislativă;

| N. | întrucât este necesară o revizuire a Regulamentului de procedură al Parlamentului, pentru a îmbunătăți normele relevante privind procesul de petiționare în vederea creșterii vizibilității petițiilor și a monitorizării acestora, inclusiv în cadrul activităților plenare ale Parlamentului, cu scopul de a integra mai eficient chestiunile ridicate de petiții printre prioritățile agendei politice a UE; |
| --- | --- |

N.

întrucât este necesară o revizuire a Regulamentului de procedură al Parlamentului, pentru a îmbunătăți normele relevante privind procesul de petiționare în vederea creșterii vizibilității petițiilor și a monitorizării acestora, inclusiv în cadrul activităților plenare ale Parlamentului, cu scopul de a integra mai eficient chestiunile ridicate de petiții printre prioritățile agendei politice a UE;

| O. | întrucât Comisia și-a întemeiat strategia de tratare a petițiilor pe comunicarea sa din 2016 intitulată „Legislația UE: o mai bună aplicare pentru obținerea unor rezultate mai bune”, care nu cuprinde dispoziții care să stabilească proceduri sau practici administrative privind petițiile; |
| --- | --- |

O.

întrucât Comisia și-a întemeiat strategia de tratare a petițiilor pe comunicarea sa din 2016 intitulată „Legislația UE: o mai bună aplicare pentru obținerea unor rezultate mai bune”, care nu cuprinde dispoziții care să stabilească proceduri sau practici administrative privind petițiile;

| P. | întrucât TFUE întărește cetățenia Uniunii și îmbunătățește și mai mult funcționarea democratică a acesteia, prevăzând, printre altele, că fiecare cetățean are dreptul de a participa la viața democratică a Uniunii prin intermediul unei inițiative cetățenești europene (ICE); |
| --- | --- |

P.

întrucât TFUE întărește cetățenia Uniunii și îmbunătățește și mai mult funcționarea democratică a acesteia, prevăzând, printre altele, că fiecare cetățean are dreptul de a participa la viața democratică a Uniunii prin intermediul unei inițiative cetățenești europene (ICE);

| Q. | întrucât ar trebui subliniată importanța ICE în elaborarea inițiativelor și în evoluțiile strategice ale UE; |
| --- | --- |

Q.

întrucât ar trebui subliniată importanța ICE în elaborarea inițiativelor și în evoluțiile strategice ale UE;

| R. | întrucât cetățenii Uniunii au dreptul de a se adresa Comisiei pentru a-i solicita în mod direct să prezinte o propunere de act juridic al Uniunii în scopul punerii în aplicare a tratatelor; |
| --- | --- |

R.

întrucât cetățenii Uniunii au dreptul de a se adresa Comisiei pentru a-i solicita în mod direct să prezinte o propunere de act juridic al Uniunii în scopul punerii în aplicare a tratatelor;

| S. | întrucât Uniunea trebuie să garanteze cetățenilor, îndeosebi în ceea ce privește nevoile speciale ale persoanelor cu dizabilități, dreptul de a participa activ la activitățile democratice ale Uniunii Europene în oricare dintre limbile oficiale ale UE, pentru a evita orice fel de discriminare și pentru a promova multilingvismul; |
| --- | --- |

S.

întrucât Uniunea trebuie să garanteze cetățenilor, îndeosebi în ceea ce privește nevoile speciale ale persoanelor cu dizabilități, dreptul de a participa activ la activitățile democratice ale Uniunii Europene în oricare dintre limbile oficiale ale UE, pentru a evita orice fel de discriminare și pentru a promova multilingvismul;

| T. | întrucât ICE contribuie astfel la întărirea funcționării democratice a Uniunii grație participării cetățenilor la viața sa democratică și politică; întrucât ICE ar trebui privită ca unul dintre mijloacele ce permit cetățenilor să aducă anumite probleme în atenția instituțiilor UE și să se adreseze acestora pentru a le determina să legifereze cu privire la chestiuni care intră în sfera de competență a UE și afectează cetățenii, pe lângă dialogul cu asociațiile reprezentative și cu societatea civilă, consultarea părților interesate, dreptul de a adresa petiții și dreptul de a depune o plângere la Ombudsmanul European; |
| --- | --- |

T.

întrucât ICE contribuie astfel la întărirea funcționării democratice a Uniunii grație participării cetățenilor la viața sa democratică și politică; întrucât ICE ar trebui privită ca unul dintre mijloacele ce permit cetățenilor să aducă anumite probleme în atenția instituțiilor UE și să se adreseze acestora pentru a le determina să legifereze cu privire la chestiuni care intră în sfera de competență a UE și afectează cetățenii, pe lângă dialogul cu asociațiile reprezentative și cu societatea civilă, consultarea părților interesate, dreptul de a adresa petiții și dreptul de a depune o plângere la Ombudsmanul European;

| U. | întrucât Regulamentul (UE) 2019/788, care a intrat în vigoare la 1 ianuarie 2020, a făcut ICE mai accesibilă și mai ușor de pus în aplicare pentru organizatori, inclusiv prin traducerea inițiativelor în toate limbile oficiale ale UE; |
| --- | --- |

U.

întrucât Regulamentul (UE) 2019/788, care a intrat în vigoare la 1 ianuarie 2020, a făcut ICE mai accesibilă și mai ușor de pus în aplicare pentru organizatori, inclusiv prin traducerea inițiativelor în toate limbile oficiale ale UE;

| V. | întrucât Comisia a enumerat o serie de dificultăți legate de punerea în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 211/2011 (4) și întrucât obiectivul noului Regulament (UE) 2019/788 este de a aborda chestiunile respective în detaliu în ceea ce privește eficacitatea ICE ca instrument și de a aduce îmbunătățiri funcționării acestuia; întrucât punerea sa în aplicare trebuie evaluată în mod eficace și în timp util; întrucât, în orice caz, Comisia ar trebui să prezinte un raport oficial până la 1 ianuarie 2024, cel târziu, și, ulterior, o dată la patru ani; |
| --- | --- |

V.

întrucât Comisia a enumerat o serie de dificultăți legate de punerea în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 211/2011 (4) și întrucât obiectivul noului Regulament (UE) 2019/788 este de a aborda chestiunile respective în detaliu în ceea ce privește eficacitatea ICE ca instrument și de a aduce îmbunătățiri funcționării acestuia; întrucât punerea sa în aplicare trebuie evaluată în mod eficace și în timp util; întrucât, în orice caz, Comisia ar trebui să prezinte un raport oficial până la 1 ianuarie 2024, cel târziu, și, ulterior, o dată la patru ani;

| W. | întrucât, pentru a atinge aceste obiective și a realiza întregul potențial al ICE, procedurile și condițiile necesare pentru ICE ar trebui să garanteze că inițiativele care sunt valabile în sensul articolului 14 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2019/788 au parte de o analiză și de un răspuns adecvate din partea Comisiei; întrucât Comisia are obligația legală să precizeze acțiunea pe care intenționează să o întreprindă cu privire la o ICE valabilă, dacă este cazul, și să precizeze motivele pentru care va întreprinde sau nu o acțiune, în mod clar, ușor de înțeles și detaliat; întrucât sunt necesare cel puțin un milion de semnături provenind din cel puțin un sfert din statele membre pentru ca ICE să fie valabilă și să fie prezentată Comisiei; întrucât Regulamentul (UE) 2020/1042 a făcut ca termenele pentru etapele de colectare, verificare și examinare să fie mai flexibile, ca răspuns la pandemia de COVID-19, prin introducerea de măsuri temporare; întrucât aplicarea acestor măsuri a fost extinsă, prin acte de punere în aplicare ale Comisiei; întrucât prezentul regulament are doar un caracter temporar și se aplică numai până la sfârșitul anului 2022, care este, de asemenea, data până la care sistemele individuale de colectare online, prevăzute la articolul 11 din Regulamentul (UE) 2019/788, vor fi eliminate treptat; |
| --- | --- |

W.

întrucât, pentru a atinge aceste obiective și a realiza întregul potențial al ICE, procedurile și condițiile necesare pentru ICE ar trebui să garanteze că inițiativele care sunt valabile în sensul articolului 14 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2019/788 au parte de o analiză și de un răspuns adecvate din partea Comisiei; întrucât Comisia are obligația legală să precizeze acțiunea pe care intenționează să o întreprindă cu privire la o ICE valabilă, dacă este cazul, și să precizeze motivele pentru care va întreprinde sau nu o acțiune, în mod clar, ușor de înțeles și detaliat; întrucât sunt necesare cel puțin un milion de semnături provenind din cel puțin un sfert din statele membre pentru ca ICE să fie valabilă și să fie prezentată Comisiei; întrucât Regulamentul (UE) 2020/1042 a făcut ca termenele pentru etapele de colectare, verificare și examinare să fie mai flexibile, ca răspuns la pandemia de COVID-19, prin introducerea de măsuri temporare; întrucât aplicarea acestor măsuri a fost extinsă, prin acte de punere în aplicare ale Comisiei; întrucât prezentul regulament are doar un caracter temporar și se aplică numai până la sfârșitul anului 2022, care este, de asemenea, data până la care sistemele individuale de colectare online, prevăzute la articolul 11 din Regulamentul (UE) 2019/788, vor fi eliminate treptat;

| X. | întrucât organizarea și susținerea unei ICE este un drept politic al cetățenilor Uniunii, precum și un instrument unic de stabilire a priorităților în materie de democrație participativă în UE, ce permite cetățenilor să participe activ la proiectele și procesele care îi afectează; întrucât, până în prezent, au existat șase ICE considerate valabile, fiecare dintre ele primind un răspuns din partea Comisiei, cele mai recente fiind „Minority Safepack” și „End the Cage Age”; întrucât aceste inițiative au fost primele ICE care au fost dezbătute în Parlament după intrarea în vigoare a noului Regulament (UE) 2019/788 și în conformitate cu o dispoziție nou-introdusă din Regulamentul de procedură al Parlamentului, mai precis articolul 222 alineatul (8); întrucât rezoluțiile ulterioare au fost adoptate de Parlament în decembrie 2020 și, respectiv, iunie 2021, cu o majoritate covârșitoare de 76 % și, respectiv, 82 % dintre voturile exprimate; |
| --- | --- |

X.

întrucât organizarea și susținerea unei ICE este un drept politic al cetățenilor Uniunii, precum și un instrument unic de stabilire a priorităților în materie de democrație participativă în UE, ce permite cetățenilor să participe activ la proiectele și procesele care îi afectează; întrucât, până în prezent, au existat șase ICE considerate valabile, fiecare dintre ele primind un răspuns din partea Comisiei, cele mai recente fiind „Minority Safepack” și „End the Cage Age”; întrucât aceste inițiative au fost primele ICE care au fost dezbătute în Parlament după intrarea în vigoare a noului Regulament (UE) 2019/788 și în conformitate cu o dispoziție nou-introdusă din Regulamentul de procedură al Parlamentului, mai precis articolul 222 alineatul (8); întrucât rezoluțiile ulterioare au fost adoptate de Parlament în decembrie 2020 și, respectiv, iunie 2021, cu o majoritate covârșitoare de 76 % și, respectiv, 82 % dintre voturile exprimate;

| Y. | întrucât Comisia pentru petiții a primit 107 de cereri de lansare a unei ICE, dintre care 83 au fost considerate admisibile și calificate pentru a fi înregistrate, dintre care șase au avut succes; |
| --- | --- |

Y.

întrucât Comisia pentru petiții a primit 107 de cereri de lansare a unei ICE, dintre care 83 au fost considerate admisibile și calificate pentru a fi înregistrate, dintre care șase au avut succes;

| Z. | întrucât unul dintre obiectivele prioritare ale UE trebuie să fie acela de a întări legitimitatea democratică a instituțiilor sale și a asigura transparența deplină a proceselor decizionale ale UE, precum și de a proteja în mod eficace drepturile fundamentale ale cetățenilor și a spori implicarea cetățenilor în conturarea agendei politice a UE prin instrumente de participare cetățenească mai robuste, mai eficace și mai transparente; |
| --- | --- |

Z.

întrucât unul dintre obiectivele prioritare ale UE trebuie să fie acela de a întări legitimitatea democratică a instituțiilor sale și a asigura transparența deplină a proceselor decizionale ale UE, precum și de a proteja în mod eficace drepturile fundamentale ale cetățenilor și a spori implicarea cetățenilor în conturarea agendei politice a UE prin instrumente de participare cetățenească mai robuste, mai eficace și mai transparente;

| AA. | întrucât articolele 20, 24 și 228 din TFUE și articolul 43 din cartă împuternicesc Ombudsmanul European să primească plângeri privind cazuri de administrare defectuoasă în activitatea instituțiilor, organelor, oficiilor sau agențiilor Uniunii, cu excepția Curții de Justiție a Uniunii Europene în exercitarea atribuțiilor sale jurisdicționale; |
| --- | --- |

AA.

întrucât articolele 20, 24 și 228 din TFUE și articolul 43 din cartă împuternicesc Ombudsmanul European să primească plângeri privind cazuri de administrare defectuoasă în activitatea instituțiilor, organelor, oficiilor sau agențiilor Uniunii, cu excepția Curții de Justiție a Uniunii Europene în exercitarea atribuțiilor sale jurisdicționale;

| AB. | întrucât anchetele Ombudsmanului se referă în principal la transparență și responsabilitate, la cultura serviciului, la exercitarea adecvată a competențelor discreționare și la respectarea drepturilor procedurale; |
| --- | --- |

AB.

întrucât anchetele Ombudsmanului se referă în principal la transparență și responsabilitate, la cultura serviciului, la exercitarea adecvată a competențelor discreționare și la respectarea drepturilor procedurale;

| AC. | întrucât în 2020 a fost sărbătorită cea de a 25-a aniversare a înființării Ombudsmanului European; întrucât, de la crearea sa, oficiul Ombudsmanului a tratat 57 000 de plângeri care au dus la peste 7 600 de anchete; |
| --- | --- |

AC.

întrucât în 2020 a fost sărbătorită cea de a 25-a aniversare a înființării Ombudsmanului European; întrucât, de la crearea sa, oficiul Ombudsmanului a tratat 57 000 de plângeri care au dus la peste 7 600 de anchete;

| AD. | întrucât dreptul de a adresa petiții, dreptul de a sesiza Ombudsmanul European și ICE sunt instrumente participative, încurajând transparența, democrația participativă și cetățenia europeană activă; |
| --- | --- |

AD.

întrucât dreptul de a adresa petiții, dreptul de a sesiza Ombudsmanul European și ICE sunt instrumente participative, încurajând transparența, democrația participativă și cetățenia europeană activă;

Dreptul de a adresa petiții

| 1. | reamintește că dreptul de a adresa petiții este cel mai vechi instrument de participare directă a cetățenilor la nivelul Uniunii și că acesta este modul cel mai simplu și cel mai direct pentru cetățeni de a contacta instituțiile UE și de a-și exprima opiniile cu privire la legislația și opțiunile strategice adoptate la nivelul Uniunii, precum și să depună plângeri cu privire la lacunele și la punerea în aplicare deficitară; reamintește că numărul petițiilor primite rămâne modest în raport cu populația UE și că există diferențe importante în materie de exercitare a dreptului de a adresa petiții între statele membre, regiuni și limbi; consideră că campaniile de informare specifice și de educație civică despre drepturile aferente cetățeniei Uniunii pot ajunge la un public mai larg și pot produce rezultate concrete în sensibilizarea cetățenilor cu privire la drepturile lor la nivelul Uniunii; subliniază că Comisia pentru petiții dispune de o gamă largă de instrumente, și anume elaborarea de rapoarte și rezoluții, audieri publice, ateliere tematice și misiuni de informare, cu care să răspundă preocupărilor cetățenilor și să determine Parlamentul European, celelalte instituții europene și autoritățile naționale să ia măsuri; solicită Comisiei pentru petiții să își intensifice colaborarea cu parlamentele naționale și să creeze un parteneriat care să permită schimbul de bune practici; |
| --- | --- |

1.

| 2. | reamintește că modul în care sunt tratate problemele ridicate în petiții are un impact decisiv asupra cetățenilor din perspectiva respectării efective a dreptului de a adresa petiții consacrat în tratatele UE, precum și asupra opiniei cetățenilor privind instituțiile Uniunii; |
| --- | --- |

2.

| 3. | regretă că refuzul Comisiei de a lua măsuri în privința chestiunilor menționate în petițiile individuale constituie o încălcare a dispozițiilor actuale ale tratatelor UE referitoare la dreptul de a adresa petiții, întrucât acesta din urmă nu se limitează la chestiuni de importanță strategică sau care reflectă probleme structurale; |
| --- | --- |

3.

| 4. | invită Comisia să își revizuiască în timp util abordarea strategică actuală cu privire la soluționarea petițiilor, deoarece aceasta are drept rezultat netratarea, printre altele, a chestiunilor legate de încălcări grave ale dreptului UE, în detrimentul protecției drepturilor cetățenilor; |
| --- | --- |

4.

| 5. | îndeamnă Parlamentul și Comisia să adopte un acord interinstituțional cu caracter obligatoriu privind tratarea petițiilor, pentru a asigura un cadru juridic clar, previzibil și transparent, menit să pună în aplicare în mod consecvent dreptul de a adresa petiții prevăzut în tratatele UE și să protejeze în mod eficient drepturile fundamentale ale cetățenilor; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază că dreptul de a adresa petiții reprezintă un element-cheie al democrației participative; invită, în acest context, Consiliul și Comisia să recunoască dreptul de a adresa petiții ca un instrument fundamental de comunicare între cetățeni și instituțiile UE, precum și un element esențial al administrării democratice și transparente la nivelul UE; |
| --- | --- |

6.

| 7. | reamintește că mulți cetățeni europeni sunt privați de dreptul lor de a adresa petiții, deoarece platformele lor nu respectă standardele de accesibilitate și cerințele prevăzute la articolul 33 alineatul (2) din Convenția ONU privind drepturile persoanelor cu handicap (CNUDPH); |
| --- | --- |

7.

| 8. | constată că sunt necesare îmbunătățiri majore, în limitele stabilite de tratatele UE, pentru a răspunde așteptărilor cetățenilor atunci când aceștia își exercită dreptul de a adresa petiții pentru a soluționa diverse probleme, astfel încât să se evite situațiile în care cetățenii se simt dezamăgiți de instituțiile UE; solicită să se pună la dispoziția cetățenilor mai multe informații cu privire la dreptul de a adresa petiții și la întărirea cooperării cu autoritățile statelor membre, pentru a proteja pe deplin drepturile cetățenilor ce decurg din dreptul UE; solicită instituțiilor UE să ofere orientări clare privind dreptul de a adresa petiții și să promoveze recurgerea la acest instrument în mod sistematic; |
| --- | --- |

8.

| 9. | consideră că este important să se diversifice mijloacele de comunicare și să se sensibilizeze opinia publică, în strânsă cooperare cu asociațiile naționale și locale, prin campanii de informare și o dezbatere publică continuă cu privire la domeniile de politici ale UE; consideră că este oportun să se dezvolte forumuri interactive online care să permită cetățenilor să se informeze, să facă schimb de opinii și să se exprime liber, în special pentru a se adresa tinerilor; |
| --- | --- |

9.

| 10. | subliniază că frustrarea petiționarilor provocată de absența unor soluții reale la problemele lor poate duce la o distanțare de instituțiile UE și la un sentiment de euroscepticism provocat de lipsa răspunsurilor; |
| --- | --- |

10.

| 11. | solicită stabilirea unor criterii comune de tratare a diferitelor petiții, pentru a garanta tratamentul standardizat și coerent al petițiilor și a evita utilizarea arbitrară sau partizană a solicitărilor cetățenilor; subliniază că lipsa de omogenitate în tratarea petițiilor poate crea confuzie în rândul petiționarilor și antrena scăderea disponibilității cetățenilor, în mod general, de a-și exercita dreptul de a adresa petiții; |
| --- | --- |

11.

| 12. | reamintește, în acest context, că o interpretare prea restrictivă sau incoerentă a articolului 51 din cartă subminează încrederea cetățenilor în Uniune; solicită Comisiei să prezinte măsuri care să asigure o aplicare coerentă și extinsă a dispozițiilor articolului 51 și invită Conferința privind viitorul Europei să studieze această chestiune; |
| --- | --- |

12.

| 13. | reamintește posibilitățile oferite de dreptul de a adresa petiții atunci când este vorba de alertarea instituțiilor UE cu privire la eventualele lacune sau încălcări sau la punerea în aplicare incorectă a legislației Uniunii, atât în cazuri concrete, cât și la nivel sistemic; insistă asupra potențialului petițiilor individuale ca instrument de aplicare și îmbunătățire a legislației UE; invită Comisia, în calitatea sa de gardian al tratatelor, să acorde o mai mare atenție problemelor ridicate în petiții, inclusiv în cele individuale, și să se asigure că petițiile sunt investigate în mod corespunzător, astfel încât să se poată aduce îmbunătățiri reale aplicării corecte a dreptului UE în toată Uniunea; subliniază că, în cazurile în care Comisia nu are competențe legislative, ea trebuie să utilizeze în mod eficace posibilitatea de a acționa prin asigurarea de coordonare sau sprijin pentru a oferi un răspuns judicios la problemele și nevoile petiționarilor; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ia act de faptul că multe petiții privind COVID-19 au fost tratate de Comisia pentru petiții, în principal în cadrul procedurii de urgență; felicită Comisia pentru petiții pentru tratarea rapidă și eficientă a petițiilor în perioade de criză majoră, ceea ce reprezintă o condiție sine qua non pentru încrederea cetățenilor în instituțiile europene; |
| --- | --- |

14.

| 15. | reamintește că dreptul de a adresa petiții este un element esențial al cetățeniei Uniunii; regretă profund faptul că comunicarea Comisiei referitoare la Raportul din 2020 privind cetățenia Uniunii și planul de acțiune european privind democrația nu menționează dreptul de a adresa petiții; consideră că aceasta a fost o ocazie ratată de a spori vizibilitatea unuia dintre aspectele cetățeniei europene; invită Comisia să includă dreptul de a adresa petiții în documentele sale strategice; |
| --- | --- |

15.

| 16. | solicită efectuarea unei analize detaliate care ar scoate la iveală motivele pentru care a scăzut numărul de petiții înregistrate în ultimii ani; invită Comisia să colaboreze cu Comisia pentru petiții în vederea realizării unui studiu cu scopul de a identifica principalele obstacole întâlnite în exercitarea dreptului de a adresa petiții, precum și orice probleme de comunicare care ar putea exista; solicită punerea în aplicare a mecanismelor necesare în vederea remedierii eventualelor deficiențe și probleme ieșite la iveală grație studiului; |
| --- | --- |

16.

| 17. | critică Comisia pentru lipsa unui sistem adecvat de colectare a informațiilor privind petițiile și modul în care sunt legate de procedurile de constatare a neîndeplinirii obligațiilor sau de actele UE, fapt confirmat, de asemenea, de deficiențele din rapoartele anuale ale Comisiei privind monitorizarea aplicării dreptului UE, care se referă la petiții într-un mod foarte general; |
| --- | --- |

17.

| 18. | invită Comisia să monitorizeze, să analizeze și să informeze anual cu privire la petițiile tratate și să se asigure că această analiză contribuie la procesul decizional politic la nivelul Comisiei; invită Comisia să reducă timpul necesar pentru a răspunde solicitărilor Parlamentului privind petițiile; |
| --- | --- |

18.

| 19. | invită Consiliul și statele membre să se implice activ și să participe la deliberările și dezbaterile privind petițiile și să ofere răspunsuri la problemele ridicate de petiționari la nivelul UE, inclusiv adresând petiții autorităților competente și responsabile, asigurând o monitorizare adecvată și participarea la dezbaterile parlamentare; |
| --- | --- |

19.

| 20. | subliniază necesitatea de a asigura o monitorizare adecvată a petițiilor în cadrul lucrărilor parlamentare și legislative; reamintește că petițiile ar putea fi considerate un instrument strategic de încurajare a dreptului de inițiativă legislativă al Parlamentului European, consfințit în articolul 225 din TFUE, abordând astfel lacunele și neconcordanțele dreptului UE, evidențiate prin petiții, în vederea asigurării unei protecții depline a drepturilor cetățenilor; |
| --- | --- |

20.

| 21. | solicită instituțiilor UE și comisiilor Parlamentului, precum și statelor membre, să coopereze mai bine cu Comisia PETI pentru a răspunde în mod eficient petiționarilor și a satisface solicitările acestora; consideră, în acest sens, că este esențial ca reprezentanții statelor membre să fie prezenți și să participe la discuțiile privind petițiile în comisie; în acest context, îndeamnă Comisia să evite răspunsurile generale și să ofere petiționarilor și solicitărilor acestora răspunsuri specifice și adaptate; |
| --- | --- |

21.

| 22. | solicită societății civile în ansamblu să exploateze întregul potențial al dreptului de a adresa petiții în ceea ce privește punerea în aplicare a modificărilor strategice și legislative la nivelul Uniunii; încurajează organizațiile societății civile să utilizeze mai bine petițiile ca instrumente de democrație directă pentru a transmite instituțiilor europene preocupările lor, precum și eventualele nerespectări ale dreptului Uniunii; |
| --- | --- |

22.

| 23. | invită Conferința privind viitorul Europei să reflecteze și să organizeze o dezbatere privind dreptul de a adresa petiții și să analizeze, împreună cu cetățenii, modul în care ar putea fi îmbunătățite informațiile privind dreptul de a adresa petiții și accesul la acesta, pentru a-l transforma într-un instrument mai democratic și mai util pentru cetățenii și rezidenții UE, punându-i în contact direct cu instituțiile UE și transmițându-le plângerile lor; invită Conferința privind viitorul Europei să ofere sugestii pentru a îmbunătăți punerea în aplicare a dreptului de a adresa petiții la nivelul UE; |
| --- | --- |

23.

| 24. | solicită întărirea poziției Comisiei pentru petiții în cadrul Parlamentului European și în relațiile sale interinstituționale, întrucât aceasta este singura comisie care comunică direct cu cetățenii; subliniază, în acest sens, necesitatea de a aloca mai mult personal și mai multe resurse Comisiei PETI, având în vedere amploarea activității sale; |
| --- | --- |

24.

| 25. | invită celelalte comisii să contribuie în timp util la eforturile Parlamentului de a răspunde mai rapid și mai eficient preocupărilor cetățenilor și să ia în considerare, în activitatea legislativă în curs, problemele ridicate de petiționari; invită celelalte comisii să ia în considerare petițiile legate de domeniile lor de competență, în activitățile legislative de zi cu zi ale Parlamentului, și să răspundă în mod formal și concret așteptărilor generate de petițiile cetățenilor; |
| --- | --- |

25.

| 26. | consideră că rețeaua pentru petiții este un instrument necesar pentru a facilita monitorizarea petițiilor în contextul activității parlamentare și legislative, precum și pentru a încuraja schimbul de informații și de bune practici între membrii săi, atât la nivel tehnic, cât și la nivel politic; consideră că această rețea ar trebui să consolideze dialogul și colaborarea cu Comisia și cu alte instituții ale Uniunii Europene; |
| --- | --- |

26.

| 27. | având în vedere că, în concordanță cu orientările (5), atunci când i se solicită avizul, o comisie va evalua importanța dreptului de a adresa petiții și volumul său de activități legislative, înainte de a decide dacă să emită sau nu un aviz, și că această normă este anterioară Tratatului de la Lisabona și reflectă o percepție veche a importanței petițiilor în activitatea parlamentară, solicită o actualizare a orientărilor, pentru a oferi Comisiei pentru petiții și altor comisii autoritatea necesară pentru a-și desfășura activitatea în mod eficient; |
| --- | --- |

27.

| 28. | solicită realizarea unui sondaj Eurobarometru cu privire la cunoașterea de către cetățenii UE a dreptului de a adresa petiții Parlamentului European, pentru a colecta date care să permită lansarea unei campanii puternice și accesibile de sensibilizare; consideră că sondajele periodice efectuate la nivelul UE pe baza sondajelor transfrontaliere contribuie la o mai mare sensibilizare a instituțiilor europene cu privire la preocupările cetățenilor; |
| --- | --- |

28.

| 29. | solicită crearea unei baze de date comune între Parlament și Comisie, pentru a face schimb de informații în mod transparent și cooperant cu privire la toate măsurile întreprinse de Comisie ca urmare a petițiilor, inclusiv proiectele-pilot ale UE și procedurile de constatare a neîndeplinirii obligațiilor, propunerile legislative și orice alt act al UE; |
| --- | --- |

29.

| 30. | solicită ca dreptul de a adresa petiții Parlamentului, precum și portalul pentru petiții al acestuia, să fie promovate mai activ prin intermediul rețelelor de socializare, al campaniilor de sensibilizare, al formării ziariștilor și al conectării acestui portal la portalurile pentru petiții reputate utilizate de cetățeni pentru a obține sprijin la nivel european și național; |
| --- | --- |

30.

| 31. | invită Consiliul și Comisia să conecteze site-urile lor internet, precum și platforma Conferinței privind viitorul Europei, la portalul pentru petiții și să promoveze portalul respectiv prin canalele lor, inclusiv prin reprezentanțele Comisiei în statele membre, care ar trebui încurajate să coopereze cu birourile de legătură ale Parlamentului European; |
| --- | --- |

31.

| 32. | solicită îmbunătățirea portalului web pentru petiții pentru a fi mai vizibil pentru public, mai ușor de utilizat, mai simplu de explorat, mai intuitiv și mai accesibil tuturor cetățenilor, îndeosebi persoanelor cu handicap; solicită îmbunătățirea funcției de analiză a datelor în baza de date ePetition pentru a înlesni recuperarea petițiilor anterioare pe aceeași temă din ePetition; solicită o simplificare a procesului care să le permită cetățenilor să sprijine o petiție depusă prin intermediul portalului online, ceea ce ar permite o mai bună utilizare a dreptului lor de a adresa petiții; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ia act de faptul că petiționarii nu au acces în timp real la informații privind stadiul în care se află petiția lor; solicită, prin urmare, ca mai multe informații să fie puse la dispoziția publicului și să fie publicate pe portalul web pentru petiții cu privire, de exemplu, la situația actuală a petiției și la investigațiile deschise cu alte instituții în acest sens; solicită o mai mare sinergie între portal și baza de date internă a Parlamentului, pentru a promova o mai mare transparență în tratarea petițiilor; |
| --- | --- |

33.

| 34. | solicită colectarea mai multor informații privind profilul petiționarilor, asigurând, în același timp, respectarea deplină a reglementărilor privind protecția datelor cu caracter personal, pentru a identifica grupurile subreprezentate în ceea ce privește exercitarea dreptului de a adresa petiții și a se adresa acestora prin campanii de comunicare adecvate; |
| --- | --- |

34.

Funcția Ombudsmanului European

| 35. | reamintește importanța dreptului fiecărui cetățean și al oricărei persoane fizice sau juridice cu reședința în Uniune de a depune o plângere la Ombudsmanul European cu privire la administrarea defectuoasă în cadrul instituțiilor UE; consideră că plângerile cetățenilor adresate Ombudsmanului reprezintă un element esențial al democrației participative și al legitimității procesului decizional al Uniunii; reamintește că dreptul de a sesiza Ombudsmanul întărește implicarea și încrederea cetățenilor în instituțiile UE, deoarece promovează transparența și buna administrare a instituțiilor și a organelor Uniunii; |
| --- | --- |

35.

| 36. | subliniază rolul în continuă evoluție al Ombudsmanului, care poate acționa din proprie inițiativă pentru a sprijini lupta împotriva problemelor sistemice din administrația Uniunii și pentru a promova buna administrare, și anume respectarea celor mai înalte standarde de către instituțiile, organele, oficiile și agențiile Uniunii; în acest context, consideră că rolul Ombudsmanului este mai important ca niciodată, având în vedere că administrația UE, prin intermediul agențiilor sale, capătă un rol din ce în ce mai important în viața cetățenilor în domenii precum mediul, migrația și sănătatea; |
| --- | --- |

36.

| 37. | reamintește că Ombudsmanul European poate formula recomandări, propuneri de soluții și sugestii de îmbunătățire pentru a soluționa o problemă legată de diferitele cazuri de administrare defectuoasă; ia act de faptul că, atunci când o plângere nu intră în sfera sa de competență, Ombudsmanul poate recomanda reclamantului să o adreseze unei alte autorități sau Comisiei pentru petiții; subliniază că, în 2020, Ombudsmanul a primite peste 1 400 de plângeri care nu se înscriau în sfera sa de competență, în principal pentru că nu se refereau la activități legate de administrația UE; |
| --- | --- |

37.

| 38. | invită Ombudsmanul să monitorizeze și mai îndeaproape modul în care sunt cheltuite fondurile și bugetul UE și să verifice dacă interesele UE nu sunt subminate de încălcări ale statului de drept sau de oricare alte încălcări ale principiilor și ale valorilor UE, de corupție sau de conflicte de interese, în special în contextul Planului european de redresare, Next Generation EU; subliniază că respectarea statului de drept este o condiție esențială pentru a avea acces la fondurile UE; consideră că această condiționalitate privind respectarea statului de drept și faptul că Uniunea Europeană nu face compromisuri în ce privește valorile sale întăresc încrederea cetățenilor în Uniune și demonstrează angajamentul ferm al UE față de calitatea democrației pe întregul său teritoriu; |
| --- | --- |

38.

| 39. | reamintește că relațiile cu Ombudsmanul European se numără printre responsabilitățile conferite Comisiei pentru petiții prin Regulamentul de procedură al Parlamentului European; |
| --- | --- |

39.

| 40. | salută modificările recente aduse Statutului Ombudsmanului care armonizează exercitarea funcțiilor Ombudsmanului cu Tratatul de la Lisabona, care vor întări și mai mult dreptul cetățenilor și al rezidenților UE de a depune plângeri cu privire la administrarea defectuoasă, în special în ceea ce privește protecția avertizorilor de integritate, hărțuirea și conflictele de interese în cadrul instituțiilor, organelor și agențiilor Uniunii; reamintește că noul statut al Ombudsmanului clarifică, de asemenea, condițiile în care acesta poate desfășura anchete din proprie inițiativă, reiterând faptul că el are posibilitatea de a coopera cu autoritățile statelor membre și cu instituțiile, organele și agențiile UE; în acest context, este ferm convins că Ombudsmanului ar trebui să i se aloce un buget majorat, oferindu-i resursele necesare pentru a gestiona în mod eficace volumul de muncă sporit și pentru a continua să lucreze în mod competent în serviciul cetățenilor europeni; îndeamnă instituțiile, organele și agențiile europene să urmeze recomandările Ombudsmanului în ceea ce privește transparența și alte aspecte etice; |
| --- | --- |

40.

| 41. | reamintește că cetățenii UE au drepturi de acces la documentele instituțiilor UE; felicită Ombudsmanul pentru activitatea sa remarcabilă în ceea ce privește accesibilitatea documentelor UE și, în special, pentru aplicarea procedurii accelerate pentru tratarea acestor cereri; invită colegiuitorii să urmeze recomandările Ombudsmanului în legătură cu Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 (6) privind accesul public la documente și să încurajeze revizuirea acestuia; consideră că revizuirea Regulamentului (CE) nr. 1049/2001 constituie o prioritate, pentru a garanta transparența deplină și accesul public deplin la documentele deținute de instituțiile UE; subliniază importanța sarcinilor Ombudsmanului în ceea ce privește transparența pentru democrația europeană, în special în ceea ce privește accesibilitatea documentelor pentru cetățenii europeni, pentru a le permite să își exercite pe deplin dreptul la informare și a spori încrederea cetățenilor în proiectul european; invită Ombudsmanul să își continue eforturile în această direcție, întrucât accesul în timp util la documente și în cele 24 de limbi oficiale ale UE este esențial pentru a garanta participarea adecvată a cetățenilor și a societății civile la procesul decizional; |
| --- | --- |

41.

| 42. | felicită Ombudsmanul pentru activitatea desfășurată în promovarea multilingvismului pentru cetățeni și publicarea unui ansamblu de recomandări adresate administrației UE cu privire la utilizarea limbilor oficiale ale Uniunii în comunicarea cu publicul, recomandări care oferă îndrumări cu privire la momentul și modul de comunicare în diverse limbi, pentru a proteja diversitatea lingvistică a UE; |
| --- | --- |

42.

| 43. | reamintește că una dintre modalitățile de îmbunătățire a percepției cetățenilor despre Uniune este ca aceasta să devină mai ușor de înțeles și mai transparentă pentru ei; consideră că Consiliul ar trebui să depună în continuare eforturi pentru a-și îmbunătăți transparența și îl invită să pună în aplicare unele dintre recomandările formulate în mod repetat de Parlament și de Ombudsman; |
| --- | --- |

43.

| 44. | consideră că este foarte important să se pună în continuare la dispoziția cetățenilor Uniunii informații adecvate cu privire la rolul și sfera activităților Ombudsmanului, precum și la influența sa asupra dezvoltării instituțiilor UE; invită Ombudsmanul să continue să difuzeze informații cu privire la rezultatele investigațiilor care au condus la o mai mare transparență în negocierile comerciale ale UE, să facă publice rezultatele studiilor clinice intervenționale cu medicamente evaluate în UE, să instituie mecanisme de depunere a plângerilor pentru solicitanții de azil și să întărească normele de deontologie aplicabile comisarilor europeni; |
| --- | --- |

44.

| 45. | invită Ombudsmanul să întărească și mai mult Rețeaua europeană a ombudsmanilor pentru a promova dreptul de a se adresa unui ombudsman atât la nivel național, cât și la nivel european, precum și pentru a rămâne conectat și atent la realitățile naționale ale cetățenilor; consideră că este necesar să se intensifice interacțiunea și schimbul de bune practici dintre ombudsmanii naționali și regionali și Ombudsmanul European, astfel încât cetățenii să fie mai bine informați cu privire la drepturile lor și să fie mai bine îndrumați atunci când depun plângeri; |
| --- | --- |

45.

Inițiativa cetățenească europeană

| 46. | subliniază că ICE este un instrument fundamental, unic, de democrație participativă; evidențiază faptul că pentru cetățenii Uniunii ICE reprezintă o ocazie excepțională de a-și defini și a introduce pe agenda politică europeană problemele sau chestiunile care îi privesc, de a-și exprima aspirațiile și a solicita UE să acționeze și să adopte acte legislative, precum și faptul că utilizarea acesteia trebuie încurajată și sprijinită prin toate mijloacele disponibile; reamintește, în acest sens, obligațiile care le revin Comisiei și statelor membre în temeiul Regulamentului (UE) 2019/788, îndeosebi de a sensibiliza cetățenii Uniunii cu privire la existența, obiectivele și funcționarea ICE și de a oferi asistență și sprijin practic organizatorilor ICE; consideră, în acest sens, că ar trebui clarificată contribuția Parlamentului la obligațiile de comunicare ale Comisiei; |
| --- | --- |

46.

| 47. | invită Comisia să colaboreze mai bine cu ICE valabile și să remedieze lipsa de monitorizare legislativă, astfel încât să se atingă obiectivul de întărire a legitimității democratice a Uniunii prin creșterea participării cetățenilor la viața democratică și politică a acesteia; crede, prin urmare, că Comisia ar trebui să dea dovadă de o considerație și un angajament veritabile pentru a răspunde așteptărilor cetățenilor în legătură cu ICE valabile; |
| --- | --- |

47.

| 48. | reamintește că doar câteva ICE încoronate de succes au beneficiat de o monitorizare adecvată din partea Comisiei; |
| --- | --- |

48.

| 49. | consideră că este esențial pentru democrația europeană ca cetățenii să poată contribui la exercitarea prerogativelor legislative ale Uniunii și să fie implicați în mod direct în inițierea propunerilor legislative; invită, prin urmare, Comisia să efectueze o evaluare aprofundată a propunerilor prezentate în cadrul fiecărei ICE valabile și să își respecte pe deplin obligația juridică de a-și expune în mod clar, ușor de înțeles și detaliat, motivele care au stat la baza deciziei de a acționa sau nu; reamintește obligația Parlamentului de a evalua fiecare ICE valabilă, precum și măsurile luate de Comisie, în conformitate cu articolul 16 din Regulamentul (UE) 2019/788 și cu articolul 222 alineatul (9) din Regulamentul de procedură al Parlamentului, în special atunci când Comisia nu prezintă nicio astfel de propunere sau nu le pune în aplicare; |
| --- | --- |

49.

| 50. | solicită să se întărească în continuare rolul Parlamentului, precum și legăturile sale cu organizațiile societății civile în ceea ce privește ICE specifice valabile și procesul de punere în aplicare a acestora de către Comisie; consideră că, în cazurile specifice în care Comisia nu își publică intențiile în termenul stabilit, în conformitate cu articolul 15 din Regulamentul (UE) 2019/788, sau nu precizează într-o comunicare faptul că intenționează să nu ia măsuri cu privire la o ICE care a îndeplinit cerințele procedurale și care, prin urmare, respectă dreptul primar al UE și nu contravine valorilor Uniunii prevăzute la articolul 2 din TUE și drepturilor consfințite în cartă, Parlamentul ar putea decide să dea curs respectivei ICE printr-un raport legislativ din proprie inițiativă (INL), în conformitate cu articolul 222 din Regulamentul său de procedură; îndeamnă Comisia să se angajeze să prezinte o propunere legislativă în toate cazurile în care Parlamentul adoptă un astfel de raport INL; consideră că, într-un astfel de caz, Comisia ar trebui să efectueze o reevaluare detaliată a răspunsului său inițial și să respecte, astfel, pe deplin raportul INL al Parlamentului; cere ca Regulamentul (UE) 2019/788 să fie modificat pentru a stimula Comisia să prezinte o propunere legislativă în cazurile în care ICE depusă îndeplinește cerințele relevante; |
| --- | --- |

50.

| 51. | invită Comisia să informeze în mod clar cetățenii cu privire la repartizarea competențelor între Uniune și statele membre astfel încât ICE să abordeze teme și chestiuni care intră în competența Comisiei de a propune acte juridice, precum și să ofere organizatorilor sfaturi practice și în timp util cu privire la formularea ICE, și să utilizeze în mod adecvat posibilitatea de a înregistra parțial o ICE; subliniază că recentele ICE au solicitat UE să acționeze mai mult, mai rapid, în special în domeniul protecției mediului, al sănătății, al condițiilor decente de viață pentru animale și al drepturilor civile și politice, cum ar fi inițiativele Minority SafePack și End the Cage Age, care s-au bucurat de un sprijin foarte important; reiterează, prin urmare, necesitatea de a oferi o interpretare cât mai largă posibil cadrului referitor la competențele Comisiei de a propune un act juridic; |
| --- | --- |

51.

| 52. | felicită Comisia Europeană pentru organizarea de seminare de informare și a unei săptămâni a inițiativei cetățenești europene în 2020, care a reunit reprezentanți ai instituțiilor, membri ai societății civile și organizatori de inițiative trecute și în curs, cu scopul de a analiza modalitățile de îmbunătățire a acestui instrument; consideră, cu toate acestea, că ICE rămâne în mare măsură necunoscută; invită, prin urmare, Comisia să îmbunătățească vizibilitatea mediatică a acestui instrument participativ, în conformitate cu articolul 18 din Regulamentul (UE) 2019/788; |
| --- | --- |

52.

| 53. | solicită Comisiei să evalueze sub toate aspectele măsurile temporare prevăzute în Regulamentul (UE) 2020/1042, în special în ceea ce privește prelungirea perioadelor de colectare și impactul acesteia asupra capacității organizatorilor de a mobiliza sprijin pentru ICE, cu scopul de a contribui, printre altele, la procesul de reexaminare a Regulamentului (UE) 2019/788; consideră că, în cazul în care această evaluare ajunge la concluzii pozitive, ar putea fi avută în vedere o prelungire a acestor măsuri temporare pe termen mai lung; |
| --- | --- |

53.

| 54. | invită Comisia să îmbunătățească instrumentul ICE pentru a face mai accesibilă participarea cetățenilor, având în vedere numărul redus de ICE care au reușit, în cele din urmă, să ducă la inițierea unor acte juridice; în acest sens, evidențiază măsurile prezentate în Regulamentul (UE) 2019/788 pentru a îmbunătăți modul în care cetățenii Uniunii își pot exercita dreptul de a sprijini o ICE și solicită evaluarea punerii în aplicare a acestor măsuri; invită Comisia să efectueze o evaluare aprofundată a exercitării acestui drept în următorul său raport privind cetățenia UE și să prezinte măsurile legislative și nelegislative care ar putea fi introduse pentru a îmbunătăți în continuare exercitarea acestui drept; |
| --- | --- |

54.

| 55. | este de opinie că modul în care sunt formulate răspunsurile oficiale ale Comisiei la inițiative cetățenești încoronate de succes poate influența semnificativ cum este evaluat acest instrument de către cetățeni și consideră că este nevoie de mai multe eforturi și de o examinare mai prudentă a fiecărei inițiative reușite, pentru a asigura că Comisia reflectă în mod adecvat asupra propunerilor cetățenilor; |
| --- | --- |

55.

| 56. | subliniază necesitatea unor mecanisme participative permanente care să le permită cetățenilor să participe la procesele decizionale ale UE; |
| --- | --- |

56.

| 57. | evidențiază necesitatea de a institui un mecanism adecvat de monitorizare a ICE nereușite pentru a evalua în mod serios și eficace contribuția cetățenilor, inclusiv redirecționarea cetățenilor către Comisia pentru petiții, deoarece lipsa impactului ar putea duce la dezangajare; subliniază rolul mai robust pe care Comisia pentru petiții trebuie să îl joace pe parcursul procedurilor sale de audieri; invită Comisia să colaboreze în timp util cu Parlamentul după ce o ICE este considerată valabilă, pentru a permite Parlamentului să utilizeze pe deplin termenul de trei luni pentru organizarea audierilor de către comisiile competente și să pregătească dezbaterile în plen și rezoluțiile referitoare la ICE valabile; insistă asupra faptului că obiectivul unui termen mai lung prevăzut în Regulamentul (UE) 2019/788, în care Comisia ar trebui să răspundă la ICE valabile, urmărește, în esență, să permită Comisiei să ia în considerare pe deplin opiniile și pozițiile privind ICE, exprimate în cursul etapei de examinare și să ia în considerare în mod corespunzător opțiunile posibile pentru propunerile de acte juridice; |
| --- | --- |

57.

| 58. | salută angajamentul Comisiei de a îmbunătăți și a întări Forumul Inițiativei cetățenești europene, care reprezintă, de asemenea, o obligație juridică ce decurge din Regulamentul (UE) 2019/788; insistă că forumul ar trebui să ofere îndrumări practice și sprijin juridic organizatorilor și să servească drept instrument de consolidare a capacităților, în vederea lansării, a sprijinirii și a susținerii ICE în faza de colectare și pentru a promova ICE ca instrument de implicare a cetățenilor în viața democratică a Uniunii; |
| --- | --- |

58.

| 59. | invită Conferința privind viitorul Europei să le permită cetățenilor Uniunii să își exprime în mod direct opiniile, să discute despre eficacitatea punerii în aplicare a ICE și a cadrului juridic actual care reglementează aceste inițiative și să promoveze ICE ca instrument util pentru a le permite cetățenilor să participe la punerea în aplicare a politicilor publice ale Uniunii; |
| --- | --- |

59.

| 60. | subliniază că Conferința privind viitorul Europei oferă ocazia de a înțelege mai bine necesitatea de a participa la programul Uniunii și că, prin urmare, ea ar putea reflecta asupra modalităților de îmbunătățire și aplicare a procesului de participare a cetățenilor; subliniază că această conferință va da un nou impuls dezbaterii europene privind întărirea democrației, în special ICE; invită Comisia să încurajeze cetățenii ale căror propuneri făcute în contextul Conferinței privind viitorul Europei nu au fost incluse în propunerile Comisiei să utilizeze toate instrumentele de care dispun, inclusiv ICE; |
| --- | --- |

60.

Concluzii

| 61. | subliniază rolul acestor trei instrumente participative, de a înlesni și încuraja implicarea cetățenilor și rezidenților UE, având, astfel, un impact concret direct asupra agendei politice a UE; solicită crearea și promovarea a unui site interinstituțional de tip ghișeu unic, de mare amploare, accesibil, destinat cetățenilor UE (și a unei aplicații care ar trebui să fie ușor de utilizat), care să pună la dispoziție informații cu privire la toate drepturile și instrumentele democratice ce permit cetățenilor să participe direct și să influențeze procesul decizional la nivelul UE; consideră că o astfel de platformă unică nu numai că i-ar face pe cetățeni mai conștienți de drepturile lor, dar ar promova, de asemenea, complementaritatea dintre diferitele instrumente; |
| --- | --- |

61.

| 62. | subliniază că o colectare periodică de informații privind subiecte de interes pentru cetățeni și chestiuni recurente, care sunt abordate în contextul petițiilor, al anchetelor Ombudsmanului European și al ICE, ar contribui la găsirea mai rapidă a soluțiilor, asigurând, în același timp, coerența politicilor UE în serviciul cetățenilor săi; |
| --- | --- |

62.

| 63. | consideră că este esențial să se analizeze problemele de comunicare dintre instituțiile europene și cetățeni care determină utilizarea insuficientă a mecanismelor de participare civică de către europeni; solicită punerea la dispoziție a resurselor necesare pentru diseminarea informațiilor privind existența și funcționarea acestor instrumente în rândul publicului larg; |
| --- | --- |

63.

| 64. | solicită sensibilizarea publicului cu privire la aceste trei instrumente participative, îndeosebi în rândul tineretului, pentru ca ele să devină instrumente eficiente și utile de participare democratică; subliniază că toate instituțiile europene ar trebui să își maximizeze eforturile de comunicare la nivel local, regional și național pentru a se asigura că un număr cât mai mare de cetățeni cunosc aceste trei instrumente și sunt încurajați să participe și să se implice în ele, și anume ICE, plângerile adresate Ombudsmanului European și dreptul de a adresa petiții; subliniază că este important ca cetățenii, atât la nivel european, cât și local, prin intermediul centrelor de informare Europe Direct și al Caselor Europei (7), să fie ajutați să adreseze petiții, ICE și plângeri Ombudsmanului European; |
| --- | --- |

64.

| 65. | subliniază rolul pedagogic esențial pe care trebuie să îl joace părțile interesate din mediul universitar în asigurarea unei educații civice europene; îndeamnă statele membre să îi învețe pe elevii din școlile primare și secundare și universități despre cele trei instrumente participative ale UE, pentru ca aceștia să fie conștienți de procesul decizional al UE și de modul în care pot participa în mod activ; solicită Comisiei să consolideze obiectivele programului Erasmus + în ceea ce privește participarea activă a tinerilor la viața democratică, îndeosebi prin activități de învățare care vizează dezvoltarea competențelor civice și înțelegerea politicilor europene; reamintește că angajamentul civic al tinerilor este fundamental pentru viitorul tuturor democrațiilor; |
| --- | --- |

65.

| 66. | subliniază că este important ca persoanele cu dizabilități să aibă acces neîngrădit la toate feluritele instrumente pe care Uniunea le pune la dispoziția cetățenilor, mai ales prin interpretarea și traducerea sistematică în limbajul semnelor și în limbaj ușor lizibil; |
| --- | --- |

66.

| 67. | invită instituțiile UE să abordeze provocările cu care se confruntă grupurile vulnerabile de persoane care sunt subreprezentate și nu își pot soluționa problemele și să le implice în procesul decizional; |
| --- | --- |

67.

| 68. | invită Comisia să includă cele trei instrumente participative în punerea în aplicare a Strategiei pentru tineret 2019-2027 „Implicarea, conectarea și responsabilizarea tinerilor: o nouă strategie a UE pentru tineret”, în special în domeniile de acțiune „Implicare” și „Conectare”; |
| --- | --- |

68.

| 69. | reamintește că politica de comunicare multilingvă a UE, precum și publicarea de informații și documente în toate limbile oficiale ale UE, constituie un element esențial în comunicarea cu cetățenii din toate statele membre și în contactele cu aceștia, care trebuie să fie amplificate; evidențiază importanța sa în toate canalele de comunicare, inclusiv pe rețelele de socializare, pentru o mai bună conectare cu cetățenii, îndeosebi în ce privește nevoile speciale ale persoanelor cu handicap; salută orientările publicate de Ombudsman, care oferă instrucțiuni instituțiilor cu privire la modul în care să își dezvolte politica lingvistică în modul cel mai accesibil cetățenilor; |
| --- | --- |

69.

| 70. | insistă asupra necesității ca Parlamentul să discute rolul și dimensiunea Comisiei pentru petiții; atrage atenția asupra faptului că se poate acorda o mai mare atenție solicitărilor cetățenilor numai dacă un organism competent se ocupă de monitorizare; evidențiază că, în prezent, Comisia pentru petiții nu este nici suficient de numeroasă, nici nu dispune de competențe suficiente pentru a satisface cererea de asistență din partea cetățenilor; |
| --- | --- |

70.

| 71. | subliniază necesitatea de a aborda deficiențele sistemului de petiții al UE, ținând seama de nevoile speciale ale persoanelor cu handicap, pentru a-i asigura întregul potențial democratic și rolul de stabilire a agendei; invită instituțiile UE să își utilizeze resursele pentru a crește atractivitatea acestui instrument și a promova participarea cetățenilor la procesul legislativ al UE; în acest sens, subliniază necesitatea alocării mai multor fonduri UE pentru promovarea mecanismelor participative; |
| --- | --- |

71.

| 72. | subliniază necesitatea ca cetățenii să aibă la dispoziție orientări clare atunci când aleg cel mai adecvat instrument participativ pentru a răspunde la preocupările lor, în scopul îmbunătățirii participării acestora; consideră că este necesar să se înțeleagă obstacolele cu care se confruntă cetățenii europeni, și în special cei cu dizabilități, atunci când adresează o petiție Parlamentului, o plângere Ombudsmanului și o inițiativă Comisiei și să se remedieze aceste obstacole; |
| --- | --- |

72.

| 73. | subliniază, de asemenea, că atunci când ICE și petițiile au avut un impact, îndeosebi printr-o mediatizare amplă sau prin analizarea de către Comisie sau Parlament, ele ar trebui examinate pentru a identifica strategiile de succes și cele mai bune practici, care ar putea fi utilizate ca învățăminte în viitor; |
| --- | --- |

73.

| 74. | subliniază importanța transparenței în procesul de tratare a plângerilor și a inițiativelor cetățenești; invită Comisia să ia măsurile necesare pentru a asigura transparența deplină; își exprimă sprijinul pentru eforturile Ombudsmanului European de a face toate instituțiile și organele UE mult mai transparente și mai responsabile față de cetățenii UE; |
| --- | --- |

74.

| 75. | este ferm convins că accesul cetățenilor la documentele instituțiilor europene constituie baza unei democrații participative; subliniază, în acest sens, că instituțiile trebuie să dea dovadă de transparență și responsabilitate față de cetățeni; |
| --- | --- |

75.

| 76. | subliniază că dezbaterea privind viitorul UE ar trebui să aibă ca rezultat îmbunătățirea instrumentelor de participare a cetățenilor, care să facă Uniunea mai democratică, mai transparentă și mai deschisă pentru cetățenii săi; |
| --- | --- |

76.

o

o o

| 77. | îi încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Ombudsmanului European, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și ombudsmanilor lor sau organelor competente similare. |
| --- | --- |

77.

---

(1)  JO L 113, 4.5.1994, p. 15.

(2)  JO L 130, 17.5.2019, p. 55.

(3)  JO L 213, 17.7.2020, p. 7.

(4)  Regulamentul (UE) nr. 211/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 privind inițiativa cetățenească (JO L 65, 11.3.2011, p. 1).

(5)  Conferința președinților de comisie ai Parlamentului European, Orientări privind tratarea petițiilor de către comisiile permanente, 14 iulie 1998, PE225.233

(6)  Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2001 privind accesul public la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei (JO L 145, 31.5.2001, p. 43).

(7)  „Maison de l’Europe” în limba franceză, https://www.maisons-europe.eu/

---

Joi, 10 martie 2022

| 9.9.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 347/122 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 347/122

---

P9_TA(2022)0068

Un nou cadru strategic al UE în domeniul sănătății și securității în muncă după 2020

Rezoluția Parlamentului European din 10 martie 2022 referitoare la un nou cadru strategic al UE în domeniul sănătății și securității în muncă după 2020 (inclusiv la o mai bună protecție a lucrătorilor împotriva expunerii la substanțe nocive, a stresului la locul de muncă și a traumatismelor cauzate de mișcări repetate) (2021/2165(INI))

(2022/C 347/10)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană,

| — | având în vedere articolele 153 și 168 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 153 și 168 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere articolul 3 din Carta socială europeană a Consiliului Europei, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 3 din Carta socială europeană a Consiliului Europei,

| — | având în vedere articolul 3 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 3 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere convențiile și recomandările Organizației Internaționale a Muncii (OIM) în domeniul securității și sănătății în muncă, |
| --- | --- |

—

având în vedere convențiile și recomandările Organizației Internaționale a Muncii (OIM) în domeniul securității și sănătății în muncă,

| — | având în vedere obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD) pentru 2030 ale Organizației Națiunilor Unite, în special obiectivul 8.8, intitulat „Protecția drepturilor lucrătorilor și promovarea unor medii de lucru sigure”, |
| --- | --- |

—

având în vedere obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD) pentru 2030 ale Organizației Națiunilor Unite, în special obiectivul 8.8, intitulat „Protecția drepturilor lucrătorilor și promovarea unor medii de lucru sigure”,

| — | având în vedere Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu dizabilități (UN CRPD) la care UE și toate statele sale membre sunt părți, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu dizabilități (UN CRPD) la care UE și toate statele sale membre sunt părți,

| — | având în vedere cel mai recent raport al Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC), intitulat „AR6 Climate Change 2021: the Physical Science Basis” (Raport de evaluare 6 – Schimbările climatice în 2021: elementele științifice), |
| --- | --- |

—

având în vedere cel mai recent raport al Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC), intitulat „AR6 Climate Change 2021: the Physical Science Basis” (Raport de evaluare 6 – Schimbările climatice în 2021: elementele științifice),

| — | având în vedere Cadrul european de acțiune al Organizației Mondiale a Sănătății (OMS) privind sănătatea mintală (2021-2025) (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Cadrul european de acțiune al Organizației Mondiale a Sănătății (OMS) privind sănătatea mintală (2021-2025) (1),

| — | având în vedere Directiva 2000/78/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2000/78/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă (2),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 3 februarie 2021, intitulată „Planul european de combatere a cancerului” (COM(2021)0044), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 3 februarie 2021, intitulată „Planul european de combatere a cancerului” (COM(2021)0044),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 28 iunie 2021, intitulată „Cadrul strategic al UE privind sănătatea și securitatea la locul de muncă 2021-2027 – Securitatea și sănătatea în muncă într-o lume a muncii în schimbare” (COM(2021)0323), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 28 iunie 2021, intitulată „Cadrul strategic al UE privind sănătatea și securitatea la locul de muncă 2021-2027 – Securitatea și sănătatea în muncă într-o lume a muncii în schimbare” (COM(2021)0323),

| — | având în vedere avizul din 23 iunie 2021 al Grupului de experți ai Comisiei privind modalitățile eficiente de a investi în sănătate, intitulat „Sprijinirea sănătății mintale a lucrătorilor din domeniul sănătății și a altor lucrători esențiali”, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul din 23 iunie 2021 al Grupului de experți ai Comisiei privind modalitățile eficiente de a investi în sănătate, intitulat „Sprijinirea sănătății mintale a lucrătorilor din domeniul sănătății și a altor lucrători esențiali”,

| — | având în vedere Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat în comun la 17 noiembrie 2017 de către Parlament, Consiliu și Comisie („Pilonul”), în special principiile 5-10 ale acestuia, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pilonul european al drepturilor sociale, proclamat în comun la 17 noiembrie 2017 de către Parlament, Consiliu și Comisie („Pilonul”), în special principiile 5-10 ale acestuia,

| — | având în vedere Planul de acțiune al Comisiei din 4 martie 2021 privind Pilonul european al drepturilor sociale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Planul de acțiune al Comisiei din 4 martie 2021 privind Pilonul european al drepturilor sociale,

| — | având în vedere Declarația de la Porto a Consiliului European din 8 mai 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Porto a Consiliului European din 8 mai 2021,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din octombrie 2019 privind „economia bunăstării”, care subliniază importanța crucială a promovării sănătății mintale la locul de muncă, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din octombrie 2019 privind „economia bunăstării”, care subliniază importanța crucială a promovării sănătății mintale la locul de muncă,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 20 octombrie 2021, intitulat „Sănătatea și securitatea la locul de muncă – cadrul strategic al UE (2021-2027)”, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 20 octombrie 2021, intitulat „Sănătatea și securitatea la locul de muncă – cadrul strategic al UE (2021-2027)”,

| — | având în vedere Cadrul de acțiune al UE privind sănătatea mintală și starea de bine, adoptat la conferința finală referitoare la Acțiunea comună a UE privind sănătatea mintală și starea de bine din 21-22 ianuarie 2016 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Cadrul de acțiune al UE privind sănătatea mintală și starea de bine, adoptat la conferința finală referitoare la Acțiunea comună a UE privind sănătatea mintală și starea de bine din 21-22 ianuarie 2016 (3),

| — | având în vedere Strategia UE privind drepturile persoanelor cu dizabilități 2021-2030, |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia UE privind drepturile persoanelor cu dizabilități 2021-2030,

| — | având în vedere primul raport comun de punere în aplicare a Acordului-cadru al partenerilor sociali europeni privind digitalizarea (2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere primul raport comun de punere în aplicare a Acordului-cadru al partenerilor sociali europeni privind digitalizarea (2021),

| — | având în vedere orientările Agenției Europene pentru Sănătate și Securitate în Muncă (EU-OSHA) din 24 aprilie 2020, intitulate „COVID-19: revenirea la locul de muncă – adaptarea locurilor de muncă și protejarea lucrătorilor”, |
| --- | --- |

—

având în vedere orientările Agenției Europene pentru Sănătate și Securitate în Muncă (EU-OSHA) din 24 aprilie 2020, intitulate „COVID-19: revenirea la locul de muncă – adaptarea locurilor de muncă și protejarea lucrătorilor”,

| — | având în vedere raportul Agenției Europene pentru Securitate și Sănătate în Muncă (EU-OSHA) din 22 octombrie 2021, intitulat „Munca la distanță și riscurile pentru sănătate în contextul pandemiei de COVID-19: date concrete de pe teren și implicații politice”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Agenției Europene pentru Securitate și Sănătate în Muncă (EU-OSHA) din 22 octombrie 2021, intitulat „Munca la distanță și riscurile pentru sănătate în contextul pandemiei de COVID-19: date concrete de pe teren și implicații politice”,

| — | având în vedere rezoluția sa din 11 septembrie 2018 referitoare la metodele de reintegrare a lucrătorilor care se recuperează în urma vătămărilor și a bolilor în locuri de muncă de calitate (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 11 septembrie 2018 referitoare la metodele de reintegrare a lucrătorilor care se recuperează în urma vătămărilor și a bolilor în locuri de muncă de calitate (4),

| — | având în vedere rezoluția sa din 19 iunie 2020 referitoare la protecția europeană a lucrătorilor transfrontalieri și sezonieri în contextul crizei provocate de COVID-19 (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 19 iunie 2020 referitoare la protecția europeană a lucrătorilor transfrontalieri și sezonieri în contextul crizei provocate de COVID-19 (5),

| — | având în vedere rezoluția sa din 17 decembrie 2020 referitoare la o Europă socială puternică pentru tranziții juste (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 17 decembrie 2020 referitoare la o Europă socială puternică pentru tranziții juste (6),

| — | având în vedere rezoluția sa din 21 ianuarie 2021 conținând recomandări către Comisie privind dreptul de a se deconecta (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 21 ianuarie 2021 conținând recomandări către Comisie privind dreptul de a se deconecta (7),

| — | având în vedere rezoluția sa din 16 septembrie 2021 referitoare la condiții de muncă echitabile, drepturi și protecție socială pentru lucrătorii pe platforme online – noi forme de angajare legate de dezvoltarea digitală (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 16 septembrie 2021 referitoare la condiții de muncă echitabile, drepturi și protecție socială pentru lucrătorii pe platforme online – noi forme de angajare legate de dezvoltarea digitală (8),

| — | având în vedere rezoluția sa din 20 octombrie 2021 conținând recomandări adresate Comisiei privind protecția lucrătorilor împotriva azbestului (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 20 octombrie 2021 conținând recomandări adresate Comisiei privind protecția lucrătorilor împotriva azbestului (9),

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A9-0023/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A9-0023/2022),

| A. | întrucât, în elaborarea și punerea în aplicare a tuturor politicilor și activităților Uniunii, ar trebui să se asigure un nivel ridicat de protecție a sănătății umane; |
| --- | --- |

A.

întrucât, în elaborarea și punerea în aplicare a tuturor politicilor și activităților Uniunii, ar trebui să se asigure un nivel ridicat de protecție a sănătății umane;

| B. | întrucât, potrivit Constituției OMS, „sănătatea este o stare de bunăstare totală fizică, mentală și socială și nu constă numai din absența bolii sau infirmității” (10); |
| --- | --- |

B.

întrucât, potrivit Constituției OMS, „sănătatea este o stare de bunăstare totală fizică, mentală și socială și nu constă numai din absența bolii sau infirmității” (10);

| C. | întrucât, potrivit OMS, sănătatea mintală constituie „starea de bine în care persoanele individuale își pot utiliza capacitățile, pot soluționa problemele normale ale vieții, pot munci în mod productiv și eficace și sunt în stare să contribuie cu ceva la societate” (11); |
| --- | --- |

C.

întrucât, potrivit OMS, sănătatea mintală constituie „starea de bine în care persoanele individuale își pot utiliza capacitățile, pot soluționa problemele normale ale vieții, pot munci în mod productiv și eficace și sunt în stare să contribuie cu ceva la societate” (11);

| D. | întrucât, în 2018, în UE-27 au avut loc peste 3 300 de accidente soldate cu deces și 3,1 milioane de accidente fără pierderi de vieți omenești; întrucât peste 200 000 de lucrători mor în fiecare an din cauza bolilor profesionale (12); întrucât aceste date nu includ toate accidentele cauzate de munca nedeclarată, ceea ce face plauzibil să se presupună că cifrele reale depășesc cu mult statisticile oficiale (13); întrucât, în 2017, potrivit Fundației Europene pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă (Eurofound), 20 % dintre locurile de muncă din Europa erau de „slabă calitate” și îi expuneau pe lucrători la un risc sporit în ceea ce privește sănătatea lor fizică sau mintală; întrucât 14 % dintre lucrători au fost expuși unui nivel ridicat de riscuri psihosociale (14); întrucât 23 % dintre lucrătorii europeni consideră că securitatea sau sănătatea lor este în pericol din cauza muncii pe care o prestează; întrucât, în 2015, Sondajul european privind condițiile de muncă (EWCS) a constatat că 21 % dintre locurile de muncă din Europa erau „locuri de muncă de înaltă calitate” (15); întrucât activitatea de pe teren aferentă EWCS a fost suspendată în 2020 din cauza izbucnirii pandemiei de COVID-19, dar a fost relansată în iulie 2021, urmând ca rezultatele sondajului să fie publicate până la sfârșitul anului 2022; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în 2018, în UE-27 au avut loc peste 3 300 de accidente soldate cu deces și 3,1 milioane de accidente fără pierderi de vieți omenești; întrucât peste 200 000 de lucrători mor în fiecare an din cauza bolilor profesionale (12); întrucât aceste date nu includ toate accidentele cauzate de munca nedeclarată, ceea ce face plauzibil să se presupună că cifrele reale depășesc cu mult statisticile oficiale (13); întrucât, în 2017, potrivit Fundației Europene pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă (Eurofound), 20 % dintre locurile de muncă din Europa erau de „slabă calitate” și îi expuneau pe lucrători la un risc sporit în ceea ce privește sănătatea lor fizică sau mintală; întrucât 14 % dintre lucrători au fost expuși unui nivel ridicat de riscuri psihosociale (14); întrucât 23 % dintre lucrătorii europeni consideră că securitatea sau sănătatea lor este în pericol din cauza muncii pe care o prestează; întrucât, în 2015, Sondajul european privind condițiile de muncă (EWCS) a constatat că 21 % dintre locurile de muncă din Europa erau „locuri de muncă de înaltă calitate” (15); întrucât activitatea de pe teren aferentă EWCS a fost suspendată în 2020 din cauza izbucnirii pandemiei de COVID-19, dar a fost relansată în iulie 2021, urmând ca rezultatele sondajului să fie publicate până la sfârșitul anului 2022;

| E. | întrucât riscul de rănire la locul de muncă este de peste trei ori mai mare pentru lucrătorii care au lucrat la locul lor de muncă de mai puțin de patru săptămâni decât pentru cei care lucrează la locul lor de muncă de mai mult de un an (16); |
| --- | --- |

E.

întrucât riscul de rănire la locul de muncă este de peste trei ori mai mare pentru lucrătorii care au lucrat la locul lor de muncă de mai puțin de patru săptămâni decât pentru cei care lucrează la locul lor de muncă de mai mult de un an (16);

| F. | întrucât tendința de reducere a numărului de accidente și decese la locul de muncă nu este aceeași în toate țările; |
| --- | --- |

F.

întrucât tendința de reducere a numărului de accidente și decese la locul de muncă nu este aceeași în toate țările;

| G. | întrucât Planul european de combatere a cancerului vizează reducerea poverii cancerului pentru pacienți, familiile acestora și sistemele de sănătate; întrucât cancerul reprezintă prima cauză a deceselor legate de locul de muncă din Uniunea Europeană, 52 % din totalul acestor decese fiind atribuite cancerului; întrucât agenții cancerigeni reprezintă un factor care contribuie anual la aproximativ 100 000 de decese legate de locul de muncă, cauzate de cancerul profesional (17); întrucât pe listele prioritare de agenți cancerigeni și mutageni și substanțe toxice pentru reproducere la locul de muncă, diferite agenții, părți interesate și OMS au identificat între 50 și 70 de substanțe sau grupuri de substanțe pentru care sunt necesare valori-limită obligatorii; întrucât, la locul de muncă, lucrătorii pot fi expuși unui amestec de substanțe care poate spori riscurile la adresa sănătății, poate avea efecte adverse asupra sistemelor lor de reproducere, inclusiv reducând fertilitatea sau cauzând chiar infertilitatea și, de asemenea, poate avea un efect negativ asupra dezvoltării fătului și a lactației; |
| --- | --- |

G.

întrucât Planul european de combatere a cancerului vizează reducerea poverii cancerului pentru pacienți, familiile acestora și sistemele de sănătate; întrucât cancerul reprezintă prima cauză a deceselor legate de locul de muncă din Uniunea Europeană, 52 % din totalul acestor decese fiind atribuite cancerului; întrucât agenții cancerigeni reprezintă un factor care contribuie anual la aproximativ 100 000 de decese legate de locul de muncă, cauzate de cancerul profesional (17); întrucât pe listele prioritare de agenți cancerigeni și mutageni și substanțe toxice pentru reproducere la locul de muncă, diferite agenții, părți interesate și OMS au identificat între 50 și 70 de substanțe sau grupuri de substanțe pentru care sunt necesare valori-limită obligatorii; întrucât, la locul de muncă, lucrătorii pot fi expuși unui amestec de substanțe care poate spori riscurile la adresa sănătății, poate avea efecte adverse asupra sistemelor lor de reproducere, inclusiv reducând fertilitatea sau cauzând chiar infertilitatea și, de asemenea, poate avea un efect negativ asupra dezvoltării fătului și a lactației;

| H. | întrucât expunerea la azbest provoacă anual aproximativ 88 000 de decese în Europa, cauzând între 55 % și 75 % dintre cazurile de cancer pulmonar dezvoltat la locul de muncă și întrucât 45 % dintre cazurile de cancer pulmonar se datorează expunerii la azbest, care este principala cauză a acestei forme de cancer (18); întrucât se estimează că ratele mortalității cauzate de această expunere vor continua să crească la sfârșitul anilor 2020 și 2030 (19); întrucât, deși azbestul a fost interzis în UE din 2005, acesta este încă prezent în multe clădiri administrative, școli, locuințe, infrastructuri, facilități pentru transportul public și rețele de alimentare cu apă; întrucât 80 % din formele de cancer profesional recunoscute în statele membre sunt legate de azbest; |
| --- | --- |

H.

întrucât expunerea la azbest provoacă anual aproximativ 88 000 de decese în Europa, cauzând între 55 % și 75 % dintre cazurile de cancer pulmonar dezvoltat la locul de muncă și întrucât 45 % dintre cazurile de cancer pulmonar se datorează expunerii la azbest, care este principala cauză a acestei forme de cancer (18); întrucât se estimează că ratele mortalității cauzate de această expunere vor continua să crească la sfârșitul anilor 2020 și 2030 (19); întrucât, deși azbestul a fost interzis în UE din 2005, acesta este încă prezent în multe clădiri administrative, școli, locuințe, infrastructuri, facilități pentru transportul public și rețele de alimentare cu apă; întrucât 80 % din formele de cancer profesional recunoscute în statele membre sunt legate de azbest;

| I. | întrucât factori precum radiațiile, stresul, organizarea muncii și condițiile de muncă sunt toți legați de cancerul profesional; întrucât numărul de cazuri de cancer de piele, care constituie una dintre cele mai răspândite boli profesionale, este în creștere din cauza mai multor factori, printre care schimbările climatice, în condițiile în care doar un număr foarte mic de tipuri de cancer de piele apărute ca urmare a activității profesionale sunt recunoscute ca boală profesională; întrucât lucrătorii în aer liber, în special cei care lucrează în agricultură, silvicultură, în sectorul construcțiilor sau al turismului prezintă un risc semnificativ de a dezvolta cancer de piele non-melanom din cauza nivelurilor ridicate de expunere la radiațiile UV; întrucât lucrătorii din sectorul sanitar și din sectorul asistenței de urgență, care joacă un rol fundamental în pregătirea și răspunsul în caz de urgență, cum ar fi pompierii și asistenții medicali, se confruntă, de asemenea, cu niveluri de expunere similare, precum și cu un stres suplimentar din cauza creșterii volumului de muncă, care poate duce la agravarea riscurilor psihosociale; întrucât nu există încă o abordare europeană comună în ceea ce privește prevenirea expunerii la radiațiile UV (20); întrucât, în prezent, nu există date fiabile și comparabile la nivelul UE privind expunerea la factorii care pot cauza cancerul la locul de muncă (21); întrucât 2 % dintre cazurile de cancer la nivelul UE pot fi atribuite radiațiilor ionizante, iar expunerea în interior la radon și la produsele sale de descompunere este a doua principală cauză a cancerului pulmonar în Europa (22) (23); |
| --- | --- |

I.

întrucât factori precum radiațiile, stresul, organizarea muncii și condițiile de muncă sunt toți legați de cancerul profesional; întrucât numărul de cazuri de cancer de piele, care constituie una dintre cele mai răspândite boli profesionale, este în creștere din cauza mai multor factori, printre care schimbările climatice, în condițiile în care doar un număr foarte mic de tipuri de cancer de piele apărute ca urmare a activității profesionale sunt recunoscute ca boală profesională; întrucât lucrătorii în aer liber, în special cei care lucrează în agricultură, silvicultură, în sectorul construcțiilor sau al turismului prezintă un risc semnificativ de a dezvolta cancer de piele non-melanom din cauza nivelurilor ridicate de expunere la radiațiile UV; întrucât lucrătorii din sectorul sanitar și din sectorul asistenței de urgență, care joacă un rol fundamental în pregătirea și răspunsul în caz de urgență, cum ar fi pompierii și asistenții medicali, se confruntă, de asemenea, cu niveluri de expunere similare, precum și cu un stres suplimentar din cauza creșterii volumului de muncă, care poate duce la agravarea riscurilor psihosociale; întrucât nu există încă o abordare europeană comună în ceea ce privește prevenirea expunerii la radiațiile UV (20); întrucât, în prezent, nu există date fiabile și comparabile la nivelul UE privind expunerea la factorii care pot cauza cancerul la locul de muncă (21); întrucât 2 % dintre cazurile de cancer la nivelul UE pot fi atribuite radiațiilor ionizante, iar expunerea în interior la radon și la produsele sale de descompunere este a doua principală cauză a cancerului pulmonar în Europa (22) (23);

| J. | întrucât schimbările climatice au avut deja și vor continua să aibă efecte dăunătoare asupra sănătății umane, a siguranței la locul de muncă și a condițiilor de muncă; întrucât, potrivit celui mai recent raport al Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC), condițiile de muncă vor fi afectate într-o măsură tot mai mare de schimbările semnificative ale tendințelor meteorologice, spre exemplu de valuri de căldură și de precipitații abundente; întrucât expunerea tot mai frecventă la temperaturi ridicate la locul de muncă va crește riscurile legate de insolații, deshidratare, oboseală, lipsa de concentrare și de complicații ale bolilor cronice; întrucât bolile profesionale legate de agenții biologici sunt, de asemenea, influențate de schimbările climatice, deoarece creșterea temperaturilor, spre exemplu, poate avea un efect asupra distribuției geografice a vectorilor agenților biologici (căpușe, țânțari), facilitând astfel răspândirea bolilor care sunt noi pentru o anumită regiune; întrucât este esențială adaptarea practicilor de lucru pentru a ține seama de efectele schimbărilor climatice (24); |
| --- | --- |

J.

întrucât schimbările climatice au avut deja și vor continua să aibă efecte dăunătoare asupra sănătății umane, a siguranței la locul de muncă și a condițiilor de muncă; întrucât, potrivit celui mai recent raport al Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC), condițiile de muncă vor fi afectate într-o măsură tot mai mare de schimbările semnificative ale tendințelor meteorologice, spre exemplu de valuri de căldură și de precipitații abundente; întrucât expunerea tot mai frecventă la temperaturi ridicate la locul de muncă va crește riscurile legate de insolații, deshidratare, oboseală, lipsa de concentrare și de complicații ale bolilor cronice; întrucât bolile profesionale legate de agenții biologici sunt, de asemenea, influențate de schimbările climatice, deoarece creșterea temperaturilor, spre exemplu, poate avea un efect asupra distribuției geografice a vectorilor agenților biologici (căpușe, țânțari), facilitând astfel răspândirea bolilor care sunt noi pentru o anumită regiune; întrucât este esențială adaptarea practicilor de lucru pentru a ține seama de efectele schimbărilor climatice (24);

| K. | întrucât un mediu de lucru propice din punct de vedere psihosocial îmbunătățește bunăstarea fizică și psihică a lucrătorilor; întrucât riscurile psihosociale pot apărea din cauza unei concepții, organizări și gestionări deficitare a muncii, precum și a unui context social deficitar al muncii și pot avea rezultate psihologice, fizice și sociale negative, cum ar fi stresul, anxietatea, epuizarea profesională și depresia, care fac parte din al doilea grup – ca mărime – de probleme de sănătate autodeclarate legate de muncă (25); întrucât stresul la locul de muncă poate spori în mod semnificativ riscul de declanșare și exacerbare a afecțiunilor musculo-scheletice (AMS) și a bolilor reumatice/inflamatorii cronice (26); întrucât, potrivit Eurofound și EU-OSHA, un sfert dintre lucrătorii din Europa se confruntă cu un nivel excesiv de stres la locul de muncă; întrucât 51 % dintre lucrătorii din UE afirmă că stresul este o problemă frecvent întâlnită la locul lor de muncă, iar aproape 80 % dintre manageri sunt îngrijorați de stresul ocupațional (27), ceea ce arată că riscurile psihosociale reprezintă o preocupare pentru majoritatea întreprinderilor (28); întrucât peste jumătate din totalul zilelor lucrătoare pierdute în UE sunt cauzate de stresul la locul de muncă (29); întrucât abordările și legislația în domeniul riscurilor psihosociale diferă în mod semnificativ de la un stat membru la altul; întrucât sănătatea mintală și bunăstarea populației europene pot fi afectate în mod pozitiv dacă se acordă atenție strategiilor puse în aplicare la locul de muncă; întrucât prevenirea problemelor de sănătate mintală și promovarea sănătății mintale ar contribui, de asemenea, la reducerea comportamentelor asociate cu riscuri pentru sănătate, cum ar fi consumul de alcool, de droguri și de tutun, lipsa activității fizice și o alimentație necorespunzătoare; întrucât nivelurile îmbunătățite de bunăstare psihologică și fizică sunt direct asociate unor mai bune performanțe la locul de muncă; |
| --- | --- |

K.

întrucât un mediu de lucru propice din punct de vedere psihosocial îmbunătățește bunăstarea fizică și psihică a lucrătorilor; întrucât riscurile psihosociale pot apărea din cauza unei concepții, organizări și gestionări deficitare a muncii, precum și a unui context social deficitar al muncii și pot avea rezultate psihologice, fizice și sociale negative, cum ar fi stresul, anxietatea, epuizarea profesională și depresia, care fac parte din al doilea grup – ca mărime – de probleme de sănătate autodeclarate legate de muncă (25); întrucât stresul la locul de muncă poate spori în mod semnificativ riscul de declanșare și exacerbare a afecțiunilor musculo-scheletice (AMS) și a bolilor reumatice/inflamatorii cronice (26); întrucât, potrivit Eurofound și EU-OSHA, un sfert dintre lucrătorii din Europa se confruntă cu un nivel excesiv de stres la locul de muncă; întrucât 51 % dintre lucrătorii din UE afirmă că stresul este o problemă frecvent întâlnită la locul lor de muncă, iar aproape 80 % dintre manageri sunt îngrijorați de stresul ocupațional (27), ceea ce arată că riscurile psihosociale reprezintă o preocupare pentru majoritatea întreprinderilor (28); întrucât peste jumătate din totalul zilelor lucrătoare pierdute în UE sunt cauzate de stresul la locul de muncă (29); întrucât abordările și legislația în domeniul riscurilor psihosociale diferă în mod semnificativ de la un stat membru la altul; întrucât sănătatea mintală și bunăstarea populației europene pot fi afectate în mod pozitiv dacă se acordă atenție strategiilor puse în aplicare la locul de muncă; întrucât prevenirea problemelor de sănătate mintală și promovarea sănătății mintale ar contribui, de asemenea, la reducerea comportamentelor asociate cu riscuri pentru sănătate, cum ar fi consumul de alcool, de droguri și de tutun, lipsa activității fizice și o alimentație necorespunzătoare; întrucât nivelurile îmbunătățite de bunăstare psihologică și fizică sunt direct asociate unor mai bune performanțe la locul de muncă;

| L. | întrucât locurile de muncă pot juca un rol important în domeniul sănătății publice, în funcție de resursele logistice de care dispun, prin promovarea unui stil de viață sănătos, încurajând practicarea sportului și a activităților fizice și promovând sănătatea în toate aspectele sale pe o scară mai largă în rândul angajaților; |
| --- | --- |

L.

întrucât locurile de muncă pot juca un rol important în domeniul sănătății publice, în funcție de resursele logistice de care dispun, prin promovarea unui stil de viață sănătos, încurajând practicarea sportului și a activităților fizice și promovând sănătatea în toate aspectele sale pe o scară mai largă în rândul angajaților;

| M. | întrucât educația pentru sănătate joacă un rol fundamental în pregătirea și atenuarea impactului amenințărilor la adresa sănătății și în contribuția la o mai bună înțelegere de către populație a contramăsurilor și a evaluării riscurilor în contextul diferitelor amenințări la adresa sănătății; |
| --- | --- |

M.

întrucât educația pentru sănătate joacă un rol fundamental în pregătirea și atenuarea impactului amenințărilor la adresa sănătății și în contribuția la o mai bună înțelegere de către populație a contramăsurilor și a evaluării riscurilor în contextul diferitelor amenințări la adresa sănătății;

| N. | întrucât pandemia de COVID-19 a scos în evidență necesitatea de a garanta siguranța și protecția lucrătorilor, inclusiv a sănătății lor mintale; întrucât această pandemie a subliniat importanța investițiilor în sănătatea publică; întrucât pandemia de COVID-19 a dus la o creștere rapidă a ponderii muncii de la distanță, în condițiile în care aproape jumătate dintre toți angajații din UE au lucrat cel puțin o parte din timp de la domiciliu (30) pe durata perioadelor în care s-au aplicat măsuri de limitare a mișcării persoanelor, asumându-și în același timp responsabilități de îngrijire sporite; întrucât munca de la distanță s-a dovedit a avea un impact puternic asupra organizării timpului de lucru prin creșterea flexibilității și prin crearea condițiilor care duc la o disponibilitate constantă a lucrătorilor (31), conducând adesea la un conflict între viața de familie și viața profesională; întrucât se preconizează că munca de la distanță și telemunca vor continua și pe viitor să fie utilizate în mai mare măsură decât înainte de criza provocată de pandemia de COVID-19 sau că gradul lor de utilizare va crește în continuare (32); întrucât munca de la distanță a servit drept tampon pe perioada crizei și a permis păstrarea unor locuri de muncă ce, în absența acestei flexibilități, ar fi putut fi pierdute (33); întrucât munca de la distanță oferă, totodată, lucrătorilor libertatea de a-și adapta orele de lucru și programul pentru a răspunde nevoilor personale și familiale (34); întrucât unele studii sugerează că percepțiile privind munca de la distanță s-au îmbunătățit substanțial de la începutul pandemiei, fapt care, la rândul său, s-a materializat într-o preferință generalizată pentru modalitățile de lucru hibride (35); |
| --- | --- |

N.

întrucât pandemia de COVID-19 a scos în evidență necesitatea de a garanta siguranța și protecția lucrătorilor, inclusiv a sănătății lor mintale; întrucât această pandemie a subliniat importanța investițiilor în sănătatea publică; întrucât pandemia de COVID-19 a dus la o creștere rapidă a ponderii muncii de la distanță, în condițiile în care aproape jumătate dintre toți angajații din UE au lucrat cel puțin o parte din timp de la domiciliu (30) pe durata perioadelor în care s-au aplicat măsuri de limitare a mișcării persoanelor, asumându-și în același timp responsabilități de îngrijire sporite; întrucât munca de la distanță s-a dovedit a avea un impact puternic asupra organizării timpului de lucru prin creșterea flexibilității și prin crearea condițiilor care duc la o disponibilitate constantă a lucrătorilor (31), conducând adesea la un conflict între viața de familie și viața profesională; întrucât se preconizează că munca de la distanță și telemunca vor continua și pe viitor să fie utilizate în mai mare măsură decât înainte de criza provocată de pandemia de COVID-19 sau că gradul lor de utilizare va crește în continuare (32); întrucât munca de la distanță a servit drept tampon pe perioada crizei și a permis păstrarea unor locuri de muncă ce, în absența acestei flexibilități, ar fi putut fi pierdute (33); întrucât munca de la distanță oferă, totodată, lucrătorilor libertatea de a-și adapta orele de lucru și programul pentru a răspunde nevoilor personale și familiale (34); întrucât unele studii sugerează că percepțiile privind munca de la distanță s-au îmbunătățit substanțial de la începutul pandemiei, fapt care, la rândul său, s-a materializat într-o preferință generalizată pentru modalitățile de lucru hibride (35);

| O. | întrucât, în cazul persoanelor care lucrează în mod regulat de acasă, există o probabilitate de peste două ori mai mare de a depăși plafonul de 48 de ore de muncă pe săptămână, iar aceste persoane riscă să nu beneficieze de intervalul necesar de 11 ore de odihnă între zilele de lucru; întrucât aproape 30 % dintre telelucrători raportează că muncesc în timpul liber în fiecare zi sau de mai multe ori pe săptămână, în comparație cu mai puțin de 5 % dintre lucrătorii „de la birou”, iar telelucrătorii sunt, totodată, mai predispuși să aibă un program neregulat; întrucât riscurile psihosociale sunt cele mai răspândite riscuri pentru sănătate asociate telemuncii (36); întrucât o prevalență mai mare a muncii de la distanță a condus, de asemenea, la o prevalență mai mare a problemelor fizice, cum ar fi afecțiunile musculo-scheletice (AMS) în legătură cu comportamentul sedentar, condițiile ergonomice precare, programul de lucru prelungit și stresul la locul de muncă; |
| --- | --- |

O.

întrucât, în cazul persoanelor care lucrează în mod regulat de acasă, există o probabilitate de peste două ori mai mare de a depăși plafonul de 48 de ore de muncă pe săptămână, iar aceste persoane riscă să nu beneficieze de intervalul necesar de 11 ore de odihnă între zilele de lucru; întrucât aproape 30 % dintre telelucrători raportează că muncesc în timpul liber în fiecare zi sau de mai multe ori pe săptămână, în comparație cu mai puțin de 5 % dintre lucrătorii „de la birou”, iar telelucrătorii sunt, totodată, mai predispuși să aibă un program neregulat; întrucât riscurile psihosociale sunt cele mai răspândite riscuri pentru sănătate asociate telemuncii (36); întrucât o prevalență mai mare a muncii de la distanță a condus, de asemenea, la o prevalență mai mare a problemelor fizice, cum ar fi afecțiunile musculo-scheletice (AMS) în legătură cu comportamentul sedentar, condițiile ergonomice precare, programul de lucru prelungit și stresul la locul de muncă;

| P. | întrucât o piață a muncii în schimbare poate avea consecințe asupra sănătății și securității în muncă și asupra condițiilor de muncă, prin intermediul evoluțiilor demografice, al introducerii de noi tehnologii, cum ar fi nanotehnologiile și inteligența artificială, precum și al generațiilor de instrumente sau utilaje existente, al prezenței unor noi substanțe și produse chimice și al unor noi tipuri de locuri de muncă; întrucât tot mai mulți lucrători încep să ocupe locuri de muncă pe platforme online și să desfășoare muncă netradițională sau în locuri de muncă atipice; |
| --- | --- |

P.

întrucât o piață a muncii în schimbare poate avea consecințe asupra sănătății și securității în muncă și asupra condițiilor de muncă, prin intermediul evoluțiilor demografice, al introducerii de noi tehnologii, cum ar fi nanotehnologiile și inteligența artificială, precum și al generațiilor de instrumente sau utilaje existente, al prezenței unor noi substanțe și produse chimice și al unor noi tipuri de locuri de muncă; întrucât tot mai mulți lucrători încep să ocupe locuri de muncă pe platforme online și să desfășoare muncă netradițională sau în locuri de muncă atipice;

| Q. | întrucât criza provocată de pandemia de COVID-19 a scos la iveală vulnerabilitatea lucrătorilor atipici, inclusiv a celor care își desfășoară activitatea în mediul digital sau prin intermediul platformelor digitale și a lucrătorilor care desfășoară o activitate independentă; întrucât este foarte probabil ca, la nivelul pieței muncii, segmentul muncii pe platforme online să continue să se extindă; întrucât lucrătorii care desfășoară o activitate independentă sunt excluși din domeniul de aplicare a cadrului strategic pentru securitate și sănătate la locul de muncă, deoarece aceștia nu intră sub incidența legislației UE privind securitatea și sănătatea în muncă; întrucât lucrătorii pe platforme online pot fi supuși unor riscuri sporite la adresa sănătății și a siguranței, care nu se limitează la sănătatea fizică, ci pot afecta, de asemenea, sănătatea psiho-socială din cauza orelor de lucru imprevizibile, a intensității muncii, a mediilor competitive, a supraîncărcării cu informații și a izolării; întrucât gestionarea algoritmică prezintă noi provocări pentru viitorul muncii, care pot genera o presiune excesivă în materie de viteză și eficiență pentru lucrători; întrucât acest stil de gestionare poate pune în pericol siguranța rutieră a lucrătorilor de pe platforme din sectorul transporturilor și al livrării, în special a bicicliștilor, în calitate de utilizatori vulnerabili ai drumurilor, precum și siguranța altor participanți la trafic; întrucât lucrătoarele pe platforme online, în special conducătoarele auto și femeile care prestează servicii de curățenie și îngrijire în reședințe private, pot fi mai predispuse riscului de a fi victime ale hărțuirii sexuale și ale violenței și este posibil să nu raporteze aceste cazuri din cauza lipsei instrumentelor de raportare, a faptului că nu pot contacta un director uman sau din teama de a primi evaluări negative și de a pierde proiecte viitoare; întrucât hărțuirea sexuală și violența sunt subraportate în lucrul pe platforme online (37); |
| --- | --- |

Q.

întrucât criza provocată de pandemia de COVID-19 a scos la iveală vulnerabilitatea lucrătorilor atipici, inclusiv a celor care își desfășoară activitatea în mediul digital sau prin intermediul platformelor digitale și a lucrătorilor care desfășoară o activitate independentă; întrucât este foarte probabil ca, la nivelul pieței muncii, segmentul muncii pe platforme online să continue să se extindă; întrucât lucrătorii care desfășoară o activitate independentă sunt excluși din domeniul de aplicare a cadrului strategic pentru securitate și sănătate la locul de muncă, deoarece aceștia nu intră sub incidența legislației UE privind securitatea și sănătatea în muncă; întrucât lucrătorii pe platforme online pot fi supuși unor riscuri sporite la adresa sănătății și a siguranței, care nu se limitează la sănătatea fizică, ci pot afecta, de asemenea, sănătatea psiho-socială din cauza orelor de lucru imprevizibile, a intensității muncii, a mediilor competitive, a supraîncărcării cu informații și a izolării; întrucât gestionarea algoritmică prezintă noi provocări pentru viitorul muncii, care pot genera o presiune excesivă în materie de viteză și eficiență pentru lucrători; întrucât acest stil de gestionare poate pune în pericol siguranța rutieră a lucrătorilor de pe platforme din sectorul transporturilor și al livrării, în special a bicicliștilor, în calitate de utilizatori vulnerabili ai drumurilor, precum și siguranța altor participanți la trafic; întrucât lucrătoarele pe platforme online, în special conducătoarele auto și femeile care prestează servicii de curățenie și îngrijire în reședințe private, pot fi mai predispuse riscului de a fi victime ale hărțuirii sexuale și ale violenței și este posibil să nu raporteze aceste cazuri din cauza lipsei instrumentelor de raportare, a faptului că nu pot contacta un director uman sau din teama de a primi evaluări negative și de a pierde proiecte viitoare; întrucât hărțuirea sexuală și violența sunt subraportate în lucrul pe platforme online (37);

| R. | întrucât pandemia de COVID-19 a arătat că locurile de muncă pot fi centre importante de răspândire a bolilor contagioase; întrucât precaritatea condițiilor de muncă și de viață ale lucrătorilor sezonieri din Europa, în special în sectorul agricol, era deja bine documentată înainte de criza provocată de pandemia de COVID-19 (38); întrucât, pe durata pandemiei, informații îngrijorătoare privind încălcarea drepturilor lucrătorilor transfrontalieri și sezonieri în ceea ce privește condițiile de muncă și de viață au arătat că situația acestora s-a deteriorat și mai mult; întrucât lucrătorii cu contracte pe termen scurt locuiesc adesea în grup, unde distanțarea socială este dificil de respectat și crește riscul de infectare; întrucât focare mari de infecții cu COVID-19 au apărut în sectoare precum cel alimentar; întrucât formele precare de ocupare a forței de muncă, cum ar fi munca interimară, falsele activități independente sau munca în lanțurile de subcontractanți, îi exclud în mod regulat pe lucrători de la serviciile și formarea în domeniul securității și sănătății în muncă (SSM); întrucât obiectivul Autorității Europene a Muncii (ELA) este de a asigura o mobilitate echitabilă a forței de muncă, oferind asistență statelor membre și Comisiei în aplicarea și asigurarea respectării efective a dreptului Uniunii în ceea ce privește mobilitatea forței de muncă și în ceea ce privește coordonarea sistemelor de securitate socială în cadrul UE, inclusiv în legătură cu raportarea neregulilor suspectate, cum ar fi încălcarea condițiilor de muncă și a normelor de sănătate și siguranță, în cazul în care statele membre și Comisia află despre astfel de nereguli în timpul îndeplinirii sarcinilor lor; |
| --- | --- |

R.

întrucât pandemia de COVID-19 a arătat că locurile de muncă pot fi centre importante de răspândire a bolilor contagioase; întrucât precaritatea condițiilor de muncă și de viață ale lucrătorilor sezonieri din Europa, în special în sectorul agricol, era deja bine documentată înainte de criza provocată de pandemia de COVID-19 (38); întrucât, pe durata pandemiei, informații îngrijorătoare privind încălcarea drepturilor lucrătorilor transfrontalieri și sezonieri în ceea ce privește condițiile de muncă și de viață au arătat că situația acestora s-a deteriorat și mai mult; întrucât lucrătorii cu contracte pe termen scurt locuiesc adesea în grup, unde distanțarea socială este dificil de respectat și crește riscul de infectare; întrucât focare mari de infecții cu COVID-19 au apărut în sectoare precum cel alimentar; întrucât formele precare de ocupare a forței de muncă, cum ar fi munca interimară, falsele activități independente sau munca în lanțurile de subcontractanți, îi exclud în mod regulat pe lucrători de la serviciile și formarea în domeniul securității și sănătății în muncă (SSM); întrucât obiectivul Autorității Europene a Muncii (ELA) este de a asigura o mobilitate echitabilă a forței de muncă, oferind asistență statelor membre și Comisiei în aplicarea și asigurarea respectării efective a dreptului Uniunii în ceea ce privește mobilitatea forței de muncă și în ceea ce privește coordonarea sistemelor de securitate socială în cadrul UE, inclusiv în legătură cu raportarea neregulilor suspectate, cum ar fi încălcarea condițiilor de muncă și a normelor de sănătate și siguranță, în cazul în care statele membre și Comisia află despre astfel de nereguli în timpul îndeplinirii sarcinilor lor;

| S. | întrucât prevenția, creșterea gradului de conștientizare, activitățile legate de bunăstare și promovarea unei culturi de sănătate și securitate la locul de muncă pot avea rezultate pozitive în ceea ce privește îmbunătățirea stării de sănătate a angajaților, precum și asigurarea de noi oportunități în materie de angajare sau de voluntariat; |
| --- | --- |

S.

întrucât prevenția, creșterea gradului de conștientizare, activitățile legate de bunăstare și promovarea unei culturi de sănătate și securitate la locul de muncă pot avea rezultate pozitive în ceea ce privește îmbunătățirea stării de sănătate a angajaților, precum și asigurarea de noi oportunități în materie de angajare sau de voluntariat;

| T. | întrucât inspecția muncii joacă un rol esențial în punerea în aplicare a politicilor privind securitatea și sănătatea în muncă la nivel regional și local; întrucât recomandarea OIM stabilește că ar trebui să existe un inspector de muncă la 10 000 de lucrători pentru a efectua inspecții eficace și în timp util în vederea eradicării tuturor formelor de abuz; întrucât, conform analizelor EU-OSHA, 88 % dintre angajatori declară că respectarea legislației este principalul motiv pentru care gestionează securitatea și sănătatea în muncă (39); |
| --- | --- |

T.

întrucât inspecția muncii joacă un rol esențial în punerea în aplicare a politicilor privind securitatea și sănătatea în muncă la nivel regional și local; întrucât recomandarea OIM stabilește că ar trebui să existe un inspector de muncă la 10 000 de lucrători pentru a efectua inspecții eficace și în timp util în vederea eradicării tuturor formelor de abuz; întrucât, conform analizelor EU-OSHA, 88 % dintre angajatori declară că respectarea legislației este principalul motiv pentru care gestionează securitatea și sănătatea în muncă (39);

| U. | întrucât pandemia de COVID-19 a solicitat în mod extraordinar personalul medical; întrucât un mediu de lucru solicitant și temerile pentru siguranța personală și a familiei au avut un impact psihologic negativ; întrucât profesioniștii din domeniul sănătății se confruntă cu niveluri mai ridicate de stres, anxietate și depresie în comparație cu profesioniștii din alte domenii (40); întrucât Uniunea Europeană trebuie să învețe din criza provocată de pandemia de COVID-19 și să pună în aplicare un sistem eficient de coordonare a răspunsului la orice fel de amenințare viitoare la adresa sănătății publice, care să includă prevenirea, pregătirea și planificarea reacției la locul de muncă; |
| --- | --- |

U.

întrucât pandemia de COVID-19 a solicitat în mod extraordinar personalul medical; întrucât un mediu de lucru solicitant și temerile pentru siguranța personală și a familiei au avut un impact psihologic negativ; întrucât profesioniștii din domeniul sănătății se confruntă cu niveluri mai ridicate de stres, anxietate și depresie în comparație cu profesioniștii din alte domenii (40); întrucât Uniunea Europeană trebuie să învețe din criza provocată de pandemia de COVID-19 și să pună în aplicare un sistem eficient de coordonare a răspunsului la orice fel de amenințare viitoare la adresa sănătății publice, care să includă prevenirea, pregătirea și planificarea reacției la locul de muncă;

| V. | întrucât pandemia de COVID-19 a pus în evidență și a agravat inegalitățile de gen; întrucât majoritatea lucrătorilor esențiali din prima linie în sectorul medical, cel social, cel educațional și cel de îngrijire sunt femei; întrucât, în perioada de vârf a pandemiei, aceste lucrătoare s-au confruntat cu un program de lucru prelungit și au raportat probleme de reconciliere a vieții profesionale cu cea privată; întrucât, deși sunt considerate esențiale, aceste profesii constituie încă unele dintre cele mai subevaluate și mai prost plătite locuri de muncă din UE; întrucât femeile au fost expuse unui risc deosebit de ridicat ca urmare a crizei provocate de pandemia de COVID-19 și sunt mai grav afectate de consecințele economice și sociale ale acesteia (41); |
| --- | --- |

V.

întrucât pandemia de COVID-19 a pus în evidență și a agravat inegalitățile de gen; întrucât majoritatea lucrătorilor esențiali din prima linie în sectorul medical, cel social, cel educațional și cel de îngrijire sunt femei; întrucât, în perioada de vârf a pandemiei, aceste lucrătoare s-au confruntat cu un program de lucru prelungit și au raportat probleme de reconciliere a vieții profesionale cu cea privată; întrucât, deși sunt considerate esențiale, aceste profesii constituie încă unele dintre cele mai subevaluate și mai prost plătite locuri de muncă din UE; întrucât femeile au fost expuse unui risc deosebit de ridicat ca urmare a crizei provocate de pandemia de COVID-19 și sunt mai grav afectate de consecințele economice și sociale ale acesteia (41);

| W. | întrucât este important să se aplice o perspectivă de gen în ceea ce privește sănătatea și securitatea la locul de muncă, deoarece lucrătorii pot fi mai expuși și mai vulnerabili la diferite tipuri de substanțe sau riscuri în funcție de genul lor; întrucât aspectele de gen ar trebui abordate în contextul dreptului de a se deconecta; |
| --- | --- |

W.

întrucât este important să se aplice o perspectivă de gen în ceea ce privește sănătatea și securitatea la locul de muncă, deoarece lucrătorii pot fi mai expuși și mai vulnerabili la diferite tipuri de substanțe sau riscuri în funcție de genul lor; întrucât aspectele de gen ar trebui abordate în contextul dreptului de a se deconecta;

| X. | întrucât combaterea expunerii la substanțe periculoase și a altor factori de risc la locul de muncă este deosebit de relevantă pentru tratarea inegalităților în materie de sănătate, deoarece unele categorii de lucrători dintre cei mai vulnerabili pot fi expuse excesiv la asemenea riscuri; întrucât persoanele cu dizabilități, tinerii și vârstnicii sunt deosebit de vulnerabili în contextul crizei provocate de COVID-19; întrucât este probabil ca aceste persoane să sufere disproporționat și să aibă nevoi speciale de sprijin de care trebuie ținut cont într-o strategie de SSM ca răspuns la pandemie; întrucât persoanele cu dizabilități, boli cronice sau care se recuperează după un accident sau o boală pot necesita sprijin individualizat și adaptarea locului de muncă dacă doresc să participe pe piața muncii; întrucât cercetările arată că aceste grupuri prezintă un risc ridicat de a dezvolta probleme de sănătate mintală; întrucât lipsa unor măsuri de adaptare la locul de muncă și a unor amenajări corespunzătoare, inclusiv a unor proceduri de evacuare de urgență, în special pentru lucrătorii cu dizabilități, poate duce la presiuni fizice, mentale și psihologice care pot pune în pericol sănătatea și siguranța acestor lucrători, mai ales dacă instrumentele digitale de muncă nu au fost făcute complet accesibile pentru persoanele cu dizabilități; |
| --- | --- |

X.

întrucât combaterea expunerii la substanțe periculoase și a altor factori de risc la locul de muncă este deosebit de relevantă pentru tratarea inegalităților în materie de sănătate, deoarece unele categorii de lucrători dintre cei mai vulnerabili pot fi expuse excesiv la asemenea riscuri; întrucât persoanele cu dizabilități, tinerii și vârstnicii sunt deosebit de vulnerabili în contextul crizei provocate de COVID-19; întrucât este probabil ca aceste persoane să sufere disproporționat și să aibă nevoi speciale de sprijin de care trebuie ținut cont într-o strategie de SSM ca răspuns la pandemie; întrucât persoanele cu dizabilități, boli cronice sau care se recuperează după un accident sau o boală pot necesita sprijin individualizat și adaptarea locului de muncă dacă doresc să participe pe piața muncii; întrucât cercetările arată că aceste grupuri prezintă un risc ridicat de a dezvolta probleme de sănătate mintală; întrucât lipsa unor măsuri de adaptare la locul de muncă și a unor amenajări corespunzătoare, inclusiv a unor proceduri de evacuare de urgență, în special pentru lucrătorii cu dizabilități, poate duce la presiuni fizice, mentale și psihologice care pot pune în pericol sănătatea și siguranța acestor lucrători, mai ales dacă instrumentele digitale de muncă nu au fost făcute complet accesibile pentru persoanele cu dizabilități;

| Y. | întrucât Convenția Organizației Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap, care a intrat în vigoare în Uniunea Europeană în 2011, prevede că „Statele părți vor lua măsurile eficiente și adecvate, inclusiv prin sprijinul reciproc între persoane cu aceleași probleme, pentru a permite persoanelor cu dizabilități să obțină și să își mențină maximum de autonomie, să își dezvolte pe deplin potențialul fizic, mintal, social și profesional și să realizeze o deplină integrare și participare la toate aspectele vieții” și „recunosc dreptul persoanelor cu dizabilități de a munci în condiții de egalitate cu ceilalți; aceasta include dreptul la șansa de a-și câștiga existența prin exercitarea unei activități liber alese sau acceptate pe piața muncii, într-un mediu de lucru deschis, incluziv și accesibil persoanelor cu dizabilități”; |
| --- | --- |

Y.

întrucât Convenția Organizației Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap, care a intrat în vigoare în Uniunea Europeană în 2011, prevede că „Statele părți vor lua măsurile eficiente și adecvate, inclusiv prin sprijinul reciproc între persoane cu aceleași probleme, pentru a permite persoanelor cu dizabilități să obțină și să își mențină maximum de autonomie, să își dezvolte pe deplin potențialul fizic, mintal, social și profesional și să realizeze o deplină integrare și participare la toate aspectele vieții” și „recunosc dreptul persoanelor cu dizabilități de a munci în condiții de egalitate cu ceilalți; aceasta include dreptul la șansa de a-și câștiga existența prin exercitarea unei activități liber alese sau acceptate pe piața muncii, într-un mediu de lucru deschis, incluziv și accesibil persoanelor cu dizabilități”;

| Z. | întrucât, potrivit Eurofound (42), cetățenii UE nu se bucură de condiții egale când se pune problema să se întoarcă la serviciu pe durata unei vătămări sau boli sau după aceea; întrucât doar unul din trei lucrători din UE ale cărui activități zilnice sunt limitate grav sau într-o oarecare măsură de o boală cronică declară că locul său de muncă a fost adaptat la problema sa de sănătate; întrucât Eurofound a mai subliniat că lucrătorii cu un nivel de instruire scăzut și cei care au o ocupație cu nivel scăzut de calificare pe lângă faptul că sunt mai susceptibili de a avea o boală cronică și de a se confrunta cu limitări în activitățile lor zilnice, au și mai puține șanse de a beneficia de adaptarea locului de muncă; |
| --- | --- |

Z.

întrucât, potrivit Eurofound (42), cetățenii UE nu se bucură de condiții egale când se pune problema să se întoarcă la serviciu pe durata unei vătămări sau boli sau după aceea; întrucât doar unul din trei lucrători din UE ale cărui activități zilnice sunt limitate grav sau într-o oarecare măsură de o boală cronică declară că locul său de muncă a fost adaptat la problema sa de sănătate; întrucât Eurofound a mai subliniat că lucrătorii cu un nivel de instruire scăzut și cei care au o ocupație cu nivel scăzut de calificare pe lângă faptul că sunt mai susceptibili de a avea o boală cronică și de a se confrunta cu limitări în activitățile lor zilnice, au și mai puține șanse de a beneficia de adaptarea locului de muncă;

| AA. | întrucât cunoștințele științifice despre expunerea la diferite pericole s-au îmbogățit remarcabil în ultimii ani; întrucât din acest motiv ar trebui actualizată lista UE a bolilor profesionale; întrucât Recomandarea 2003/670/CE a Comisiei din 19 septembrie 2003 privind lista europeană a bolilor profesionale (43) recomandă statelor membre să introducă în legislațiile lor naționale, cât mai curând posibil, regulamente sau dispoziții administrative privind bolile profesionale pentru care se acordă despăgubiri; întrucât statele membre ar trebui să garanteze, în legislațiile lor naționale, că fiecare lucrător are dreptul la despăgubiri pentru boli profesionale, dacă suferă de o boală despre care se poate dovedi că are cauze și natură profesionale; întrucât nearmonizarea recunoașterii bolilor profesionale poate duce la discriminarea anumitor lucrători din UE, în funcție de nivelul de recunoaștere a bolilor profesionale din țările lor, care poate fi mai ridicat sau mai scăzut; |
| --- | --- |

AA.

întrucât cunoștințele științifice despre expunerea la diferite pericole s-au îmbogățit remarcabil în ultimii ani; întrucât din acest motiv ar trebui actualizată lista UE a bolilor profesionale; întrucât Recomandarea 2003/670/CE a Comisiei din 19 septembrie 2003 privind lista europeană a bolilor profesionale (43) recomandă statelor membre să introducă în legislațiile lor naționale, cât mai curând posibil, regulamente sau dispoziții administrative privind bolile profesionale pentru care se acordă despăgubiri; întrucât statele membre ar trebui să garanteze, în legislațiile lor naționale, că fiecare lucrător are dreptul la despăgubiri pentru boli profesionale, dacă suferă de o boală despre care se poate dovedi că are cauze și natură profesionale; întrucât nearmonizarea recunoașterii bolilor profesionale poate duce la discriminarea anumitor lucrători din UE, în funcție de nivelul de recunoaștere a bolilor profesionale din țările lor, care poate fi mai ridicat sau mai scăzut;

| AB. | întrucât standardele ridicate de securitate și sănătate în muncă, echilibrul dintre viața profesională și cea privată, un mediu de lucru adecvat vârstei, cerințe cantitative mai reduse și autonomia timpului de lucru ar putea permite și încuraja persoanele în vârstă să rămână în mod voluntar pe piața muncii; întrucât trebuie să se acorde o atenție deosebită nevoilor lucrătorilor care ocupă locuri de muncă foarte solicitante din punct de vedere fizic sau psihologic; |
| --- | --- |

AB.

întrucât standardele ridicate de securitate și sănătate în muncă, echilibrul dintre viața profesională și cea privată, un mediu de lucru adecvat vârstei, cerințe cantitative mai reduse și autonomia timpului de lucru ar putea permite și încuraja persoanele în vârstă să rămână în mod voluntar pe piața muncii; întrucât trebuie să se acorde o atenție deosebită nevoilor lucrătorilor care ocupă locuri de muncă foarte solicitante din punct de vedere fizic sau psihologic;

| AC. | întrucât accidentele rutiere profesionale au loc la locul de muncă și în timpul conducerii asociate cu activitatea profesională, în cea mai mare parte implicând un autovehicul al întreprinderii; întrucât accidentele de muncă mortale și decesele pe căile rutiere sunt raportate în mod diferit de statele membre, ceea ce face dificilă compararea statisticilor privind accidentele rutiere profesionale; întrucât se estimează că accidentele rutiere profesionale provoacă între un sfert și peste o treime din totalul deceselor profesionale; întrucât nu există la nivelul UE o definiție standardizată a deceselor rutiere profesionale; întrucât la nivel european există mai multe ținte de reducere a mortalității cauzate de accidente rutiere, dar niciuna nu se referă direct la accidentele rutiere profesionale; |
| --- | --- |

AC.

întrucât accidentele rutiere profesionale au loc la locul de muncă și în timpul conducerii asociate cu activitatea profesională, în cea mai mare parte implicând un autovehicul al întreprinderii; întrucât accidentele de muncă mortale și decesele pe căile rutiere sunt raportate în mod diferit de statele membre, ceea ce face dificilă compararea statisticilor privind accidentele rutiere profesionale; întrucât se estimează că accidentele rutiere profesionale provoacă între un sfert și peste o treime din totalul deceselor profesionale; întrucât nu există la nivelul UE o definiție standardizată a deceselor rutiere profesionale; întrucât la nivel european există mai multe ținte de reducere a mortalității cauzate de accidente rutiere, dar niciuna nu se referă direct la accidentele rutiere profesionale;

| AD. | întrucât riscurile tradiționale pentru sănătate, ca manipularea manuală a încărcăturilor grele, zgomotul, pozițiile de lucru incomode sau mișcările repetitive ale mâinilor și brațelor afectează încă mulți lucrători, fiind semnalate ca atare în cel de al cincilea sondaj privind condițiile de muncă al Eurofound (44); întrucât printre factorii de risc pentru bolile reumatice și musculo-scheletice (RMS) la locul de muncă se numără vibrațiile, ridicarea de obiecte grele, lucrul cu echipamente cu monitor, utilizarea mașinilor și echipamentelor grele; întrucât, dintre toate afecțiunile profesionale, bolile musculo-scheletice provoacă cele mai mari pierderi de productivitate (45); |
| --- | --- |

AD.

întrucât riscurile tradiționale pentru sănătate, ca manipularea manuală a încărcăturilor grele, zgomotul, pozițiile de lucru incomode sau mișcările repetitive ale mâinilor și brațelor afectează încă mulți lucrători, fiind semnalate ca atare în cel de al cincilea sondaj privind condițiile de muncă al Eurofound (44); întrucât printre factorii de risc pentru bolile reumatice și musculo-scheletice (RMS) la locul de muncă se numără vibrațiile, ridicarea de obiecte grele, lucrul cu echipamente cu monitor, utilizarea mașinilor și echipamentelor grele; întrucât, dintre toate afecțiunile profesionale, bolile musculo-scheletice provoacă cele mai mari pierderi de productivitate (45);

| AE. | întrucât bolile profesionale cardiovasculare și respiratorii sunt pe locul al doilea în topul bolilor cauzatoare de decese profesionale; întrucât cerințele psihologice ridicate, stresul profesional, programul de lucru prelungit, tulburările psihice, nesiguranța locului de muncă și lipsa activității fizice sunt direct asociate cu aceste boli (46); |
| --- | --- |

AE.

întrucât bolile profesionale cardiovasculare și respiratorii sunt pe locul al doilea în topul bolilor cauzatoare de decese profesionale; întrucât cerințele psihologice ridicate, stresul profesional, programul de lucru prelungit, tulburările psihice, nesiguranța locului de muncă și lipsa activității fizice sunt direct asociate cu aceste boli (46);

| AF. | întrucât sănătatea și siguranța la locul de muncă trebuie considerate o obligație etică și socială, dar și o cerință legală strictă pe care antreprenorii trebuie s-o îndeplinească, |
| --- | --- |

AF.

întrucât sănătatea și siguranța la locul de muncă trebuie considerate o obligație etică și socială, dar și o cerință legală strictă pe care antreprenorii trebuie s-o îndeplinească,

| 1. | apreciază cadrul strategic al Comisiei și, în special, introducerea abordării de tip „viziune zero” față de accidentele la locul de muncă și bolile profesionale, inclusiv noul indicator al tabloului de bord social privind accidentele de muncă mortale, care urmează să fie lansat în curând; regretă totuși că nivelul de ambiție al strategiei pentru SSM nu corespunde obiectivului său „viziune zero” și invită Comisia să prezinte propuneri pe măsura acestei ambiții; cere să se întocmească o foaie de parcurs pentru reducerea accidentelor și a deceselor la locul de muncă, cu o finanțare adecvată națională și de la UE pentru ca statele membre și să ducă la bun sfârșit tranziția către „zero decese”; subliniază totuși că „viziunea zero” nu ar trebui să atragă după sine o subraportare a accidentelor de muncă și a bolilor profesionale; îndeamnă Comisia să includă toate vătămările corporale și accidentele, precum și uzura fizică și psihică în abordarea de tip „viziune zero”; invită Comisia și statele membre să se concentreze mai mult pe strategiile de prevenire, de pildă să se aloce mai multe resurse inspectoratelor de muncă și serviciilor naționale de sănătate și securitate și să se poarte un dialog mai susținut cu partenerii sociali, pentru a garanta că toți angajații, indiferent de tipul sau de mărimea întreprinderii angajatorului, au dreptul la cel mai înalt nivel posibil de protecție a sănătății și securității; cere seriozitate în executarea și monitorizarea noului cadru strategic pentru siguranța și sănătatea în muncă 2021-2027, având în vedere și impactul pandemiei de COVID-19; cere să se actualizeze periodic cadrul strategic și să se amelioreze strategiile naționale actuale în funcție de evoluția piețelor muncii și de dubla tranziție digitală și verde; consideră că este nevoie de o cooperare strânsă cu partenerii sociali și de o acțiune legislativă în mai multe aspecte ale politicii UE de sănătate și securitate la locul de muncă, pentru a completa varietatea de măsuri fără caracter obligatoriu avute în vedere pentru a transpune în fapte abordarea de tip „viziune zero”; cere să se pună un accent clar pe participarea lucrătorilor la abordarea de tip „viziune zero” și pe intensificarea consultării cu partenerii sociali; consideră îmbucurător că summitul pe tema SSM din 2023 se va concentra îndeosebi pe progresele înregistrate în implementarea abordării de tip „viziune zero”; |
| --- | --- |

1.

| 2. | invită Comisia să ia măsuri mai ambițioase pentru a combate cancerul din motive profesionale în Planul european de combatere a cancerului; cere ca Directiva 2004/37/CE privind protecția lucrătorilor împotriva riscurilor legate de expunerea la agenți cancerigeni sau mutageni la locul de muncă (47) să fie actualizată permanent și într-un interval de timp ambițios, stabilind inclusiv valori-limită de expunere profesională la cel puțin încă 25 de substanțe prioritare în directivă, după prezentarea planului de acțiune și până la sfârșitul anului 2022 și după consultări cu Comitetul consultativ pentru sănătate și securitate la locul de muncă; subliniază, în acest sens, că Comisia trebuie să asigure personal suficient, inclusiv în unitățile și autoritățile de resort; subliniază că dacă se înființează registre naționale cuprinzătoare în toate statele membre s-ar putea colecta date la nivel european despre toți agenții cancerigeni relevanți; pledează pentru o cooperare strânsă între instituțiile și agențiile de resort ale UE, statele membre și părțile interesate relevante, cu implicarea puternică a partenerilor sociali în valorificarea activă a datelor colectate pe baza cărora să se ia măsurile legislative și nelegislative necesare pentru combaterea cancerelor profesionale; invită statele membre să asigure pentru toți lucrătorii dreptul de a întrerupe activitatea dacă întâmpină un pericol iminent și condiții de muncă deosebit de periculoase pentru toți lucrătorii, în ton cu practicile naționale; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felicită Comisia pentru angajamentul asumat în Directiva 2004/37/CE de a revizui valorile-limită de expunere la plumb, precum și la compușii și diizocianații acestuia; constată că, deși Comitetul de evaluare a riscurilor (CAR) al Agenției Europene pentru Produse Chimice (ECHA) recomandă valoarea-limită atmosferică de 4 μg/m3 și valoarea-limită biologică de 150 μg de plumb pe litru de sânge, constituind un pas în direcția potrivită, valoarea-limită biologică propusă nu protejează corespunzător femeile și în special femeile însărcinate (48); solicită Comisiei să aibă grijă ca orice propunere de revizuire a valorilor-limită de expunere la plumb și compușii acestuia să asigure o protecție egală pentru toți lucrătorii la locul de muncă, fie ei femei sau bărbați; felicită Comisia pentru decizia de a pune perturbatorii endocrini în categoria substanțelor care stârnesc îngrijorare deosebită în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1907/2006 (49) (Regulamentul REACH) și de a-i clasifica în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1272/2008 (50) (Regulamentul CLP); subliniază că legislația UE ar trebui îi protejeze pe lucrători de expunerea la perturbatori endocrini; subliniază că automatizarea și robotizarea anumitor activități pot reduce simțitor riscul lucrătorilor de a fi expuși la agenți cancerigeni la locul de muncă; subliniază că trebuie făcut mai mult pentru a preveni, detecta și recunoaște mai bine formele de cancer profesional asociate cu munca în schimburi de noapte; invită Comisia să acorde o atenție deosebită grupurilor foarte expuse la substanțe chimice periculoase, de pildă lucrătorii din industria chimică și din agricultură, sau lucrătoarele deosebit de vulnerabile, precum femeile însărcinate sau care alăptează; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felicită Comisia, care s-a angajat să prezinte în 2022 o propunere legislativă pentru a reduce și mai mult expunerea lucrătorilor la azbest; invită Comisia să își propună ținte și mai îndrăznețe și să prezinte o propunere de strategie europeană pentru eliminarea totală a azbestului, după cum se cere în rezoluția Parlamentului conținând recomandări adresate Comisiei privind protecția lucrătorilor împotriva azbestului; invită Comisia să dea dovadă de dârzenie în eforturile sale de a elimina în totalitate azbestul și să revizuiască părțile din Directiva 2009/148/CE (51) legate de formarea și certificarea lucrătorilor expuși la azbest și, cu prioritate, să actualizeze limita de expunere la azbest care ar trebui să fie stabilită la 0,001 fibre/cm3 (1 000 fibre/m3); invită Comisia să prezinte o propunere legislativă de directivă-cadru a UE pentru strategiile naționale de eliminare a azbestului; invită Comisia să actualizeze Directiva 2010/31/UE (52) pentru a dispune verificarea obligatorie a clădirilor și eliminarea ulterioară a azbestului și a altor substanțe periculoase înainte de a începe lucrări de renovare, interzicând astfel sigilarea și încapsularea materialelor care conțin azbest dacă există posibilitatea tehnică de a fi eliminate; roagă Comisia să prezinte o propunere legislativă care să țină cont de reglementările naționale existente și un studiu de impact despre cele mai eficiente modele de verificare obligatorie a clădirilor, constând într-un diagnostic de suprafață al prezenței azbestului făcut de o entitate profesională cu calificări și autorizații corespunzătoare, înainte de vânzare sau închiriere și să stabilească cerințe minime pentru introducerea unor certificate privind prezența azbestului în clădirile construite înainte de 2005 sau înainte de anul interzicerii echivalente a azbestului pe plan național; invită Comisia și statele membre să asigure o mai bună recunoaștere și compensare a bolilor asociate azbestului pentru toți lucrătorii expuși, pentru a proteja sănătatea lucrătorilor din construcții și din alte sectoare în cursul tranziției verzi; cere să se folosească, în măsura posibilului, microscopia electronică cu transmisie analitică (ATEM) sau alte metode la fel de avansate pentru numărarea fibrelor; |
| --- | --- |

4.

| 5. | consideră că Directiva 89/391/CEE a Consiliului privind punerea în aplicare de măsuri pentru promovarea îmbunătățirii securității și sănătății lucrătorilor la locul de muncă (53) este posibil să nu se dovedească suficient de eficientă pentru lumea muncii secolului XXI, date fiind ultimele evoluții de pe piața muncii, inclusiv evaluarea și gestionarea riscurilor psihosociale; consideră, prin urmare, că ea ar trebui completată pentru a trata mai riguros acest aspect; reamintește solicitarea pe care a adresat-o Comisiei să introducă dreptul de a se deconecta în cadrul strategic privind securitatea și sănătatea în muncă și, în termeni mai expliciți, să elaboreze și să integreze în cadru noi măsuri despre aspectele psihosociale; în acest sens, invită Comisia să își propună ținte mai îndrăznețe în cadrul strategic privind securitatea și sănătatea în muncă; invită Comisia să propună, în consultare cu partenerii sociali, o directivă privind riscurile psihosociale și confortul psihic la locul de muncă, care să vizeze prevenirea eficientă a riscurilor psihosociale la locul de muncă ca, de exemplu, anxietatea, depresia, epuizarea și stresul, inclusiv riscurile cauzate de probleme structurale, ca organizarea muncii (de exemplu, administrarea defectuoasă, proasta planificare a muncii sau necorelarea corespunzătoare a cunoștințelor și abilităților lucrătorilor cu sarcinile atribuite); invită Comisia și statele membre să creeze mecanisme pentru a preveni aceste riscuri și a-i reintegra în muncă pe angajații afectați și să treacă de la acțiuni la nivel individual la o abordare bazată pe organizarea muncii, în spiritul principiilor generale de ierarhizare a prevenției incluse în Directiva 89/391/CEE; invită Comisia să elaboreze orientări privind numărul minim de angajați necesar pentru a furniza serviciile de medicină a muncii care să asigure o supraveghere adecvată a sănătății la locul de muncă (54); consideră că protecția și promovarea sănătății mintale ar trebui să facă parte integrantă din planurile de pregătire în domeniul SSM pentru crizele sanitare ale viitorului; subliniază că ar trebui să se dea mare atenție sănătății mintale a cadrelor medicale și a altor lucrători esențiali; salută, în acest sens, contribuția dată de grupul de experți pe tema „cum să investești cu succes în domeniul sănătății” (EXPH) în avizul său despre ocrotirea sănătății mintale a cadrelor medicale și a altor lucrători esențiali; invită Comisia și statele membre să dea curs acestor recomandări și să se implementeze cum se cuvine; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază că este important să li se ofere lucrătorilor cu boli profesionale opțiuni adecvate de a solicita despăgubiri; invită Comisia, în consultare cu partenerii sociali, să revizuiască Recomandarea Comisiei din 2003 privind lista europeană a bolilor profesionale și să o completeze, adăugând, de exemplu, afecțiunile musculo-scheletice din cauze profesionale, tulburările mentale legate de mediul profesional, în special depresia, epuizarea, anxietatea și stresul, toate bolile asociate cu azbestul și cancerul de piele și inflamația reumatică și cronică; invită Comisia să transforme această recomandare, după ce se consultă cu partenerii sociali, într-o directivă care să întocmească o listă minimă a bolilor profesionale și să stabilească cerințe minime pentru recunoașterea lor și despăgubiri juste pentru persoanele în cauză; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază că lucrătoarele se lovesc de probleme și mai mari când vine vorba de sănătate și confortul psihic la locul de muncă, în special în sectorul medical și al îngrijirii; felicită Comisia pentru că dă mai multă importanță dimensiunii de gen în abordarea securității și a sănătății în muncă; invită Comisia și statele membre să integreze perspectiva de gen și să țină seama de diferențele între femei și bărbați în toate măsurile de securitate și sănătate la locul de muncă; invită Comisia să bazeze viitoarea inițiativă legislativă privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și violenței domestice pe acordul-cadru privind hărțuirea și violența la locul de muncă; invită Comisia și statele membre să se asigure că măsurile preventive și de protecție care urmăresc să eradice violența, discriminarea și hărțuirea în lumea muncii, inclusiv violența și hărțuirea din partea terților (de exemplu, din partea clienților, furnizorilor, vizitatorilor sau pacienților), se aplică, dacă este cazul, indiferent de motivul și cauza hărțuirii și nu se limitează la cazurile bazate pe discriminare; invită statele membre să ratifice Convenția OIM nr. 190 și Recomandarea No.206 privind violența și hărțuirea și să introducă legile și măsurile de politică necesare pentru a interzice, preveni și combate violența și hărțuirea la locul de muncă; |
| --- | --- |

7.

| 8. | invită Comisia și statele membre să elaboreze strategii pentru a ne pregăti să facem față unei situații cu o forță de muncă îmbătrânită, o pondere mai mare a angajaților cu boli cronice și în care trebuie să se adapteze locurile de muncă la nevoile angajaților cu dizabilități, să fie sprijinite activ reintegrarea și nediscriminarea și adaptate condițiile de muncă la persoanele cu dizabilități sau boli cronice și persoanele care se recuperează după boală; subliniază că trebuie definite și implementate strategii personalizate și individualizate pentru a ajuta lucrătorii să se recupereze și să se reabiliteze; subliniază că aceste strategii ar trebui să cuprindă promovarea educației, a formării și a învățării pe tot parcursul vieții pentru persoanele de toate vârstele, un mai bun echilibru între muncă și viața personală și promovarea schimbului de experiență între generații la locul de muncă; subliniază că ar trebui să se acorde o atenție specială și îngrijitorilor; |
| --- | --- |

8.

| 9. | invită Comisia ca în cadrul Strategiei UE pentru drepturile persoanelor cu dizabilități 2021-2030 să ofere orientări clare și ambițioase statelor membre și angajatorilor cu privire la furnizarea de amenajări rezonabile și adaptări ale locului de muncă pentru persoanele cu dizabilități; mergând pe această idee, invită Comisia să se apuce de o revizuire ambițioasă a Directivei 2000/78/CE privind egalitatea de tratament; insistă asupra faptului că este la fel de important să se acorde atenție situației lucrătorilor cu boli cronice; |
| --- | --- |

9.

| 10. | invită Comisia și statele membre să acorde o atenție deosebită lucrătorilor tineri în strategiile lor privind SSM, dând o atenție specială lucrătorilor sub 18 ani; reamintește că statisticile arată că tinerii cu vârste cuprinse între 18 și 24 de ani sunt mai predispuși la accidente grave la locul de muncă decât adulții mai în vârstă, pentru că nu au suficientă experiență și instruire și nu sunt supravegheați îndeajuns, nu au o idee clară despre drepturile lor și îndatoririle angajatorilor, care nu le recunosc nevoile și îi expun la condiții de muncă precare, fapt ce duce la dezvoltarea unor boli profesionale încă din tinerețe sau mai târziu în viață (55); |
| --- | --- |

10.

| 11. | reamintește că lucrătorii pe platforme pot fi supuși unor riscuri mai mari la adresa sănătății și securității, atât cei care muncesc in situ, cât și cei care muncesc online; subliniază că aceste riscuri nu se limitează la sănătatea fizică, ci pot afecta și sănătatea psihosocială, printre factorii de risc nou apăruți numărându-se programul de lucru imprevizibil, intensitatea muncii, mediul competitiv, supraîncărcarea cu informații și izolarea; consideră binevenită și adecvată scopului propunerea Comisiei de directivă privind îmbunătățirea condițiilor de muncă ale lucrătorilor pe platforme online; subliniază că toți lucrătorii pe platforme online ar trebui să aibă dreptul de a primi despăgubiri în caz de accidente de muncă și boli profesionale și să beneficieze de protecție socială, inclusiv asigurări de boală și invaliditate, prin introducerea unei prezumții relative a unui raport de muncă pentru lucrătorii pe platforme online, în conformitate cu definițiile naționale prevăzute în legislația sau contractele colective de muncă din statele membre; în acest context, reamintește recomandările pe care le-a făcut în rezoluția sa din 16 septembrie 2021 referitoare la condiții de muncă echitabile, drepturi și protecție socială pentru lucrătorii pe platforme online – noi forme de angajare legate de dezvoltarea digitală, |
| --- | --- |

11.

| 12. | roagă Comisia și statele membre să vegheze ca toți lucrătorii care au un contract de muncă sau un raport de muncă, astfel cum sunt definite în legislația, convențiile colective sau practicile naționale, inclusiv lucrătorii cu contracte atipice (56), precum și lucrătorii care desfășoară o activitate independentă autentică și falsă, precum și lucrătorii mobili, să beneficieze de prevederile legislației și politicilor în materie de SSM; subliniază că negocierilor colective le revine rolul esențial de a asigura cele mai înalte standarde de sănătate și securitate la locul de muncă; subliniază că drepturile omului la nivel european și internațional garantează tuturor lucrătorilor dreptul de a organiza, înființa și a adera la un sindicat, de a se implica în negocieri colective, de a întreprinde acțiuni colective pentru a-și apăra drepturile și de a beneficia de protecție în temeiul convențiilor colective, indiferent de forma de angajare (57); |
| --- | --- |

12.

| 13. | invită Comisia să pună sănătatea și siguranța în strategiile și politicile UE relevante privind tranziția verde și cea digitală, inclusiv în cele care privesc inteligența artificială (IA); insistă ca soluțiile de IA la locul de muncă să fie etice și antropocentrice, transparente și juste și să evite orice implicații negative pentru sănătatea și securitatea lucrătorilor; invită Comisia să cântărească ideea de a prezenta o inițiativă legislativă, după ce se consultă cu partenerii sociali, pentru a clarifica responsabilitățile și răspunderea în domeniul SSM în raport cu sistemele de IA și noile metode de lucru; subliniază că trebuie asigurate educația și formarea lucrătorilor și luate măsuri pentru succesul strategiilor în domeniul SSM înainte de a introduce și a lăsa lucrătorii să folosească sisteme de IA la locul de muncă; subliniază că IA și digitalizarea facilitează plauzibil sinergiile între om și mașină și oferă beneficii economice și societale și noi oportunități pentru întreprinderi, stârnind pe de altă parte preocupări în materie de SSM, ca de pildă apariția unor noi forme de monitorizare și gestionare a lucrătorilor bazate pe colectarea unor volume mari de date în timp real, care pot crea probleme juridice, de reglementare și etice; cere cu mare insistență să se introducă garanții împotriva efectelor negative ale gestionării algoritmice asupra sănătății și securității lucrătorilor; subliniază că algoritmii utilizați în diferitele sectoare de activitate trebuie să fie transparenți, nediscriminatorii și etici și că deciziile algoritmice trebuie să fie contestabile și, după caz, reversibile și să poată fi cineva tras la răspundere pentru adoptarea lor și, ca urmare, trebuie să facă obiectul supravegherii umane; subliniază rolul partenerilor sociali în anticiparea riscurilor profesionale care apar ca urmare a dezvoltării tehnologiilor disruptive; |
| --- | --- |

13.

| 14. | reamintește că schimbările climatice au un impact direct asupra lucrătorilor; reamintește că intensificarea fenomenelor meteorologice extreme va atrage după sine mai multe vătămări fizice și că schimbările climatice ar putea și să mărească riscul de cancer de piele și expunere la praf și riscurile psihosociale; insistă asupra faptului că o organizare neadecvată a muncii poate, la rândul său, să agraveze situația; subliniază rolul partenerilor sociali în anticiparea riscurilor profesionale emergente cauzate de schimbările climatice; reamintește că sănătatea și siguranța lucrătorilor sunt de competența UE și că, în conformitate cu Directiva 89/391/CEE, lucrătorii ar trebui protejați de orice risc, inclusiv de riscurile emergente; invită Comisia să evalueze temeinic și urgent riscurile noi și emergente ale schimbărilor climatice asupra securității și sănătății în muncă, pentru a-i proteja mai bine pe lucrători de expunerea la temperaturi mai ridicate, radiații UV naturale și alte riscuri pentru sănătate și securitate; |
| --- | --- |

14.

| 15. | cere să se ia măsuri pentru consolidarea protecției împotriva expunerii la radiațiile UV la nivelul UE, în special în cadrul legislației privind sănătatea și siguranța la locul de muncă pentru lucrătorii în aer liber; invită, prin urmare, Comisia să revizuiască Directiva 2006/25/CE privind expunerea lucrătorilor la riscuri generate de agenții fizici (radiații optice artificiale) (58) și să includă radiațiile solare în domeniul de aplicare al acestei directive; invită Comisia să evalueze implementarea și eficacitatea măsurilor existente de protecție a lucrătorilor expuși la radiații ionizante, cum ar fi echipajele companiilor aeriene, lucrătorii din centralele nucleare, lucrătorii din structurile industriale relevante, cercetătorii, cadrele medicale și veterinarii care lucrează în sectorul radiologiei, radioterapiei sau medicinei nucleare și să revizuiască aceste măsuri pentru a stabili măsuri proporționale; |
| --- | --- |

15.

| 16. | invită Comisia să instituie un mecanism de alertă timpurie, în cadrul actualei structuri interinstituționale, pentru a detecta cazurile în care sunt necesare ajustări și revizuiri ale directivelor existente în materie de SSM ce vizează domenii aflate într-o constantă schimbare și care pot fi influențate, de exemplu, de noi date științifice privind produsele periculoase sau de evoluția piețelor muncii și a condițiilor de muncă în cadrul dublei tranziții digitale și verzi; subliniază că este necesar ca în special partenerii sociali sectoriali să fie implicați în acest mecanism, ei fiind primii care se confruntă cu situații în schimbare; |
| --- | --- |

16.

| 17. | îndeamnă statele membre să elaboreze politici naționale de ocrotire a sănătății și securității în muncă, care să constituie un element fundamental al achizițiilor publice; |
| --- | --- |

17.

| 18. | invită Comisia să promoveze problema mai amplă a muncii decente în viitoarele acorduri comerciale ale UE și să se asigure că standardele de sănătate și securitate în muncă sunt luate în considerare în mod corespunzător ca parte a angajamentelor obligatorii privind standardele sociale și de muncă; invită Comisia să sprijine țările candidate să își alinieze cadrele juridice la acquis-ul UE privind SSM; invită Comisia și statele membre să coopereze strâns cu OIM și cu OMS pentru a promova dreptul la condiții de muncă sigure și sănătoase în cadrul principiilor și drepturilor fundamentale ale muncii sub egida OIM și pentru a asigura respectarea acestor principii de către actorii din lanțurile de aprovizionare globale; salută intenția Comisiei de a propune o interdicție la nivelul UE asupra produselor fabricate prin muncă forțată; |
| --- | --- |

18.

| 19. | salută scopul de a consolida relațiile cu țările partenere ale UE, cu organizațiile regionale și internaționale și cu alte foruri internaționale pentru a crește standardele de sănătate și securitate în muncă la nivel global; solicită implicarea activă a Comisiei în sprijinirea integrării dreptului la condiții de muncă sigure și sănătoase în cadrul OIM privind principiile și drepturile fundamentale la locul de muncă; |
| --- | --- |

19.

| 20. | consideră că în regiunile transfrontaliere ar trebui promovate activitățile comune de formare și schimbul de bune practici la nivel transfrontalier pentru personalul medical și personalul din sistemul de sănătate publică; |
| --- | --- |

20.

Planul de pregătire pentru viitoare crize sanitare: lecțiile învățate din pandemia de COVID-19 și impactul acesteia asupra muncii

| 21. | subliniază că este esențial să se rețină lecțiile învățate din pandemia de COVID-19 și să se sporească gradul de pregătire pentru eventualele crize sanitare viitoare; sprijină apelul adresat statelor membre de a elabora planuri de pregătire pentru crize viitoare în strategiile lor naționale în materie de SSM, în consultare cu partenerii sociali naționali, inclusiv pentru punerea în aplicare a orientărilor și instrumentelor UE; subliniază că este nevoie de mecanisme eficace la nivelul UE pentru coordonarea acestor planuri; consideră că îmbunătățirea comunicării informațiilor verificate ar trebui să se afle în centrul oricărui plan de pregătire în materie de sănătate; consideră că protecția și promovarea sănătății mintale ar trebui să facă parte integrantă din planurile de pregătire în materie de SSM pentru viitoarele crize sanitare și subliniază că ar trebui să se acorde o atenție deosebită sănătății mintale a lucrătorilor din sectorul sanitar și a altor lucrători esențiali; salută intenția Comisiei de a lansa o evaluare aprofundată a efectelor pandemiei și a eficienței cadrelor UE și naționale în materie de SSM, pentru a elabora proceduri de urgență și orientări pentru desfășurarea, implementarea și monitorizarea rapidă a măsurilor în eventualele crize sanitare viitoare, în cooperare strânsă cu actorii din domeniul sănătății publice; invită statele membre să acorde o atenție deosebită regiunilor transfrontaliere în vederea consolidării cooperării; consideră că declararea unei situații de urgență de sănătate publică la nivelul UE, astfel cum este prevăzută în viitorul regulament (59) privind amenințările transfrontaliere grave pentru sănătate, ar trebui să declanșeze punerea în aplicare și coordonarea la nivelul UE a măsurilor prevăzute în planurile naționale de pregătire în materie de SSM ale statelor membre; |
| --- | --- |

21.

| 22. | reamintește angajamentul Comisiei de a evalua necesitatea unor acțiuni suplimentare pentru a îmbunătăți funcționarea cadrului de reglementare existent al UE în materie de securitate și sănătate, precum și necesitatea de a modifica Directiva 2000/54/CE privind agenții biologici la locul de muncă; invită Comisia să efectueze fără întârziere o revizuire specifică a acestei directive, pe baza lecțiilor învățate în urma pandemiei de Covid-19, pentru a se putea asigura un grad mai bun de pregătire, de planificare a răspunsului și de creștere a rezilienței în situații de criză sanitară la toate locurile de muncă; subliniază că revizuirea ar trebui să asigure faptul că directiva este adecvată pentru a răspunde situațiilor de pandemie, că facilitează stabilirea unor planuri naționale de urgență în caz de izbucnire a unei pandemii și a unor instrucțiuni scrise, în diferite limbi, din partea angajatorului cu privire la riscurile SSM, la măsurile sanitare și la organizarea muncii pentru toți lucrătorii în cazul unei pandemii; salută intenția Comisiei de a include COVID-19 în Recomandarea privind lista europeană a bolilor profesionale; |
| --- | --- |

22.

| 23. | invită Comisia și statele membre să acorde o înaltă prioritate și să finanțeze în mod adecvat consolidarea cercetării și a colectării de date, atât la nivelul UE, cât și la nivel național, cu privire la sănătatea și securitatea la locul de muncă, în special cu privire la cauzele și impactul asupra sănătății mintale, a riscurilor psihosociale, ergonomice și a afecțiunilor musculo-scheletice, a bolilor circulatorii profesionale, a cancerului profesional, a bolilor inflamatorii cronice în toate sectoarele, și să efectueze o evaluare detaliată a problemelor, precum și a impactului mediului profesional în schimbare, inclusiv a oportunităților și provocărilor legate de sănătatea și securitatea asociate cu munca la distanță și telemunca și dreptul de a se deconecta, pentru a analiza impactul sexului, vârstei și dizabilității; invită Comisia să continue aceste cercetări prin măsuri atât legislative, cât și nelegislative prin care să se protejeze sănătatea și securitatea lucrătorilor, după consultarea partenerilor sociali; |
| --- | --- |

23.

| 24. | invită Comisia să realizeze o cercetare suplimentară privind costurile economice ale sănătății și ale excluderii la locul de muncă; |
| --- | --- |

24.

| 25. | invită Comisia să propună un cadru legislativ în vederea stabilirii unor cerințe minime privind telemunca în întreaga Uniune, care să nu afecteze negativ condițiile de angajare ale telelucrătorilor; observă că acest cadru ar trebui dezvoltat în consultare cu statele membre și cu partenerii sociali europeni, cu respectarea deplină a modelelor naționale de piețe ale muncii și ținând seama de acordurile-cadru ale partenerilor sociali privind telemunca și digitalizarea; subliniază că un astfel de cadru ar trebui să clarifice condițiile de muncă, inclusiv privind furnizarea și utilizarea echipamentelor și privind răspunderea pentru funcționarea lor, inclusiv în ceea ce privește instrumentele digitale existente și noi, și ar trebui să asigure că acest tip de muncă este efectuat în mod voluntar și că drepturile, echilibrul între viața profesională și cea privată, volumul de muncă și standardele de performanță ale telelucrătorilor sunt echivalente cu cele ale lucrătorilor comparabili care sunt prezenți fizic la serviciu; subliniază că această inițiativă legislativă ar trebui să se bazeze pe o evaluare cuprinzătoare, inclusiv a riscurilor psihosociale asociate cu practicile de muncă digitală și de la distanță și cu mediile de lucru permeabile; invită Comisia și statele membre să garanteze măsuri privind accesibilitatea și tehnologia incluzivă pentru persoanele cu dizabilități care se află în tranziție la telemuncă și/sau care urmează cursuri de formare profesională de la distanță; |
| --- | --- |

25.

| 26. | invită Comisia să propună, în consultare cu partenerii sociali, o directivă privind standardele și condițiile minime pentru a se asigura că toți lucrătorii își pot exercita efectiv dreptul de a se deconecta și pentru a reglementa utilizarea instrumentelor digitale existente și noi în scopuri profesionale, în conformitate cu rezoluția sa din 21 ianuarie 2021 conținând recomandări adresate Comisiei privind dreptul de a se deconecta, și ținând seama de acordul-cadru al partenerilor sociali privind digitalizarea; |
| --- | --- |

26.

| 27. | salută angajamentul Comisiei de a moderniza cadrul legislativ privind SSM prin revizuirea Directivei 89/654/CEE (60) și a Directivei 90/270/CEE (61) privind condițiile minime de securitate și sănătate pentru locul de muncă și lucrul la monitor; invită Comisia să dea dovadă de mai multă ambiție în această privință și să propună fără întârziere o directivă mai amplă și mai cuprinzătoare privind prevenirea și gestionarea afecțiunilor musculo-scheletice și a bolilor reumatice legate de locul de muncă și invită statele membre să își intensifice cercetările și colectarea de date; invită Comisia să se asigure că toate riscurile profesionale care pot duce la boli inflamatorii și musculo-scheletice reumatice/cronice sunt incluse în directivă, cum ar fi ridicatul de obiecte grele, mișcările repetitive, vibrațiile sau statul în picioare/așezat pe perioade lungi de timp; reamintește că femeile sunt mai susceptibile de a fi afectate de boli musculo-scheletice; reamintește Comisiei că o propunere privind afecțiunile musculo-scheletice de natură ocupațională trebuie să includă o dimensiune de gen puternică în evaluarea, prevenirea și tratarea acestor boli; invită Comisia și statele membre să aibă în vedere introducerea unui program de lucru flexibil pentru lucrătorii care suferă de afecțiuni musculo-scheletice/afecțiuni inflamatorii reumatice/cronice; invită Comisia și statele membre să abordeze riscurile profesionale care pot cauza boli circulatorii; |
| --- | --- |

27.

| 28. | invită Comisia și statele membre să încurajeze întreprinderile să acționeze pentru promovarea sănătății lucrătorilor, utilizând resursele logistice de care dispun, formulând recomandări cu privire la stiluri de viață sănătoase, încurajând practicarea activității fizice prin asigurarea accesului la spații special amenajate la locul de muncă sau prin facilitarea accesului la structuri externe dedicate, încurajând crearea de echipe sportive interne, punând la dispoziție garaje pentru biciclete, încurajând consumul de alimente de calitate prin furnizarea de mâncăruri sănătoase, echilibrate și variate la cantina întreprinderii și la distribuitoarele de băuturi naturale, distribuind materiale care să invite angajații să mențină zonele din jurul intrărilor și ieșirilor comune fără substanțe nocive, cum ar fi fumul de țigări, precum și prin orice alte măsuri educaționale care ar putea servi acestui scop, cum ar fi promovarea Codului european de luptă împotriva cancerului; subliniază impactul pozitiv al unei educații și formări adecvate a managerilor și a lucrătorilor care au responsabilitatea de a preveni riscurile psihosociale și hărțuirea la locul de muncă; invită Comisia și statele membre să se asigure că managerii și lucrătorii cu responsabilități în materie de personal urmează sau au absolvit cursuri de formare adecvate, inclusiv formări în domeniul prevenirii riscurilor psihosociale și combaterii hărțuirii, înainte de a-și începe activitatea la locul de muncă; invită statele membre și partenerii sociali să adopte inițiative pentru a îmbunătăți acțiunile de formare destinate reprezentanților și managerilor din domeniul sănătății și securității, în conformitate cu legislațiile și practicile naționale; invită statele membre să sprijine implicarea activă a lucrătorilor în implementarea măsurilor preventive în materie de SSM și în garantarea faptului că reprezentații din domeniul sănătății și securității pot să beneficieze de formare dincolo de modulele de bază; |
| --- | --- |

28.

| 29. | reamintește numeroasele cazuri de încălcare a drepturilor lucrătorilor în timpul pandemiei de COVID-19, în special a drepturilor lucrătorilor mobili, inclusiv lucrători transfrontalieri, sezonieri și migranți, care au fost expuși unor condiții de viață și de muncă nesănătoase sau nesigure, cum ar fi spații de cazare sărace sau supraaglomerate, și cărora nu li s-au oferit informații adecvate cu privire la drepturile lor; își reiterează apelul adresat Comisiei de a întreprinde acțiuni urgente pentru a îmbunătăți condițiile de angajare, de muncă, de sănătate și de securitate ale lucrătorilor mobili și migranți, cum ar fi lucrătorii transfrontalieri, detașați și sezonieri, reanalizând rolul agențiilor de muncă temporară, al agențiilor de recrutare și al altor intermediari și subcontractanți, în vederea identificării lacunelor în materie de protecție din perspectiva principiului egalității de tratament și a provocărilor speciale în materie de sănătate și securitate cu care se confruntă lucrătorii mobili și migranți, cum ar fi accesul la echipamente și facilități adecvate, spații de cazare de calitate, transport sigur și mese decente (62), precum și pentru a răspunde necesității de a revizui cadrul legislativ existent pentru a elimina lacunele identificate, precum și pentru a asigura reziliența în fața pandemiilor, ținând seama de lecțiile învățate din pandemia de COVID-19; invită Comisia și statele membre să se asigure că cazarea lucrătorilor, atunci când este organizată de angajator, este sigură, decentă și respectă standardele minime; subliniază rolul ELA în sprijinirea statelor membre și a Comisiei în aplicarea și asigurarea respectării efective a legislației UE referitoare la mobilitatea forței de muncă și la coordonarea sistemelor de securitate socială în cadrul UE; subliniază necesitatea de a avea în vedere revizuirea mandatului ELA, în contextul evaluării prevăzute pentru 2024, pentru a include dispoziții privind sănătatea și securitatea la locul de muncă; invită EU-OSHA și ELA să colaboreze pentru a sprijini Comisia și statele membre în ceea ce privește îmbunătățirea sănătății și securității în muncă a lucrătorilor mobili și migranți; invită Comisia să analizeze modul în care instrumentele digitale pot contribui la consolidarea aplicării transfrontaliere a standardelor de securitate și sănătate în muncă pentru toți lucrătorii mobili, inclusiv pentru lucrătorii independenți și cetățenii mobili resortisanți ai țărilor terțe și care intră sub incidența normelor UE privind mobilitatea forței de muncă în interiorul UE; invită Comisia ca, în strânsă cooperare cu ELA și după o evaluare adecvată, să prezinte o propunere legislativă privind un card european de securitate socială pentru toți lucrătorii mobili și resortisanții țărilor terțe care intră sub incidența normelor UE privind mobilitatea în interiorul UE, care să ofere autorităților naționale competente și partenerilor sociali un instrument de îmbunătățire a aplicării normelor UE privind mobilitatea forței de muncă și coordonarea securității sociale pe piața muncii, într-un mod echitabil și eficace, pentru a asigura condiții de concurență echitabile în UE, inclusiv în ceea ce privește protecția sănătății și a securității lucrătorilor mobili, după cum se cere în Rezoluția Parlamentului din 25 noiembrie 2021 referitoare la introducerea unui card european de securitate socială pentru a îmbunătăți implementarea digitală a drepturilor de securitate (63); |
| --- | --- |

29.

| 30. | subliniază necesitatea de a asigura integrarea SSM în achizițiile publice și invită, în acest sens, statele membre să prezinte politici naționale pentru a garanta acest lucru; invită Comisia să facă schimb de bune practici cu privire la modul de integrare a SSM în normele privind achizițiile publice și la modul de includere a clauzelor privind SSM în legislația națională, în conformitate cu Directiva privind achizițiile publice; |
| --- | --- |

30.

Punere în aplicare și executare

| 31. | subliniază rolul esențial al inspectoratelor naționale de muncă pentru a asigura conformitatea cu legislația privind sănătatea și securitatea, precum și prevenirea bolilor și accidentelor asociate cu locul de muncă; invită statele membre să asigure finanțarea adecvată a inspectoratelor naționale de muncă și să pună în aplicare recomandarea OIM privind un inspector de muncă la 10 000 de lucrători, cu scopul de a efectua inspecții prompte și eficiente și de a pune capăt tuturor formelor de abuz; invită Comisia să realizeze și să difuzeze rezultatele unui studiu privind modul în care inspectoratele naționale de muncă își desfășoară inspecțiile și domeniul de aplicare și conținutul acestor inspecții, inclusiv în ceea ce privește numărul de infracțiuni detectate și impunerea de sancțiuni eficace, proporționale și disuasive, pentru a inventaria capacitatea acestora de a pune în aplicare normele existente privind SSM, cu scopul de a asigura condiții de concurență echitabile pentru o protecție suficientă; invită Comisia să înființeze un grup de lucru tripartit special pentru implementare, în cadrul Comitetului consultativ pentru securitate și sănătate la locul de muncă, care să monitorizeze acest studiu; invită Comisia și statele membre să integreze standardele privind sănătatea și securitatea în muncă în toate politicile, precum și să îmbunătățească măsurile preventive și aplicarea normelor și legislației existente privind sănătatea și securitatea în muncă; subliniază rolul partenerilor sociali și al serviciilor naționale privind sănătatea și securitatea în această privință; invită Comisia și statele membre să asigure o mai bună coordonare, cooperare și formare la nivel european; |
| --- | --- |

31.

| 32. | invită Comisia și statele membre să asigure finanțarea adecvată și accesul tuturor lucrătorilor la formare și la instrumente de învățare în materie de sănătate și securitate, pentru a combate accidentele și bolile la locul de muncă; subliniază necesitatea unei strânse cooperări cu partenerii sociali în acest sens; |
| --- | --- |

32.

| 33. | solicită Comisiei să abordeze disparitățile dintre legislațiile naționale în materie de sănătate și securitate la locul de muncă, care conduc la concurență neloială, nu numai pe piața internă, ci și în raport cu țările din afara UE; |
| --- | --- |

33.

| 34. | invită Comisia să inițieze o evaluare a activității serviciilor de sănătate și securitate la locul de muncă și a lecțiilor învățate în domeniul furnizării externe de servicii de sănătate și securitate, de la introducerea dispozițiilor de la articolul 7 alineatul (3) din Directiva 89/391/CEE; îndeamnă Comisia să elaboreze recomandări pentru consolidarea furnizării la nivel național a serviciilor externe de sănătate și securitate, cu scopul de a îmbunătăți prevenirea riscurilor la locul de muncă; |
| --- | --- |

34.

| 35. | invită statele membre să prezinte un raport cu privire la obiectivele stabilite în strategiile naționale privind SSM și să asigure o finanțare adecvată pentru a sprijini punerea în aplicare a acestora; subliniază că partenerii sociali ar trebui să fie pe deplin implicați în implementarea planurilor naționale în materie de SSM sau în procesele de monitorizare a acestora; subliniază necesitatea de a recunoaște rolul partenerilor sociali și a reprezentanților responsabili cu aspectele legate de sănătate și securitate în muncă și de a asigura implicarea acestora în proiectarea, implementarea și asigurarea respectării cadrului legislativ privind SSM; invită Comisia să înceapă cercetări privind conceptele și practicile care permit o mai bună participare a lucrătorilor și a reprezentanților lor în sindicate și comitete de întreprindere în toate etapele de evaluare a riscurilor și a politicilor SSM la nivel de întreprindere și să lanseze programe finanțate pentru îmbunătățirea participării lucrătorilor la activitățile de SSM ale întreprinderilor; invită statele membre să abroge orice act legislativ național care împiedică negocierea colectivă, inclusiv prin asigurarea accesului sindicatelor la locurile de muncă în scopul organizării, al schimbului de informații și al consultării, prin consolidarea reprezentării lucrătorilor și, astfel, prin asigurarea unor standarde adecvate de sănătate și securitate la locul de muncă; |
| --- | --- |

35.

| 36. | subliniază că pachetul privind mobilitatea și inițiativele sale, inclusiv orientările Comisiei privind normele privind perioadele de conducere și perioadele de repaus, pot îmbunătăți sănătatea și securitatea în muncă; invită statele membre să intensifice supravegherea rutieră și să asigure respectarea acestor norme, inclusiv să se asigure că angajatorii le asigură conducătorilor auto programe adecvate pentru a preveni sarcinile de lucru excesive, sporind astfel siguranța rutieră; invită Comisia și statele membre ca, în strategiile lor naționale în materie de siguranță rutieră, să stabilească obiective clare privind reducerea mortalității rutiere cauzate de accidentele de muncă; invită Comisia să prezinte inițiative similare pentru a îmbunătăți sănătatea și securitatea lucrătorilor din industria aviatică și maritimă; invită Comisia să se asigure că statele membre raportează și furnizează statistici privind accidentele de muncă pe șosea; |
| --- | --- |

36.

| 37. | subliniază că toți lucrătorii ar trebui să fie protejați în mod adecvat, indiferent de dimensiunea întreprinderilor, și ar trebui să se acorde sprijin în special microîntreprinderilor și IMM-urilor pentru a le ajuta în aplicarea corectă a normelor SSM; subliniază rolul EU-OSHA în furnizarea către microîntreprinderi și IMM-uri a instrumentelor și standardelor de care au nevoie pentru a evalua riscurile pentru forța lor de muncă și pentru a pune în aplicare măsuri de prevenire adecvate; consideră că EU-OSHA ar trebui consolidată pentru a promova mai bine locurile de muncă sănătoase și sigure în Uniune și pentru a dezvolta în continuare inițiative de a îmbunătăți prevenirea la locul de muncă în toate sectoarele de activitate; |
| --- | --- |

37.

o

o o

| 38. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

38.

---

(1)  Proiect de rezoluție privind Cadrul european de acțiune privind sănătatea mintală al OMS (2021-2025), cel de al 71-lea Comitet regional pentru Europa, 13-15 septembrie 2021.

(2)  JO L 303, 2.12.2000, p. 16.

(3)  https://ec.europa.eu/research/participants/data/ref/h2020/other/guides_for_applicants/h2020-SC1-BHC-22-2019-framework-for-action_en.pdf

(4)  JO C 433, 23.12.2019, p. 9.

(5)  JO C 362, 8.9.2021, p. 82.

(6)  JO C 445, 29.10.2021, p. 75.

(7)  JO C 456, 10.11.2021, p. 161.

(8)  Texte adoptate, P9_TA(2021)0385.

(9)  Texte adoptate, P9_TA(2021)0427.

(10)  https://www.who.int/about/governance/constitution

(11)  Fișa informativă elaborată de OMS și intitulată „Mental health: strengthening our response” (Sănătatea mintală: consolidarea răspunsului nostru), martie 2018. https://www.who.int/news-room/fact-sheets/detail/mental-health-strengthening-our-response

(12)  Comunicat de presă al Comisiei Europene privind securitatea și sănătatea în muncă într-o lume a muncii în schimbare, 28 iunie 2021. https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/ro/IP_21_3170

(13)  Eurostat, statistici privind accidentele de muncă, noiembrie 2020.

(14)  Eurofound, „Sixth European Working Conditions Survey – Overview report” (Al șaselea sondaj european privind condițiile de muncă – Raport general) (Versiune actualizată în 2017), Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, Luxemburg, 2017.

(15)  Tiparele în materie de calitate a locurilor de muncă sugerează că imaginea este mai nuanțată decât o polarizare directă între locurile de muncă de înaltă și joasă calitate. Analiza grupează lucrătorii în cinci profiluri de calitate a locurilor de muncă: locuri de muncă „de înaltă calitate” (care cuprind 21 % dintre lucrători); locuri de muncă „fără probleme” (25 %); locuri de muncă „active și manuale” (21 %); locuri de muncă „sub presiune” (13 %); și locuri de muncă de „slabă calitate” (20 %). Tiparul punctajelor privind calitatea locurilor de muncă între profiluri este diferit, ceea ce întărește premisa conform căreia calitatea locurilor de muncă cuprinde dimensiuni diferite.

(16)  https://www.safetyandhealthmagazine.com/articles/14053-new-workers-higher-risk

(17)  EU-OSHA, „An international comparison of the cost of work-related accidents and illnesses” (O comparație internațională a costului asociat accidentelor de muncă și bolilor profesionale), 2017.

(18)  Takala, J., Working paper – „Eliminating occupational cancer in Europe and globally” (Document de lucru – Eliminarea cancerului profesional în Europa și la nivel mondial), 2015, p. 6.

(19)  „Global Asbestos Disaster”, International Journal of Environmental Research and Public Health, 2018.

(20)  https://www.euractiv.com/section/health-consumers/infographic/the-economic-impact-of-non-melanoma-skin-cancer-on-the-society-and-the-welfare-system/

(21)  EU-OSHA, Studiu în rândul lucrătorilor privind expunerea la factorii de risc de cancer, 20 mai 2020.

(22)  Fișa informativă a OMS intitulată „Radon and health” (Radonul și sănătatea), 2 februarie 2021. https://www.who.int/news-room/fact-sheets/detail/radon-and-health

(23)  Parlamentul European, DG IPOL, „Strengthening Europe in the fight against cancer – Going further, faster”, iulie 2020. https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2020/642388/IPOL_STU(2020)642388_EN.pdf

(24)  IPCC, Al șaselea raport de evaluare, Fișă informativă regională – Europa. https://www.ipcc.ch/report/ar6/wg1/downloads/factsheets/IPCC_AR6_WGI_Regional_Fact_Sheet_Europe.pdf

(25)  Eurostat, Self-reported work-related health problems and risk factors – key statistics (Probleme de sănătate legate de muncă și factori de risc profesionali autoraportați – statistici cheie), septembrie 2021.

(26)  EU OSHA, Musculoskeletal disorders: association with psychosocial risk factors at work (Afecțiunile musculo-scheletice: legătura cu factorii de risc psihosociali la locul de muncă), 2021.

(27)  Eurofound și EU-OSHA, Psychosocial risks in Europe: Prevalence and strategies for prevention (Riscurile psihosociale în Europa: amploare și strategii de prevenție), Oficiul pentru publicații al Uniunii Europene, Luxemburg, 2014.

(28)  EU-OSHA, Psychosocial risks and stress at work (Riscuri psihosociale și stres la locul de muncă), https://osha.europa.eu/en/themes/psychosocial-risks-and-stress.

(29)  EU OSHA, OSH figures: stress at work – facts and figures (SSM în cifre: stresul la locul de muncă – fapte și cifre), 2009.

(30)  Eurofound, Living, working and COVID-19 (Viața, munca și COVID-19), Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, Luxemburg, 2020.

(31)  Eurofound și Biroul Internațional al Muncii, Working anytime, anywhere: The effects on the world of work (Munca oricând, oriunde: efectele sale asupra lumii muncii), Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, Luxemburg, și Biroul Internațional al Muncii, Geneva, 2017.

(32)  Institutul European al Sindicatelor, „Teleworking in the aftermath of the Covid-19 pandemic: enabling conditions for a successful transition” (Telemunca după pandemia de COVID-19: condiții favorizante pentru o tranziție de succes), 2021.

(33)  Eurofound și Centrul Comun de Cercetare al Comisiei Europene, „What just happened? COVID-19 lockdowns and change in the labour market” (Ce s-a întâmplat? Măsurile de limitare a mișcării persoanelor aplicate în timpul pandemiei de COVID-19 și schimbările pe piața forței de muncă), Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, Luxemburg, 2021.

(34)  Eurofound, „Telework and ICT-based mobile work: Flexible working in the digital age” (Telemunca și munca mobilă bazată pe TIC: lucrul flexibil în era digitală), seria New forms of employment, Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, Luxemburg, 2020.

(35)  Microsoft Work Trend Index, „The next great disruption is hybrid work – are we ready?” (Următoarea mare perturbare este munca hibridă – suntem pregătiți?).

(36)  EU-OSHA, „Telework and health risks in the context of the COVID-19 pandemic: evidence from the field and policy implications” (Munca la distanță și riscurile pentru sănătate în contextul pandemiei de COVID-19: date concrete de pe teren și implicații politice), Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, Luxemburg, 2021.

(37)  Organizația Internațională a Muncii, „World Employment and Social Outlook 2021, The role of digital labour platform in transforming the world of work” (Perspectivele sociale și asupra ocupării forței de muncă la nivel mondial pentru 2021: rolul platformelor digitale de prestări servicii în transformarea lumii muncii), https://www.ilo.org/global/research/global-reports/weso/2021/lang--en/index.htm

https://eige.europa.eu/publications/gender-equality-index-2020-digitalisation-and-future-work

(38)  Confederația Europeană a Sindicatelor, nota de informare intitulată „Măsuri naționale care vizează lucrătorii sezonieri pentru a aborda deficitul de forță de muncă (în special în sectorul agricol)”, 29 mai 2020. https://www.etuc.org/sites/default/files/publication/file/2020-05/Covid-19%20Briefing%20Seasonal%20Workers%20Final_updated%2029%20May%202020.pdf

(39)  EU-OSHA, „Third European Survey of Enterprises on New and Emerging Risks (ESENER 3)” (Sondajul european în rândul întreprinderilor privind riscurile noi și emergente – ESENER-3), 2019. https://www.enshpo.eu/pdfs/news01.pdf

(40)  da Silva Neto, AM et al, „Psychological effects caused by the COVID-19 pandemic in health professionals: A systematic review with meta-analysis” (Efectele psihologice cauzate de pandemia de COVID-19 în rândul personalului medical: O revizuire sistematică cu meta-analiză), în Progress in neuro-psychopharmacology & biological psychiatry, 10 ianuarie 2021.

(41)  Infografic al Parlamentului European, „Understanding Covid-19's impact on women” (Să înțelegem impactul pandemiei de COVID-19 asupra femeilor), 1 martie 2021. https://www.europarl.europa.eu/news/ro/headlines/society/20210225STO98702/sa-intelegem-impactul-covid-19-asupra-femeilor-infografic; Institutul European pentru Egalitatea de Șanse între Femei și Bărbați. https://eige.europa.eu/covid-19-and-gender-equality/essential-workers

(42)  Eurofound, articol de știri intitulat „Just one in 3 workers with limiting cronic disease in adapted workplace” („Doar unul din trei lucrători cu boli cronice invalidante are spațiul de lucru adaptat”), 15 octombrie 2019, https://www.eurofound.europa.eu/news/news-articles/just-one-in-three-workers-with-limiting-chronic-disease-in-adapted-workplace

(43)  JO L 238, 25.9.2003, p. 28.

(44)  Eurofound, Sondajul european privind condițiile de muncă 2021 https://www.eurofound.europa.eu/surveys/2021/european-working-conditions-survey-2021);

(45)  https://eular.org/myUploadData/files/eular_vision_paper_on_eu_health_policy_branded.pdf

(46)  Niedhammer I, Bertrais S, Witt K (2021), Psychosocial work exposures and health outcomes: a meta-review of 72 literature reviews with meta-analysis (Expunerile psihologice la locul de muncă și rezultatele la nivelul sănătății: o meta-analiză a 72 de analize din literatura de specialitate cu meta-analiză), Scand J Work Environ Health 2021; 47(7):489-508.

(47)  Directiva 2004/37/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind protecția lucrătorilor împotriva riscurilor legate de expunerea la agenți cancerigeni sau mutageni la locul de muncă (JO L 158, 30.4.2004, p. 50).

(48)  Institutul European al Sindicatelor „Occupational Exposure Limits (OELs) for lead and lead compounds & equality of treatment of women and men at work” (Limitele de expunere profesională (LEP) la plumb și compuși de plumb și egalitatea de tratament între femei și bărbați la locul de muncă), 14 decembrie 2020.

(49)  Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH) (JO L 396, 30.12.2006, p. 1).

(50)  Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 privind clasificarea, etichetarea și ambalarea substanțelor și amestecurilor (JO L 353, 31.12.2008, p. 1).

(51)  Directiva 2009/148/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția lucrătorilor împotriva riscurilor legate de expunerea la azbest la locul de muncă (JO L 330, 16.12.2009, p. 28).

(52)  Directiva 2010/31/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 mai 2010 privind performanța energetică a clădirilor (JO L 153, 18.6.2010, p. 13).

(53)  JO L 183, 29.6.1989, p. 1.

(54)  Recomandarea nr. 171 a OIM privind serviciile de medicina muncii. https://www.ilo.org/dyn/normlex/en/f?p=NORMLEXPUB:12100:0::NO::P12100_INSTRUMENT_ID:312509

(55)  https://osha.europa.eu/ro/themes/young-workers

(56)  https://www.ilo.org/global/topics/non-standard-employment/lang--en/index.htm

(57)  Articolul 23 din Declarația Universală a Drepturilor Omului prevede că „orice om are dreptul să înființeze sindicate sau să adere la ele pentru a-și apăra interesele; Convenția OIM nr. 87 din 1948 privind libertatea sindicală și apărarea dreptului sindical. și Convenția nr. 98 a OIM privind dreptul de organizare și negociere colectivă;

(58)  Directiva 2006/25/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 aprilie 2006 privind cerințele minime de securitate și de sănătate referitoare la expunerea lucrătorilor la riscuri generate de agenții fizici (radiații optice artificiale) (JO L 114, 27.4.2006, p. 38).

(59)  Propunerea Comisiei din 11 noiembrie 2020 de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind amenințările transfrontaliere grave pentru sănătate și de abrogare a Deciziei nr. 1082/2013/UE (COM(2020)0727). Parlamentul a adoptat amendamente la propunere la 14 septembrie 2021 și la 11 noiembrie 2021 (Texte adoptate, P9_TA(2021)0377 și P9_TA(2021)0449).

(60)  Directiva 89/654/CEE a Consiliului din 30 noiembrie 1989 privind cerințele minime de securitate și sănătate la locul de muncă (JO L 393, 30.12.1989, p. 1).

(61)  Directiva 90/270/CEE a Consiliului din 29 mai 1990 privind condițiile minime de securitate și sănătate pentru lucrul la monitor (JO L 156, 21.6.1990, p. 14).

(62)  https://www.ilo.org/global/about-the-ilo/newsroom/news/WCMS_075505/lang--en/index.htm

(63)  Texte adoptate, P9_TA(2021)0473.

---

| 9.9.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 347/139 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 347/139

---

P9_TA(2022)0072

Integrarea perspectivei de gen în Parlamentul European – raportul anual pe 2020

Rezoluția Parlamentului European din 10 martie 2022 referitoare la integrarea perspectivei de gen în Parlamentul European – raportul anual pe 2020 (2021/2039(INI))

(2022/C 347/11)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolele 2 și 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană și articolele 8, 10 și 19 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 2 și 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană și articolele 8, 10 și 19 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolele 21 și 23 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 21 și 23 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere Convenția Consiliului Europei privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice (Convenția de la Istanbul), care a intrat în vigoare la 1 august 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Consiliului Europei privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice (Convenția de la Istanbul), care a intrat în vigoare la 1 august 2014,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 5 martie 2020, intitulată „O Uniune a egalității: Strategia privind egalitatea de gen 2020-2025” (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 5 martie 2020, intitulată „O Uniune a egalității: Strategia privind egalitatea de gen 2020-2025” (COM(2020)0152),

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 2 iulie 2008 de directivă a Consiliului cu privire la punerea în aplicare a principiului tratamentului egal al persoanelor indiferent de religie sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală (COM(2008)0426 – directiva orizontală anti-discriminare), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 2 iulie 2008 de directivă a Consiliului cu privire la punerea în aplicare a principiului tratamentului egal al persoanelor indiferent de religie sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală (COM(2008)0426 – directiva orizontală anti-discriminare),

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 14 noiembrie 2012 de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind consolidarea echilibrului de gen în rândul administratorilor neexecutivi ai societăților cotate la bursă și măsuri conexe (COM(2012)0614 – directiva privind femeile în consiliile de administrație), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 14 noiembrie 2012 de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind consolidarea echilibrului de gen în rândul administratorilor neexecutivi ai societăților cotate la bursă și măsuri conexe (COM(2012)0614 – directiva privind femeile în consiliile de administrație),

| — | având în vedere Directiva (UE) 2019/1158 a Parlamentului European și a Consiliului din 20 iunie 2019 privind echilibrul dintre viața profesională și cea privată a părinților și îngrijitorilor și de abrogare a Directivei 2010/18/UE (1) a Consiliului („Directiva privind echilibrul dintre viața profesională și cea privată”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2019/1158 a Parlamentului European și a Consiliului din 20 iunie 2019 privind echilibrul dintre viața profesională și cea privată a părinților și îngrijitorilor și de abrogare a Directivei 2010/18/UE (1) a Consiliului („Directiva privind echilibrul dintre viața profesională și cea privată”),

| — | având în vedere raportul special al Curții de Conturi Europene din 2021 intitulat „Integrarea perspectivei de gen în bugetul UE: este timpul ca vorbele să se transforme în fapte”, – Raportul special nr. 10, 2021”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul special al Curții de Conturi Europene din 2021 intitulat „Integrarea perspectivei de gen în bugetul UE: este timpul ca vorbele să se transforme în fapte”, – Raportul special nr. 10, 2021”,

| — | având în vedere raportul Ombudsmanului European din 17 decembrie 2018 privind demnitatea la locul de muncă în instituțiile și agențiile UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Ombudsmanului European din 17 decembrie 2018 privind demnitatea la locul de muncă în instituțiile și agențiile UE,

| — | având în vedere studiul Serviciului de Cercetare al Parlamentului European (EPRS) din 2021 intitulat „Integrarea dimensiunii de gen în Parlamentul European: situația actuală”, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul Serviciului de Cercetare al Parlamentului European (EPRS) din 2021 intitulat „Integrarea dimensiunii de gen în Parlamentul European: situația actuală”,

| — | având în vedere studiul din 2021 comandat de Departamentul tematic pentru drepturile cetățenilor și afaceri constituționale al Parlamentului la solicitarea Comisiei pentru drepturile femeilor și egalitatea de gen (FEMM), intitulat „Egalitatea de gen: valoarea economică a îngrijirii din perspectiva fondurilor UE alocate”, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul din 2021 comandat de Departamentul tematic pentru drepturile cetățenilor și afaceri constituționale al Parlamentului la solicitarea Comisiei pentru drepturile femeilor și egalitatea de gen (FEMM), intitulat „Egalitatea de gen: valoarea economică a îngrijirii din perspectiva fondurilor UE alocate”,

| — | având în vedere broșura „Femeile în Parlamentul European” din 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere broșura „Femeile în Parlamentul European” din 2021,

| — | având în vedere atelierul din 16 martie 2021, solicitat de FEMM, intitulat „Aplicarea integrării perspectivei de gen în pachetul de redresare al UE”, |
| --- | --- |

—

având în vedere atelierul din 16 martie 2021, solicitat de FEMM, intitulat „Aplicarea integrării perspectivei de gen în pachetul de redresare al UE”,

| — | având în vedere rezoluția sa din 13 martie 2003 referitoare la integrarea dimensiunii de gen în Parlamentul European (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 13 martie 2003 referitoare la integrarea dimensiunii de gen în Parlamentul European (2),

| — | având în vedere rezoluția sa din 18 ianuarie 2007 privind abordarea integrată a egalității între femei și bărbați în cadrul lucrărilor comisiilor (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 18 ianuarie 2007 privind abordarea integrată a egalității între femei și bărbați în cadrul lucrărilor comisiilor (3),

| — | având în vedere rezoluția sa din 22 aprilie 2009 privind abordarea integrată a egalității de gen în cadrul lucrărilor comisiilor și ale delegațiilor (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 22 aprilie 2009 privind abordarea integrată a egalității de gen în cadrul lucrărilor comisiilor și ale delegațiilor (4),

| — | având în vedere rezoluția sa din 7 mai 2009 referitoare la integrarea perspectivei de gen în relațiile externe ale UE și în consolidarea păcii și structurilor statului (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 7 mai 2009 referitoare la integrarea perspectivei de gen în relațiile externe ale UE și în consolidarea păcii și structurilor statului (5),

| — | având în vedere rezoluția sa din 15 ianuarie 2019 referitoare la integrarea dimensiunii de gen în Parlamentul European (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 15 ianuarie 2019 referitoare la integrarea dimensiunii de gen în Parlamentul European (6),

| — | având în vedere rezoluția sa din 24 noiembrie 2016 referitoare la aderarea UE la Convenția de la Istanbul privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 24 noiembrie 2016 referitoare la aderarea UE la Convenția de la Istanbul privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor (7),

| — | având în vedere rezoluția sa din 28 noiembrie 2019 referitoare la aderarea UE la Convenția de la Istanbul și la alte măsuri de combatere a violenței de gen (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 28 noiembrie 2019 referitoare la aderarea UE la Convenția de la Istanbul și la alte măsuri de combatere a violenței de gen (8),

| — | având în vedere rezoluția sa din 26 octombrie 2017 referitoare la combaterea hărțuirii sexuale și a abuzului sexual în UE (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 26 octombrie 2017 referitoare la combaterea hărțuirii sexuale și a abuzului sexual în UE (9),

| — | având în vedere rezoluția sa din 11 septembrie 2018 referitoare la prevenirea și combaterea hărțuirii morale și a hărțuirii sexuale la locul de muncă, în spațiile publice și în viața politică a UE (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 11 septembrie 2018 referitoare la prevenirea și combaterea hărțuirii morale și a hărțuirii sexuale la locul de muncă, în spațiile publice și în viața politică a UE (10),

| — | având în vedere rezoluția sa din 21 ianuarie 2021 referitoare la Strategia UE privind egalitatea de gen (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 21 ianuarie 2021 referitoare la Strategia UE privind egalitatea de gen (11),

| — | având în vedere rezoluția sa din 17 decembrie 2020 referitoare la necesitatea unei formațiuni a Consiliului dedicate egalității de gen (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 17 decembrie 2020 referitoare la necesitatea unei formațiuni a Consiliului dedicate egalității de gen (12),

| — | având în vedere rezoluția sa din 26 noiembrie 2020 referitoare la bilanțul alegerilor europene (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 26 noiembrie 2020 referitoare la bilanțul alegerilor europene (13),

| — | având în vedere rezoluția sa din 21 ianuarie 2021 referitoare la perspectiva de gen în perioada crizei COVID-19 și după această criză (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 21 ianuarie 2021 referitoare la perspectiva de gen în perioada crizei COVID-19 și după această criză (14),

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A9-0021/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A9-0021/2022),

| A. | întrucât egalitatea de gen este un principiu de bază al UE; întrucât integrarea perspectivei de gen este o strategie recunoscută la nivel mondial pentru a asigura integrarea dimensiunii de gen la elaborarea, punerea în aplicare și evaluarea tuturor politicilor, programelor și măsurilor în vederea promovării egalității de gen și a combaterii discriminării; întrucât problemele de gen sunt prezente pretutindeni, inclusiv în domenii care nu au fost în centrul atenției, cum ar fi impozitarea, comerțul și tranziția verde; întrucât realizarea egalității de gen trebuie tratată printr-o abordare transversală care integrează toate domeniile de activitate din cadrul Parlamentului; |
| --- | --- |

A.

întrucât egalitatea de gen este un principiu de bază al UE; întrucât integrarea perspectivei de gen este o strategie recunoscută la nivel mondial pentru a asigura integrarea dimensiunii de gen la elaborarea, punerea în aplicare și evaluarea tuturor politicilor, programelor și măsurilor în vederea promovării egalității de gen și a combaterii discriminării; întrucât problemele de gen sunt prezente pretutindeni, inclusiv în domenii care nu au fost în centrul atenției, cum ar fi impozitarea, comerțul și tranziția verde; întrucât realizarea egalității de gen trebuie tratată printr-o abordare transversală care integrează toate domeniile de activitate din cadrul Parlamentului;

| B. | întrucât, în pofida progreselor înregistrate în ceea ce privește egalitatea de gen în unele domenii, femeile sunt încă supuse discriminării pe criterii de gen în sfera publică și în cea privată și multe aspecte pot fi încă îmbunătățite, inclusiv în ceea ce privește implementarea fragmentată a integrării perspectivei de gen în toate domeniile de politică și instituțiile de la nivelul UE și de la nivel național; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în pofida progreselor înregistrate în ceea ce privește egalitatea de gen în unele domenii, femeile sunt încă supuse discriminării pe criterii de gen în sfera publică și în cea privată și multe aspecte pot fi încă îmbunătățite, inclusiv în ceea ce privește implementarea fragmentată a integrării perspectivei de gen în toate domeniile de politică și instituțiile de la nivelul UE și de la nivel național;

| C. | întrucât discriminarea de gen se intersectează adesea cu alte tipuri de discriminare pe alte motive, ceea ce duce la forme multiple și compuse de discriminare împotriva unor grupuri specifice, care funcționează și interacționează între ele în același timp în așa fel încât sunt inseparabile; |
| --- | --- |

C.

întrucât discriminarea de gen se intersectează adesea cu alte tipuri de discriminare pe alte motive, ceea ce duce la forme multiple și compuse de discriminare împotriva unor grupuri specifice, care funcționează și interacționează între ele în același timp în așa fel încât sunt inseparabile;

| D. | întrucât măsurile de integrare a perspectivei de gen includ, printre altele, cote, măsuri privind echilibrul dintre viața profesională și cea privată, politici de combatere a hărțuirii, proceduri de recrutare care țin seama de dimensiunea de gen, evaluări ale impactului din perspectiva genului, indicatori de gen, bugetarea în funcție de gen și evaluări din perspectiva genului pentru a adopta o legislație care ține seama de dimensiunea de gen, utilizarea unui limbaj neutru din punctul de vedere al genului și comunicarea într-un mod care ține seama de dimensiunea de gen; |
| --- | --- |

D.

întrucât măsurile de integrare a perspectivei de gen includ, printre altele, cote, măsuri privind echilibrul dintre viața profesională și cea privată, politici de combatere a hărțuirii, proceduri de recrutare care țin seama de dimensiunea de gen, evaluări ale impactului din perspectiva genului, indicatori de gen, bugetarea în funcție de gen și evaluări din perspectiva genului pentru a adopta o legislație care ține seama de dimensiunea de gen, utilizarea unui limbaj neutru din punctul de vedere al genului și comunicarea într-un mod care ține seama de dimensiunea de gen;

| E. | întrucât OCDE definește echilibrul de gen ca fiind „o distribuire echitabilă a oportunităților pe care le oferă viață și a resurselor între femei și bărbați și/sau reprezentarea egală a femeilor și a bărbaților”; |
| --- | --- |

E.

întrucât OCDE definește echilibrul de gen ca fiind „o distribuire echitabilă a oportunităților pe care le oferă viață și a resurselor între femei și bărbați și/sau reprezentarea egală a femeilor și a bărbaților”;

| F. | întrucât Institutul European pentru Egalitatea de Gen (EIGE) definește segregarea orizontală drept „concentrarea femeilor și a bărbaților în diferite sectoare și ocupații”; |
| --- | --- |

F.

întrucât Institutul European pentru Egalitatea de Gen (EIGE) definește segregarea orizontală drept „concentrarea femeilor și a bărbaților în diferite sectoare și ocupații”;

| G. | întrucât progresele obținute în combaterea hărțuirii sexuale și a violenței sexuale după patru ani de la mișcarea #MeToo nu sunt suficiente și mai rămân multe de făcut, în cadrul instituțiilor UE și nu numai; întrucât cercetările arată că hărțuirea este mai răspândită decât se crede în mod obișnuit și este semnificativ subraportată; |
| --- | --- |

G.

întrucât progresele obținute în combaterea hărțuirii sexuale și a violenței sexuale după patru ani de la mișcarea #MeToo nu sunt suficiente și mai rămân multe de făcut, în cadrul instituțiilor UE și nu numai; întrucât cercetările arată că hărțuirea este mai răspândită decât se crede în mod obișnuit și este semnificativ subraportată;

| H. | întrucât integrarea perspectivei de gen trebuie, de asemenea, aplicată în procesul bugetar; întrucât integrarea dimensiunii de gen în buget nu se rezumă doar la finanțarea inițiativelor explicite privind egalitatea de gen, ci și la înțelegerea impactului deciziilor bugetare și politice asupra egalității de gen și în ajustarea în consecință a cheltuielilor și veniturilor publice; întrucât resursele bugetare și furnizarea de servicii ar trebui alocate în funcție de identificarea nevoilor, bazată pe date, inclusiv date calitative privind impactul de gen; |
| --- | --- |

H.

întrucât integrarea perspectivei de gen trebuie, de asemenea, aplicată în procesul bugetar; întrucât integrarea dimensiunii de gen în buget nu se rezumă doar la finanțarea inițiativelor explicite privind egalitatea de gen, ci și la înțelegerea impactului deciziilor bugetare și politice asupra egalității de gen și în ajustarea în consecință a cheltuielilor și veniturilor publice; întrucât resursele bugetare și furnizarea de servicii ar trebui alocate în funcție de identificarea nevoilor, bazată pe date, inclusiv date calitative privind impactul de gen;

| I. | întrucât Curtea de Conturi Europeană a evidențiat că ciclul bugetar al UE nu a ținut seama așa cum trebuie de egalitatea de gen; întrucât Curtea de Conturi Europeană a recomandat Comisiei să evalueze și să raporteze dacă planurile de redresare și reziliență ale statelor membre abordează egalitatea de gen; |
| --- | --- |

I.

întrucât Curtea de Conturi Europeană a evidențiat că ciclul bugetar al UE nu a ținut seama așa cum trebuie de egalitatea de gen; întrucât Curtea de Conturi Europeană a recomandat Comisiei să evalueze și să raporteze dacă planurile de redresare și reziliență ale statelor membre abordează egalitatea de gen;

| J. | întrucât toate instituțiile UE sunt ghidate de tratate și de strategia UE privind egalitatea de gen pentru perioada 2020-2025; întrucât Parlamentul ar trebui să fie un lider pentru alte organisme parlamentare în promovarea egalității sale de gen, să învețe din cele mai bune practici ale altor organisme parlamentare în ceea ce privește integrarea perspectivei de gen în structurile și procesele sale și să ia în considerare bunele exemple de punere în aplicare a integrării perspectivei de gen în sectorul public și privat și în societatea civilă; întrucât perspectiva de gen nu este încă pe deplin integrată în practicile și normele Parlamentului European (15); întrucât, în cadrul audierilor organizate de majoritatea comisiilor Parlamentului de la începutul acestui mandat până în noiembrie 2020, prezența femeilor a fost sub 50 %; întrucât pentru Comisia pentru agricultură și dezvoltare rurală, Comisia pentru pescuit, Comisia pentru petiții și Comisia pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, proporția a fost sub 25 %; |
| --- | --- |

J.

întrucât toate instituțiile UE sunt ghidate de tratate și de strategia UE privind egalitatea de gen pentru perioada 2020-2025; întrucât Parlamentul ar trebui să fie un lider pentru alte organisme parlamentare în promovarea egalității sale de gen, să învețe din cele mai bune practici ale altor organisme parlamentare în ceea ce privește integrarea perspectivei de gen în structurile și procesele sale și să ia în considerare bunele exemple de punere în aplicare a integrării perspectivei de gen în sectorul public și privat și în societatea civilă; întrucât perspectiva de gen nu este încă pe deplin integrată în practicile și normele Parlamentului European (15); întrucât, în cadrul audierilor organizate de majoritatea comisiilor Parlamentului de la începutul acestui mandat până în noiembrie 2020, prezența femeilor a fost sub 50 %; întrucât pentru Comisia pentru agricultură și dezvoltare rurală, Comisia pentru pescuit, Comisia pentru petiții și Comisia pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, proporția a fost sub 25 %;

| K. | întrucât echilibrul dintre viața profesională și cea privată în Parlament a fost puternic afectat de pandemia de COVID-19 și, facilitat de instrumentele digitale, a dus adesea la prelungirea programului de lucru atât pentru deputați, cât și pentru personal; întrucât munca de acasă nu este un substitut pentru îngrijirea copiilor; întrucât Parlamentul, în calitate de angajator și instituție care funcționează ca un model pentru societate în ansamblu, poate beneficia de o forță de muncă motivată și de un mediu sănătos, iar angajații ar trebui să aibă acces la echilibrul dintre viața profesională și cea privată pe parcursul întregii lor cariere; |
| --- | --- |

K.

întrucât echilibrul dintre viața profesională și cea privată în Parlament a fost puternic afectat de pandemia de COVID-19 și, facilitat de instrumentele digitale, a dus adesea la prelungirea programului de lucru atât pentru deputați, cât și pentru personal; întrucât munca de acasă nu este un substitut pentru îngrijirea copiilor; întrucât Parlamentul, în calitate de angajator și instituție care funcționează ca un model pentru societate în ansamblu, poate beneficia de o forță de muncă motivată și de un mediu sănătos, iar angajații ar trebui să aibă acces la echilibrul dintre viața profesională și cea privată pe parcursul întregii lor cariere;

Observații generale

| 1. | își reafirmă angajamentul ferm față de egalitatea de gen și susține integrarea perspectivei de gen ca una dintre strategiile sale oficiale pentru a asigura acest lucru; regretă punerea în aplicare fragmentată a integrării perspectivei de gen în domeniile de politică și în instituțiile de la nivelul UE; subliniază că egalitatea de gen este o responsabilitate comună, care necesită acțiuni întreprinse de către toate instituțiile UE, statele membre și agențiile UE, în parteneriat cu societatea civilă și organizațiile de femei, cu partenerii sociali și cu sectorul privat; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază că femeile reprezintă jumătate din populație și, prin urmare, sunt expuse unor forme de discriminare intersecționale; subliniază că măsurile de asigurare a egalității de gen trebuie să includă o abordare intersecțională cu scopul de a nu lăsa pe nimeni în urmă și de a elimina toate formele de discriminare, inclusiv formele care se intersectează; subliniază necesitatea de a crea, de asemenea, procese participative care să implice toți actorii relevanți și să combine abordările descendente și ascendente; |
| --- | --- |

2.

| 3. | salută numărul tot mai mare de femei implicate în politică, dar subliniază că suntem departe de a atinge paritatea de gen și că femeile cu profil public, cum ar fi politicienele și activistele, sunt adesea ținta hărțuirii cu intenția de a le descuraja prezența în viața publică și în procesele decizionale; subliniază că nicio legislație sau politică feministă nu poate fi concepută fără prezența femeilor în procesul decizional; reamintește că este important să existe un mediu de lucru care să ia în considerare dimensiunea de gen pentru a îmbunătăți reprezentarea femeilor la toate nivelurile Parlamentului, inclusiv în grupurile politice și în cabinetele deputaților; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ia act de lipsa de date cantitative și calitative privind integrarea perspectivei de gen în cadrul instituțiilor UE, dincolo de datele privind numărul de femei în diferite posturi; solicită, prin urmare, compilarea unor statistici de gen cuprinzătoare și se angajează să creeze indicatori calitativi privind egalitatea de gen pentru a colecta date suplimentare defalcate în funcție de gen, pentru a îmbunătăți în continuare egalitatea de gen; |
| --- | --- |

4.

| 5. | salută setul de instrumente al EIGE intitulat „Parlamente atente la dimensiunea de gen”, care se axează pe cinci domenii esențiale care trebuie abordate: egalitatea de șanse pentru a intra în parlament, egalitatea de șanse pentru a influența procedurile de lucru ale parlamentului, un spațiu adecvat pe agenda parlamentară dedicat intereselor și preocupărilor femeilor, elaborarea unei legislații care ia în considerare dimensiunea de gen și respectarea funcției simbolice a parlamentului; |
| --- | --- |

5.

| 6. | salută adoptarea unor planuri de acțiune privind egalitatea de gen de către toate comisiile Parlamentului; remarcă, cu toate acestea, lipsa monitorizării și neaplicarea acestor planuri; invită, prin urmare, comisiile să își monitorizeze planurile de acțiune pentru egalitatea de gen pentru a măsura progresele înregistrate și pentru a asigura punerea lor în aplicare; subliniază că Rețeaua pentru integrarea perspectivei de gen a Parlamentului European este responsabilă de integrarea unei abordări care să includă aspectele de gen în mediul de lucru și activitatea comisiilor și delegațiilor; |
| --- | --- |

6.

| 7. | salută noua dispoziție din Regulamentul de procedură al Parlamentului, adoptată în 2019, care a stabilit obligația de a adopta un plan de acțiune pentru egalitatea de gen, menit să includă o perspectivă de gen în toate activitățile Parlamentului, la toate nivelurile și în toate etapele; apreciază adoptarea unui plan de acțiune pentru egalitatea de gen în iulie 2020 și a unei foi de parcurs pentru implementarea acestuia în aprilie 2021; solicită pregătirea unor rapoarte de monitorizare periodică a progreselor înregistrate în punerea în aplicare a planului de acțiune pentru egalitatea de gen; regretă că planul de acțiune pentru egalitatea de gen și foaia de parcurs nu sunt disponibile publicului și că majoritatea măsurilor incluse sunt formulate ca principii, fără obiective și obligații clare, ceea ce arată lipsa unui angajament politic în ceea ce privește punerea lor în aplicare; |
| --- | --- |

7.

| 8. | solicită o cooperare structurată și mai strânsă între toate instituțiile UE în aplicarea integrării perspectivei de gen pentru a realiza mai eficient egalitatea de gen; consideră că Parlamentul și grupurile politice ar trebui să își unească forțele pentru a îmbunătăți egalitatea de gen și a combate mișcările antifeministe și cel ostile egalității de gen, care, în plus, sunt întotdeauna antidemocratice, la nivel european și mondial; |
| --- | --- |

8.

Posibilități de a intra în Parlament

| 9. | constată că procentul deputatelor în Parlamentul European a scăzut ușor de la sfârșitul mandatului trecut, de la aproximativ 39,6 % la 39,1 %; salută totuși rolul de lider al Parlamentului în acest domeniu, inclusiv progresele înregistrate în ceea ce privește reprezentarea politică a femeilor, care este mai mare decât media de 30,4 % în parlamentele naționale ale statelor membre și este semnificativ mai mare decât media mondială de 25,2 % pentru parlamentele naționale; salută faptul că unele state membre și partide politice au introdus norme pentru a asigura echilibrul de gen pe listele lor electorale și subliniază că este necesar să se introducă cote obligatorii odată cu viitoarea revizuire a legislației electorale a UE (16), astfel încât candidații de ambele sexe să aibă șanse egale de a fi aleși; |
| --- | --- |

9.

| 10. | încurajează statele membre UE să țină seama de necesitatea de a avea parlamente care să includă aspectele de gen atunci când elaborează revizuiri ale legislației electorale; încurajează, de asemenea, partidele politice naționale să introducă cote atunci când decid cu privire la candidații electorali, chiar dacă legea nu prevede acest lucru; solicită, în acest scop, partajarea mecanismelor de sprijin și schimbul de cele mai bune practici cu partidele politice; subliniază că, pentru a asigura prezența femeilor candidate, organizarea și procedurile interne ale partidelor trebuie să țină seama de dimensiunea de gen, prin includerea unor măsuri precum abordarea explicită a egalității de gen în regulamentele partidelor, stabilirea de cote de gen pentru rolurile decizionale și existența unor forumuri funcționale pentru lobby, promovare și discuții, inclusiv organizații și comitete ale femeilor; |
| --- | --- |

10.

| 11. | regretă lipsa unor proceduri de recrutare care să țină seama de dimensiunea de gen în Parlament și solicită ca serviciile Parlamentului și grupurile politice să promoveze aceste proceduri pentru a evita discriminarea și pentru a crește prezența femeilor în domeniile în care acestea sunt subreprezentate, atât în administrație, cât și în grupurile politice; solicită adoptarea de măsuri concrete pentru a reduce acest decalaj; |
| --- | --- |

11.

Posibilități de a influența procedurile de lucru ale Parlamentului

| 12. | apreciază componența pe deplin echilibrată din punctul de vedere al genului a Biroului Parlamentului, unde 8 dintre cele 14 posturi de vicepreședinte și 2 dintre cele 5 posturi de chestor sunt ocupate de femei; constată totuși că doar 3 din 7 grupuri politice din cadrul Parlamentului au femei în funcția de președinte sau copreședinte, 8 dintre cele 25 de comisii sunt în prezent prezidate de femei și 15 dintre cei 43 de președinți de delegație sunt femei; solicită îmbunătățirea echilibrului de gen în conducerea comisiilor, delegațiilor și grupurilor politice; salută modificarea articolului 213 alineatul (1) din Regulamentul de procedură al Parlamentului, prin care se solicită ca Biroul fiecărei comisii să fie echilibrat din punctul de vedere al genului; regretă totuși că această modificare nu va intra în vigoare decât la deschiderea primei perioade de sesiune care va avea loc după următoarele alegeri pentru Parlamentul European, din 2024; |
| --- | --- |

12.

| 13. | solicită asigurarea echilibrului de gen la toate nivelurile activității în plen, comisii și delegații, inclusiv la numirea coordonatorilor, a raportorilor și a raportorilor alternativi și la distribuirea timpului afectat luărilor de cuvânt; |
| --- | --- |

13.

| 14. | solicită instituirea unor măsuri de combatere a segregării orizontale pentru a asigura echilibrul de gen în cadrul diferitelor comisii și pentru a pune capăt concentrării portofoliilor în funcție de gen, în care domeniile cu o proporție mai mare de femei sunt mai puțin apreciate; |
| --- | --- |

14.

| 15. | invită grupurile politice și secretariatele acestora să stabilească norme interne și alte măsuri relevante, cum ar fi coduri de conduită și instrumente de integrare a perspectivei de gen, cursuri de formare și monitorizare pentru a asigura egalitatea de gen în funcționarea lor internă, în special în ceea ce privește numirile și repartizarea rolurilor și a responsabilităților; solicită să se pună la dispoziția grupurilor politice ghiduri de bune practici și consiliere, inclusiv cursuri de formare pentru personal și deputați cu privire la integrarea perspectivei de gen, astfel încât acestea să poată înțelege și aplica mai bine conceptul de integrare a perspectivei de gen în funcționarea lor internă; |
| --- | --- |

15.

| 16. | invită direcțiile generale relevante să se asigure că selectarea autorilor de studii este echilibrată din punctul de vedere al genului; |
| --- | --- |

16.

| 17. | constată că, în ciuda tuturor progreselor și eforturilor depuse, egalitatea de gen la toate nivelurile de conducere ale administrației Parlamentului nu a fost încă realizată; salută faptul că, la nivel de directori, s-a atins paritatea, dar regretă faptul că femeile reprezintă doar 23,1 % din directorii generali și 39,3 % dintre șefii de unitate; salută, în acest sens, obiectivul administrației Parlamentului de a ajunge, până în 2024, la o proporție a femeilor de 50 % în posturi de conducere de nivel mediu și înalt și de 40 % în posturi de conducere de nivel superior în cadrul administrației; solicită să se acorde prioritate femeilor la recrutare atunci când sunt subreprezentate, iar meritele respective ale candidaților sunt egale; subliniază necesitatea de a dezvolta și consolida expertiza în materie de gen la nivel de conducere; solicită punerea în aplicare a unor programe de mentorat; |
| --- | --- |

17.

| 18. | solicită colectarea de date privind reprezentarea verticală și orizontală a personalului grupurilor politice și de date anonimizate privind diferențele de salarizare pentru asistenții deputaților și pentru personalul grupurilor și cel administrativ, pentru a asigura transparența salarială; |
| --- | --- |

18.

| 19. | solicită să se colecteze în mod regulat date defalcate pe sexe cu privire la proporția din personalul parlamentar care lucrează cu fracțiune de normă; solicită să se ia măsuri pe baza datelor existente (17) pentru a aborda dezechilibrele semnificative și pentru a evalua modul în care Parlamentul poate oferi sprijin suplimentar în cazul în care personalul dorește să revină la munca cu normă întreagă; |
| --- | --- |

19.

| 20. | subliniază că hărțuirea la locul de muncă constituie un atac grav la adresa sănătății fizice și psihologice a unei persoane, făcând-o să se simtă în nesiguranță la locul de muncă sau, în unele cazuri, împiedicând-o să își desfășoare activitatea; constată că este mult mai probabil ca femeile să fie expuse hărțuirii sexuale decât bărbații; consideră că, în pofida tuturor eforturilor depuse până în prezent pentru a asigura o politică de toleranță zero față de hărțuire, în Parlament există în continuare cazuri de hărțuire sexuală, iar eforturile de prevenire a hărțuirii sexuale ar trebui intensificate; își reiterează, prin urmare, apelurile de a pune în aplicare următoarele măsuri pentru a îmbunătăți politicile de combatere a hărțuirii:






  (a) | să publice evaluarea externă efectuată în cadrul Comitetului consultativ care se ocupă de plângerile de hărțuire depuse împotriva deputaților; |
| --- | --- | --- |

20.

(a)

să publice evaluarea externă efectuată în cadrul Comitetului consultativ care se ocupă de plângerile de hărțuire depuse împotriva deputaților;

| (b) | să efectueze, prin intermediul unor auditori externi și aleși în mod transparent, o evaluare independentă a actualului comitet de combatere a hărțuirii din cadrul Parlamentului care se ocupă de plângerile privind hărțuirea sexuală în rândul personalului, în ceea ce privește eficacitatea acestuia și, dacă este necesar, orice modificări care urmează să fie propuse cât mai curând posibil și înainte de sfârșitul prezentei legislaturi, pentru a asigura independența față de influența politică și echilibrul de gen și pentru a evita conflictele de interese în structurile existente; |
| --- | --- |

(b)

să efectueze, prin intermediul unor auditori externi și aleși în mod transparent, o evaluare independentă a actualului comitet de combatere a hărțuirii din cadrul Parlamentului care se ocupă de plângerile privind hărțuirea sexuală în rândul personalului, în ceea ce privește eficacitatea acestuia și, dacă este necesar, orice modificări care urmează să fie propuse cât mai curând posibil și înainte de sfârșitul prezentei legislaturi, pentru a asigura independența față de influența politică și echilibrul de gen și pentru a evita conflictele de interese în structurile existente;

| (c) | să asigure o analiză mai cuprinzătoare și mai completă a plângerilor și a căilor de atac și să modifice componența Comitetului consultativ și a Comitetului de combatere a hărțuirii, pentru a se asigura că experții independenți cu experiență dovedită în abordarea problemelor legate de hărțuire la locul de muncă, inclusiv medici, terapeuți și experți juridici, sunt membri oficiali cu drepturi depline de vot; |
| --- | --- |

(c)

să asigure o analiză mai cuprinzătoare și mai completă a plângerilor și a căilor de atac și să modifice componența Comitetului consultativ și a Comitetului de combatere a hărțuirii, pentru a se asigura că experții independenți cu experiență dovedită în abordarea problemelor legate de hărțuire la locul de muncă, inclusiv medici, terapeuți și experți juridici, sunt membri oficiali cu drepturi depline de vot;

| (d) | să introducă cursuri obligatorii de formare în materie de combatere a hărțuirii pentru toți deputații și să le facă ușor accesibile, inclusiv prin punerea la dispoziție a cursurilor de formare în toate limbile oficiale sau cu interpretare, și activități de informare destinate delegațiilor individuale și grupurilor politice; |
| --- | --- |

(d)

să introducă cursuri obligatorii de formare în materie de combatere a hărțuirii pentru toți deputații și să le facă ușor accesibile, inclusiv prin punerea la dispoziție a cursurilor de formare în toate limbile oficiale sau cu interpretare, și activități de informare destinate delegațiilor individuale și grupurilor politice;

| (e) | să introducă cursuri obligatorii de formare privind politica Parlamentului de toleranță zero față de hărțuire pentru toate persoanele care lucrează în incinta Parlamentului în mod regulat, care să le ofere instrumentele necesare pentru recunoașterea și raportarea tuturor formelor de hărțuire, inclusiv, în special, a hărțuirii sexuale, precum și informații adaptate cu privire la structurile de sprijin disponibile, ceea ce va face aceste structuri de sprijin mai cunoscute și mai ușor accesibile; |
| --- | --- |

(e)

să introducă cursuri obligatorii de formare privind politica Parlamentului de toleranță zero față de hărțuire pentru toate persoanele care lucrează în incinta Parlamentului în mod regulat, care să le ofere instrumentele necesare pentru recunoașterea și raportarea tuturor formelor de hărțuire, inclusiv, în special, a hărțuirii sexuale, precum și informații adaptate cu privire la structurile de sprijin disponibile, ceea ce va face aceste structuri de sprijin mai cunoscute și mai ușor accesibile;

| 21. | se angajează să garanteze un bun echilibru între viața profesională și cea privată pentru deputați, personalul grupurilor, asistenții parlamentari acreditați și personalul administrativ, printre altele prin adoptarea unui program de lucru favorabil echilibrului între viața profesională și cea privată, și să colaboreze cu Comisia și Consiliul pentru a stabili o soluție comună pentru reuniunile care implică cele trei instituții; solicită o revizuire a măsurilor privind echilibrul dintre viața profesională și cea privată pentru a îmbunătăți și a consolida cadrul actual, luând în considerare, printre altele, efectele telemuncii în urma pandemiei de COVID-19 și echilibrând structurile flexibile de lucru cu cerințele unui Parlament puternic și funcțional; |
| --- | --- |

21.

| 22. | solicită extinderea concediului de maternitate și paternitate netransferabil pentru personalul Parlamentului, după nașterea unui copil, pentru un total de șase luni pentru fiecare părinte, care urmează să fie luat în primul an; subliniază că cele șase luni de concediu pentru creșterea copilului ar trebui să fie disponibile în primii trei ani de viață ai copilului; regretă că, atunci când își iau concediu pentru creșterea copilului, angajații instituțiilor UE primesc doar o indemnizație fixă, și nu 100 % din salariu, ceea ce este un factor important care îi descurajează să utilizeze acest concediu; solicită ca concediul pentru creșterea copilului să fie remunerat integral; salută indemnizațiile care sunt disponibile pentru familiile angajaților Parlamentului European; |
| --- | --- |

22.

| 23. | solicită, în special, ca deputaților din Parlament să li se recunoască concediul de maternitate, de paternitate și de creștere a copilului printr-o modificare a Statutului deputaților în Parlamentul European; solicită, în plus, punerea în aplicare a unor soluții care să garanteze deputaților capacitatea de a continua să lucreze în timpul concediului de maternitate, de paternitate sau pentru creșterea copilului, cum ar fi menținerea posibilității de a vota de la distanță în timpul concediului sau explorarea posibilității de înlocuire temporară, ceea ce ar garanta că alegătorii nu vor fi nereprezentați în timp ce deputatul lor se află în concediu și că deputații nu vor fi supuși presiunii de a reveni imediat la locul de muncă; subliniază că decizia de a face uz de posibilitatea înlocuirii temporare ar aparține deputatului în cauză; |
| --- | --- |

23.

| 24. | solicită examinarea de către serviciile Parlamentului European a impactului pe care menopauza îl are asupra vieții profesionale a angajatelor Parlamentului; subliniază că această evaluare ar trebui să se bazeze pe dovezi și să includă orientări privind gestionarea din punct de vedere medical și al stilului de viață a simptomelor vârstei mijlocii și ale menopauzei, utilizând orientări naționale și internaționale; solicită ca menopauza să fie luată în considerare în cadrul politicilor de gestionare a absenteismului pe motiv de boală și a prezenței personalului; |
| --- | --- |

24.

Importanța perspectivei de gen în activitățile parlamentare

| 25. | salută activitatea Comisiei FEMM, a Grupului la nivel înalt pentru egalitatea de gen și diversitate și a Rețelei pentru integrarea perspectivei de gen, în calitate de organisme principale în asigurarea integrării perspectivei de gen în Parlament; solicită, cu toate acestea, o cooperare și o coordonare mai strânse și mai structurate între aceste organisme, în special în circumstanțe extraordinare, cum ar fi criza provocată de pandemia de COVID-19 și repercusiunile acesteia, prin reuniuni periodice pentru a face schimb de informații și a elabora rapoarte tematice comune; |
| --- | --- |

25.

| 26. | salută noua inițiativă a Conferinței președinților de delegație de a invita toate delegațiile să numească membri responsabili cu integrarea perspectivei de gen și salută cooperarea dintre Rețeaua pentru integrarea perspectivei de gen și deputații responsabili cu problemele de gen și diversitate din cadrul delegațiilor; |
| --- | --- |

26.

| 27. | solicită includerea Rețelei pentru integrarea dimensiunii de gen în Regulamentul de procedură pentru a reflecta rolul său de promovare a integrării dimensiunii de gen în activitățile comisiilor și delegațiilor parlamentare; solicită să fie puse la dispoziție resursele necesare pentru îndeplinirea funcțiilor sale și pentru elaborarea de recomandări relevante; solicită includerea unui punct de discuție permanent pe agenda reuniunilor comisiilor; |
| --- | --- |

27.

| 28. | salută cursurile de formare organizate de EIGE pentru deputați cu privire la evaluările impactului de gen și integrarea dimensiunii de gen în buget, care au fost adaptate pentru Parlament; încurajează o cooperare mai strânsă cu Institutul EIGE prin organizarea periodică de cursuri de formare privind integrarea perspectivei de gen pentru deputați, personalul grupurilor, asistenți parlamentari, serviciile parlamentare și personalul secretariatelor comisiilor; reamintește că este important să se ofere programe adaptate nevoilor concrete și cunoștințelor atât la nivel politic, cât și la nivel administrativ; |
| --- | --- |

28.

| 29. | subliniază că FEMM, în calitate de comisie de sine stătătoare responsabilă cu drepturile femeilor și egalitatea de gen, lucrează la numeroase aspecte orizontale care influențează adesea activitatea altor comisii; constată că includerea propunerilor FEMM sub formă de avize sau amendamente variază de la o comisie la alta; salută angajamentul asumat în foaia de parcurs de a colecta, prin intermediul serviciilor și organismelor relevante, indicatori clari pentru a măsura dacă contribuțiile FEMM sunt încorporate în activitatea altor comisii și în poziția finală a Parlamentului; solicită o monitorizare sistematică, transparentă și responsabilă a integrării recomandărilor Comisiei FEMM, care este esențială pentru a asigura punerea în aplicare corespunzătoare a principiilor egalității de gen și a integrării perspectivei de gen; |
| --- | --- |

29.

| 30. | subliniază importanța amendamentelor pe care FEMM le generează în avizele sale pentru a asigura integrarea perspectivei de gen; solicită, în contextul rapoartelor din proprie inițiativă, îmbunătățirea cooperării între comisii în ceea ce privește stabilirea unui calendar care să asigure o perioadă suficientă de timp între momentul în care proiectul de raport al comisiei de coordonare este disponibil și cel al votului în comisie, pentru a permite Comisiei FEMM să își prezinte poziția sub formă de amendamente la proiectul de raport; subliniază că deputații din Rețeaua pentru integrarea perspectivei de gen sunt responsabili de includerea măsurilor de integrare a perspectivei de gen în comisiile lor; regretă că, până în prezent, această activitate a avut un caracter foarte ad-hoc și că ar trebui să fie pusă în aplicare într-un mod mai structurat; |
| --- | --- |

30.

| 31. | solicită ca toate misiunile comisiilor și delegațiilor să fie echilibrate din punctul de vedere al genului și să fie examinată dimensiunea egalității de gen și a drepturilor femeilor; solicită, în plus, includerea în programele misiunilor a unor întâlniri cu organizații care promovează egalitatea de gen; |
| --- | --- |

31.

| 32. | salută angajamentul asumat în foaia de parcurs a planului de acțiune pentru egalitatea de gen de a se asigura că în cadrul tuturor comisiilor și al altor organisme care organizează audieri, ateliere și conferințe sunt incluse grupuri de experți echilibrate din punctul de vedere al genului și experți competenți să examineze dimensiunea egalității de gen și a drepturilor femeilor în domeniul specific de interes; solicită stabilirea unor obiective clare pentru a pune în aplicare această prevedere; |
| --- | --- |

32.

| 33. | salută Săptămâna egalității de gen, care a avut loc pentru prima dată în 2020 la Parlament, în cadrul căreia toate comisiile și delegațiile parlamentare au fost invitate să organizeze evenimente care să abordeze egalitatea de gen în domeniile lor de competență; salută continuarea acestei inițiative încununate de succes și faptul că au participat 16 comisii și 6 delegații și că 21 de evenimente au fost organizate pentru ediția din 2021; solicită tuturor organelor Parlamentului, inclusiv comisiilor și delegațiilor care nu au făcut încă acest lucru, să se alăture și să contribuie la această inițiativă, care crește gradul de conștientizare și consolidează cooperarea, în mod regulat; |
| --- | --- |

33.

| 34. | solicită Rețelei pentru integrarea perspectivei de gen, Grupului la nivel înalt pentru egalitatea de gen și diversitate și Comisiei FEMM, Comisiei pentru bugete și Comisiei pentru control bugetar să elaboreze și să adopte orientări specifice pentru a pune în aplicare integrarea perspectivei de gen și integrarea dimensiunii de gen în buget; |
| --- | --- |

34.

| 35. | salută studiul EPRS privind integrarea perspectivei de gen în Parlament; constată, cu toate acestea, că EPRS trebuie să repete acest studiu în mod regulat și pe baza statisticilor de gen cantitative și calitative și a datelor defalcate în funcție de gen, care ar trebui colectate în mod sistematic și puse la dispoziție de serviciile Parlamentului în cadrul planului său de acțiune și al foii sale de parcurs pentru egalitatea de gen; |
| --- | --- |

35.

| 36. | salută traducerea liniilor directoare privind limbajul neutru din perspectiva genului în toate limbile oficiale ale UE; regretă lipsa punerii în aplicare a acestor linii directoare și solicită acțiuni suplimentare de sensibilizare și cursuri de formare specifice pentru juriștii-lingviști din cadrul Parlamentului; solicită o revizuire periodică a liniilor directoare și a traducerilor acestora, pentru a garanta că acestea reflectă evoluțiile lingvistice din fiecare limbă și rămân exacte; |
| --- | --- |

36.

| 37. | se angajează să asigure o alocare de fonduri și resurse umane suficiente pentru integrarea perspectivei de gen și să îmbunătățească coerența și coordonarea dintre diferitele organisme care lucrează în domeniul egalității de gen și al diversității în Parlament; |
| --- | --- |

37.

Elaborarea de legislație cu o perspectivă de gen

| 38. | subliniază importanța evaluărilor impactului de gen pentru elaborarea propunerilor legislative și a evaluărilor inițiativelor legislative care iau în considerare dimensiunea de gen; regretă că impactul de gen este rareori abordat în cadrul evaluărilor impactului realizate de Comisie și că orientările Comisiei privind evaluarea impactului pentru cadrul financiar multianual (CFM) 2021-2027 recomandă ca egalitatea de gen să fie luată în considerare în procesul de elaborare a politicilor doar atunci când acest lucru este „proporțional”; solicită Comisia să își modifice abordarea, să realizeze și să publice o evaluare a impactului din perspectiva genului pentru fiecare propunere legislativă și să includă în mod explicit obiective legate de gen și indicatori de performanță în aceste propuneri; se angajează să efectueze o evaluare a impactului din perspectiva genului pentru fiecare raport legislativ din proprie inițiativă, cu scopul de a include perspectiva de gen; se angajează să cerceteze noi metode și instrumente pentru îmbunătățirea integrării perspectivei de gen în procesul legislativ; |
| --- | --- |

38.

| 39. | regretă că, în general, integrarea perspectivei de gen nu a fost încă aplicată la nivelul întregului buget al UE, iar contribuția bugetului la realizarea egalității de gen nu a fost monitorizată în mod corespunzător; solicită o punere în aplicare sistematică a integrării perspectivei de gen în bugetul UE; subliniază că perspectiva de gen trebuie integrată la toate nivelurile procesului bugetar pentru a utiliza veniturile și cheltuielile în vederea atingerii obiectivelor privind egalitatea de gen; salută acțiunile avute în vedere în foaia de parcurs a planului de acțiune pentru egalitatea de gen a Parlamentului în ceea ce privește integrarea dimensiunii de gen în buget și solicită punerea lor în aplicare cât mai curând posibil; |
| --- | --- |

39.

| 40. | felicită negociatorii Parlamentului pentru includerea integrării perspectivei de gen ca principiu orizontal în CFM 2021-2027; salută, în special, angajamentul Comisiei de a institui o metodologie pentru măsurarea cheltuielilor relevante ale programelor finanțate prin CFM 2021-2027, cel târziu până la sfârșitul anului 2022; invită Comisia să îmbunătățească responsabilizarea și transparența bugetară, să aplice noua metodologie tuturor programelor de finanțare ale UE și să pună în aplicare bugetarea în funcție de gen în cadrul revizuirii la jumătatea perioadei actualului CFM; îndeamnă Comisia să acționeze pe baza recomandărilor Curții de Conturi Europene formulate în acest sens; |
| --- | --- |

40.

| 41. | salută faptul că obiectivul general privind atenuarea impactului social și economic al crizei provocate de pandemia de COVID-19, în special asupra femeilor, și cerința de a include o explicație a modului în care se preconizează că măsurile prevăzute de planurile naționale de redresare și reziliență vor contribui la egalitatea de gen au fost incluse în Regulamentul privind Mecanismul de redresare și reziliență (18); regretă, cu toate acestea, că nu s-a dat curs apelului adresat de Comisia FEMM de a include un capitol specific privind egalitatea de gen în planurile naționale; subliniază că raportarea privind egalitatea de gen și integrarea perspectivei de gen nu pot fi înlocuite doar de monitorizarea socială și de investițiile sociale; consideră că egalitatea de gen merită propria metodologie de integrare în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și reamintește că EIGE a elaborat o metodologie adecvată; |
| --- | --- |

41.

| 42. | invită Comisia să monitorizeze îndeaproape punerea în aplicare a Mecanismului de redresare și reziliență, în special în ceea ce privește dispozițiile existente legate de egalitatea de gen, și să includă indicatori relevanți în tabloul de bord privind redresarea și reziliența pentru a monitoriza impactul planurilor naționale asupra egalității de gen și valoarea fondurilor alocate și cheltuite pentru a sprijini acest obiectiv; subliniază necesitatea de a integra egalitatea de gen în arhitectura guvernanței economice a UE și în semestrul european; |
| --- | --- |

42.

| 43. | regretă că mai multe programe de finanțare ale UE cu un potențial semnificativ de a contribui la egalitatea de gen, cum ar fi fondurile structurale și de investiții europene, politica agricolă comună sau Erasmus, nu au luat în considerare în mod eficient egalitatea de gen; |
| --- | --- |

43.

| 44. | subliniază că dialogul social este un instrument-cheie pentru toate părțile implicate în procesele decizionale și, astfel, este esențial pentru îmbunătățirea egalității de gen în cadrul instituțiilor UE; |
| --- | --- |

44.

| 45. | invită Comisia să consolideze cadrul instituțional pentru sprijinirea integrării perspectivei de gen și să își concretizeze angajamentul față de integrarea perspectivei de gen în acțiuni specifice; solicită Comisiei să adopte un plan de punere în aplicare pentru integrarea perspectivei de gen în fiecare domeniu de politică; |
| --- | --- |

45.

| 46. | regretă că Comisia nu are o strategie de sine stătătoare de formare privind integrarea perspectivei de gen și că oferă personalului său doar un singur curs introductiv, care nu este obligatoriu; îndeamnă Comisia să dezvolte o strategie de formare privind integrarea perspectivei de gen, să se asigure că formarea este disponibilă întregului personal și să utilizeze pe deplin instrumentele și cunoștințele de specialitate ale EIGE în domeniul integrării perspectivei de gen; |
| --- | --- |

46.

| 47. | invită Comisia să defalce sistematic datele în funcție de gen când sunt colectate și să ia în considerare dimensiunea de gen atunci când evaluează și raportează cu privire la programele UE; invită Comisia să includă în viitoarele propuneri legislative cerința de a colecta în mod sistematic date defalcate în funcție de gen și indicatori relevanți privind egalitatea de gen pentru toate programele și să includă cerințe de monitorizare și evaluare care să țină seama de dimensiunea de gen; subliniază importanța monitorizării și evaluării care să țină seama de gen pentru o mai bună realizare a obiectivelor de integrare a dimensiunii de gen; |
| --- | --- |

47.

| 48. | regretă lipsa de angajament din partea Consiliului de a elabora o legislație care să integreze perspectiva de gen și își reiterează solicitările de deblocare a ratificării de către UE a Convenției de la Istanbul, a directivei orizontale anti-discriminare, care va asigura faptul că dimensiunea intersecțională este luată în considerare în combaterea discriminării de gen, și a directivei privind femeile în consiliile de administrație; |
| --- | --- |

48.

| 49. | îndeamnă statele membre să transpună și să pună în aplicare pe deplin Directiva privind echilibrul dintre viața profesională și cea privată și invită Comisia să monitorizeze acest lucru în mod eficient; |
| --- | --- |

49.

| 50. | își reiterează apelul adresat Consiliului și Consiliului European de a înființa o formațiune a Consiliului pentru egalitatea de gen, întrucât UE are nevoie de o platformă pentru schimbul interguvernamental privind egalitatea de gen și de un forum oficial pentru miniștrii și secretarii de stat responsabili pentru egalitatea de gen, cu scopul de a consolida integrarea perspectivei de gen în toate politicile și actele legislative ale UE, de a dezvolta dialogul și cooperarea între statele membre, de a face schimb de bune practici și de legislație, de a debloca negocierile privind principalele dosare legate de egalitatea de gen, de a oferi răspunsuri comune la problemele de la nivelul UE și de a se asigura că aspectele legate de egalitatea de gen sunt discutate la cel mai înalt nivel politic; |
| --- | --- |

50.

| 51. | solicită ca integrarea perspectivei de gen să fie implementată mai bine și mai eficient în cadrul Conferinței privind viitorul Europei, printr-o coordonare sporită între organismele parlamentare relevante pentru a consolida dimensiunea de gen a contribuțiilor grupurilor de lucru și a dezbaterilor și propunerilor adunării plenare a conferinței; |
| --- | --- |

51.

| 52. | solicită, în plus, măsuri care să asigure integrarea perspectivei de gen și măsuri specifice orientate către realizarea egalității de gen, cum ar fi legislația, recomandările și politicile legate de violența de gen, transparența salarială și îngrijirea; |
| --- | --- |

52.

Egalitatea de gen și diversitatea în funcția simbolică a Parlamentului

| 53. | subliniază că, pentru ca se putea considera că Parlamentul ia în considerare dimensiunea de gen, acesta ar trebui să cunoască semnificațiile simbolice transmise în cadrul instituției și de către instituție prin strategia sa de comunicare și prin amenajarea spațiilor fizice și să le acorde atenția cuvenită; solicită intensificarea eforturilor sale în aceste domenii; |
| --- | --- |

53.

| 54. | solicită să se adopte obiective concrete pentru a asigura echilibrul de gen atunci când se denumesc și redenumesc clădiri, săli și alte spații fizice ale Parlamentului; |
| --- | --- |

54.

| 55. | salută angajamentul din foaia de parcurs de a efectua o analiză a spațiilor dedicate îngrijirii copiilor din spațiile de lucru ale Parlamentului, inclusiv a spațiilor pentru alăptare, și solicită asumarea unui angajament de a le reproiecta, dacă este necesar, odată ce va fi realizată analiza prealabilă convenită cu privire la statutul lor actual; |
| --- | --- |

55.

| 56. | solicită realizarea unei analize a distribuției și designului toaletelor Parlamentului pentru a evalua necesitatea de a le adapta la cerințele tuturor genurilor, inclusiv prin măsuri precum introducerea de toalete neutre din punctul de vedere al genului și creșterea numărului de toalete cu coșuri de gunoi și chiuvete individuale pentru a facilita utilizarea cupelor menstruale și a altor produse sanitare; |
| --- | --- |

56.

| 57. | solicită revizuirea strategiei de comunicare a Parlamentului, inclusiv prin măsuri cum ar fi stabilirea unui protocol de doliu pentru victimele feminicidelor și revizuirea site-ului Parlamentului pentru a include o secțiune specifică privind egalitatea de gen în meniul de pornire, informații relevante referitoare la fișierele esențiale, cum ar fi procesul de ratificare a Convenției de la Istanbul de către UE, precum și o actualizare a informațiilor privind istoria și componența Parlamentului din punctul de vedere al genului; |
| --- | --- |

57.

Observații finale

| 58. | își reiterează solicitarea de a se efectua un audit (19) pentru a cartografia situația actuală în ceea ce privește egalitatea de gen și integrarea perspectivei de gen și pentru a face recomandări atât în domeniul politic, cât și în cel administrativ al activităților Parlamentului; propune ca acest audit să cuprindă toate domeniile și toți indicatorii dezvoltați în setul de instrumente pentru „Parlamentele atente la dimensiunea de gen” al EIGE și să identifice normele care facilitează sau blochează egalitatea de gen în fiecare domeniu de analiză, cu scopul de a actualiza planul de acțiune al Parlamentului pentru egalitatea de gen și foaia de parcurs a acestuia; solicită includerea în acest audit a unei evaluări a impactului de gen în implementarea unei cerințe fixe de echilibru de gen în toate structurile parlamentare, inclusiv în cadrul comisiilor, delegațiilor și misiunilor; |
| --- | --- |

58.

| 59. | subliniază că unele domenii vizate de planul de acțiune pentru egalitatea de gen și de foaia de parcurs a acestuia sunt în mod inerent legate de organizarea politică a grupurilor și, prin urmare, necesită o deliberare politică în care să fie implicate toate grupurile; solicită înființarea unui grup de lucru temporar, în cadrul Conferinței președinților, compus din reprezentanți ai fiecărui grup politic și prezidat de raportorii permanenți ai Parlamentului pentru integrarea perspectivei de gen, care să conducă activitatea în acest domeniu, să pună în aplicare prezenta rezoluție și să se coordoneze cu Grupul la nivel înalt pentru egalitate de gen și diversitate, cu Biroul Parlamentului, cu Comisia FEMM și cu Rețeaua pentru integrarea dimensiunii de gen, după caz; încurajează grupurile politice să înființeze acest grup de lucru până la jumătatea anului 2022; |
| --- | --- |

59.

o

o o

| 60. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

60.

---

(1)  JO L 188, 12.7.2019, p. 79.

(2)  JO C 61 E, 10.3.2004, p. 384.

(3)  JO C 244 E, 18.10.2007, p. 225.

(4)  JO C 184 E, 8.7.2010, p. 18.

(5)  JO C 212 E, 5.8.2010, p. 32.

(6)  JO C 411, 27.11.2020, p. 13.

(7)  JO C 224, 27.6.2018, p. 96.

(8)  JO C 232, 16.6.2021, p. 48.

(9)  JO C 346, 27.9.2018, p. 192.

(10)  JO C 433, 23.12.2019, p. 31.

(11)  JO C 456, 10.11.2021, p. 208.

(12)  JO C 445, 29.10.2021, p. 150.

(13)  JO C 425, 20.10.2021, p. 98.

(14)  JO C 456, 10.11.2021, p. 191.

(15)  Ahrens, P., „Working against the tide?” (Acționând împotriva curentului? Institutionalizing Gender Mainstreaming in the European Parliament Gendering the European Parliament: (Instituționalizarea integrării perspectivei de gen în Parlamentul European), publicat în P. Ahrens, & A. L. Rolandsen (editori), Structures, Policies, and Practices, eds. P. Ahrens and A. L. Rolandsen, Rowman & Littlefield International, 2019, p. 85-101.

(16)  În conformitate cu articolul 223 din TFUE și cu legislația electorală a UE, astfel cum este prevăzută în Actul electoral din 1976 privind alegerea reprezentanților în Parlamentul European prin vot universal direct din 1976, astfel cum a fost modificat în 2002 (JO L 278, 8.10.1976, p. 5).

(17)  Conform informațiilor din broșura „Femeile în Parlamentul European” din 2021.

(18)  JO L 57, 18.2.2021, p. 17.

(19)  JO C 323, 11.8.2021, p. 33.

---

| 9.9.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 347/150 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 347/150

---

P9_TA(2022)0073

Planul de acțiune al UE pentru egalitatea de gen III

Rezoluția Parlamentului European din 10 martie 2022 referitoare la Planul de acțiune al UE pentru egalitatea de gen III (2021/2003(INI))

(2022/C 347/12)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Convenția ONU din 18 decembrie 1979 asupra eliminării tuturor formelor de discriminare față de femei și Recomandarea generală nr. 30 din 18 octombrie 2013 privind femeile în situații de prevenire a conflictelor, situații de conflict și postconflict a Comitetului pentru eliminarea discriminării împotriva femeilor al ONU, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU din 18 decembrie 1979 asupra eliminării tuturor formelor de discriminare față de femei și Recomandarea generală nr. 30 din 18 octombrie 2013 privind femeile în situații de prevenire a conflictelor, situații de conflict și postconflict a Comitetului pentru eliminarea discriminării împotriva femeilor al ONU,

| — | având în vedere Declarația de la Beijing din 1995 și Platforma de acțiune a celei de-a patra Conferințe mondiale privind femeile, precum și rezultatele conferințelor de revizuire a acesteia, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Beijing din 1995 și Platforma de acțiune a celei de-a patra Conferințe mondiale privind femeile, precum și rezultatele conferințelor de revizuire a acesteia,

| — | având în vedere Convenția ONU privind drepturile persoanelor cu handicap (CRPD) și intrarea sa în vigoare în UE la 21 ianuarie 2011, în conformitate cu Decizia 2010/48/CE a Consiliului din 26 noiembrie 2009 privind încheierea de către Comunitatea Europeană a Convenției Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU privind drepturile persoanelor cu handicap (CRPD) și intrarea sa în vigoare în UE la 21 ianuarie 2011, în conformitate cu Decizia 2010/48/CE a Consiliului din 26 noiembrie 2009 privind încheierea de către Comunitatea Europeană a Convenției Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap (1),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 3 martie 2021 intitulată „O Uniune a egalității: Strategia privind drepturile persoanelor cu handicap (2021-2030)” (COM(2021)0101), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 3 martie 2021 intitulată „O Uniune a egalității: Strategia privind drepturile persoanelor cu handicap (2021-2030)” (COM(2021)0101),

| — | având în vedere Agenda 2030 a ONU pentru dezvoltare durabilă, adoptată în septembrie 2015, și obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD), mai ales obiectivele 1, 4, 5, 8, 10 și 17, |
| --- | --- |

—

având în vedere Agenda 2030 a ONU pentru dezvoltare durabilă, adoptată în septembrie 2015, și obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD), mai ales obiectivele 1, 4, 5, 8, 10 și 17,

| — | având în vedere Convenția nr. 100 din 1951 a Organizației Internaționale a Muncii (OIM) privind egalitatea de remunerare, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția nr. 100 din 1951 a Organizației Internaționale a Muncii (OIM) privind egalitatea de remunerare,

| — | având în vedere Convenția nr. 111 din 1958 a OIM privind discriminarea (ocuparea forței de muncă și exercitarea profesiei), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția nr. 111 din 1958 a OIM privind discriminarea (ocuparea forței de muncă și exercitarea profesiei),

| — | având în vedere Convenția OIM nr. 190 din 2019 privind violența și hărțuirea, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția OIM nr. 190 din 2019 privind violența și hărțuirea,

| — | având în vedere Recomandarea OIM nr. 202 din 2012 privind nivelurile minime de protecție socială, |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea OIM nr. 202 din 2012 privind nivelurile minime de protecție socială,

| — | având în vedere cea de-a patra Convenție de la Geneva din 12 august 1949 referitoare la protecția civililor în timp de război, |
| --- | --- |

—

având în vedere cea de-a patra Convenție de la Geneva din 12 august 1949 referitoare la protecția civililor în timp de război,

| — | având în vedere rezoluțiile Consiliului de Securitate al ONU privind femeile, pacea și securitatea nr. 1325 (2000), nr. 1820 (2008), nr. 1888 (2009), nr. 1889 (2009), nr. 1960 (2010), nr. 2106 (2013), nr. 2122 (2013), nr. 2242 (2015), nr. 2467 (2019) și nr. 2493 (2019), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile Consiliului de Securitate al ONU privind femeile, pacea și securitatea nr. 1325 (2000), nr. 1820 (2008), nr. 1888 (2009), nr. 1889 (2009), nr. 1960 (2010), nr. 2106 (2013), nr. 2122 (2013), nr. 2242 (2015), nr. 2467 (2019) și nr. 2493 (2019),

| — | având în vedere Convenția Consiliului Europei din 11 mai 2011 privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice (Convenția de la Istanbul), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Consiliului Europei din 11 mai 2011 privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice (Convenția de la Istanbul),

| — | având în vedere convențiile Consiliului Europei din 16 mai 2005 privind lupta împotriva traficului de ființe umane și din 25 octombrie 2007 privind protecția copiilor împotriva exploatării sexuale și a abuzurilor sexuale, |
| --- | --- |

—

având în vedere convențiile Consiliului Europei din 16 mai 2005 privind lupta împotriva traficului de ființe umane și din 25 octombrie 2007 privind protecția copiilor împotriva exploatării sexuale și a abuzurilor sexuale,

| — | având în vedere Conferința internațională pentru populație și dezvoltare (CIPD) care a avut loc la Cairo în 1994 și programul său de acțiune, precum și rezultatele conferințelor sale de revizuire și Summitul de la Nairobi din 2019 (CIPD+25), de aniversare a 25 de ani de la conferința de la Cairo, |
| --- | --- |

—

având în vedere Conferința internațională pentru populație și dezvoltare (CIPD) care a avut loc la Cairo în 1994 și programul său de acțiune, precum și rezultatele conferințelor sale de revizuire și Summitul de la Nairobi din 2019 (CIPD+25), de aniversare a 25 de ani de la conferința de la Cairo,

| — | având în vedere Programul de acțiune de la Addis Abeba adoptat de cea de-a treia Conferință internațională privind finanțarea dezvoltării din iulie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere Programul de acțiune de la Addis Abeba adoptat de cea de-a treia Conferință internațională privind finanțarea dezvoltării din iulie 2015,

| — | având în vedere inițiativa Spotlight UE-ONU pentru eliminarea tuturor formelor de violență împotriva femeilor și fetelor, |
| --- | --- |

—

având în vedere inițiativa Spotlight UE-ONU pentru eliminarea tuturor formelor de violență împotriva femeilor și fetelor,

| — | având în vedere articolul 2 și articolul 3 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană și articolul 8, articolul 153 alineatul (1) și articolul 208 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 2 și articolul 3 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană și articolul 8, articolul 153 alineatul (1) și articolul 208 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 23 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 23 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere Strategia globală pentru politica externă și de securitate a Uniunii Europene, publicată în iunie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia globală pentru politica externă și de securitate a Uniunii Europene, publicată în iunie 2016,

| — | având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii Europene pentru afaceri externe și securitate din 25 noiembrie 2020, intitulată „Planul de acțiune al UE pentru egalitatea de gen (GAP) III – o agendă ambițioasă pentru egalitatea de gen și emanciparea femeilor în acțiunile externe ale UE 2021-2025” (JOIN(2020)0017) și documentul de lucru comun al serviciilor Comisiei care o însoțește, intitulat „Obiective și indicatori pentru cadrul punerii în aplicare a Planului de acțiune pentru egalitatea de gen III (2021-25)” (SWD(2020)0284), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii Europene pentru afaceri externe și securitate din 25 noiembrie 2020, intitulată „Planul de acțiune al UE pentru egalitatea de gen (GAP) III – o agendă ambițioasă pentru egalitatea de gen și emanciparea femeilor în acțiunile externe ale UE 2021-2025” (JOIN(2020)0017) și documentul de lucru comun al serviciilor Comisiei care o însoțește, intitulat „Obiective și indicatori pentru cadrul punerii în aplicare a Planului de acțiune pentru egalitatea de gen III (2021-25)” (SWD(2020)0284),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 intitulată „Pactul verde european” (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 intitulată „Pactul verde european” (COM(2019)0640),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/522 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 martie 2021 de instituire a unui program de acțiune a Uniunii în domeniul sănătății („programul «UE pentru sănătate»”) pentru perioada 2021-2027 și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 282/2014 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/522 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 martie 2021 de instituire a unui program de acțiune a Uniunii în domeniul sănătății („programul «UE pentru sănătate»”) pentru perioada 2021-2027 și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 282/2014 (2),

| — | având în vedere sinteza politică a Secretarului General al ONU intitulată „The Impact of COVID-19 on Women” (Impactul COVID-19 asupra femeilor), publicată la 9 aprilie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere sinteza politică a Secretarului General al ONU intitulată „The Impact of COVID-19 on Women” (Impactul COVID-19 asupra femeilor), publicată la 9 aprilie 2020,

| — | având în vedere raportul Fondului ONU pentru Populație (UNFPA) intitulat „Impact of the COVID-19 Pandemic on Family Planning and Ending Gender-based Violence, Female Genital Mutilation and Child Marriage” (Impactul pandemiei de COVID-19 asupra planificării familiale și încetarea violenței de gen, a mutilării genitale a femeilor și a căsătoriei copiilor), publicat la 27 aprilie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Fondului ONU pentru Populație (UNFPA) intitulat „Impact of the COVID-19 Pandemic on Family Planning and Ending Gender-based Violence, Female Genital Mutilation and Child Marriage” (Impactul pandemiei de COVID-19 asupra planificării familiale și încetarea violenței de gen, a mutilării genitale a femeilor și a căsătoriei copiilor), publicat la 27 aprilie 2020,

| — | având în vedere strategia la nivel mondial a Organizației Mondiale a Sănătății (OMS) pentru accelerarea eliminării cancerului de col uterin ca problemă de sănătate publică, lansată în noiembrie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere strategia la nivel mondial a Organizației Mondiale a Sănătății (OMS) pentru accelerarea eliminării cancerului de col uterin ca problemă de sănătate publică, lansată în noiembrie 2020,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 5 martie 2020, intitulată „O Uniune a egalității: Strategia privind egalitatea de gen 2020-2025” (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 5 martie 2020, intitulată „O Uniune a egalității: Strategia privind egalitatea de gen 2020-2025” (COM(2020)0152),

| — | având în vedere Orientările UE cu privire la apărătorii drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările UE cu privire la apărătorii drepturilor omului,

| — | având în vedere Planul de acțiune al UE privind femeile, pacea și securitatea pentru perioada 2019-2024, adoptat la 5 iulie 2019, |
| --- | --- |

—

având în vedere Planul de acțiune al UE privind femeile, pacea și securitatea pentru perioada 2019-2024, adoptat la 5 iulie 2019,

| — | având în vedere Forumul „Generația egalității”, organizat la Ciudad de Mexico între 29 și 31 martie 2021 și la Paris între 30 iunie și 2 iulie 2021, precum și angajamentele anunțate de a accelera progresele pentru realizarea egalității de gen la nivel mondial, cum ar fi Planul la nivel mondial de accelerare a egalității de gen și noul Pact privind femeile, pacea și securitatea și acțiunile umanitare, lansate în urma forumului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Forumul „Generația egalității”, organizat la Ciudad de Mexico între 29 și 31 martie 2021 și la Paris între 30 iunie și 2 iulie 2021, precum și angajamentele anunțate de a accelera progresele pentru realizarea egalității de gen la nivel mondial, cum ar fi Planul la nivel mondial de accelerare a egalității de gen și noul Pact privind femeile, pacea și securitatea și acțiunile umanitare, lansate în urma forumului,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/947 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 iunie 2021 de instituire a Instrumentului de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională – „Europa globală” (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/947 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 iunie 2021 de instituire a Instrumentului de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională – „Europa globală” (3),

| — | având în vedere rezoluția sa din 31 mai 2018 referitoare la implementarea Documentului de lucru comun (SWD(2015)0182) intitulat „Egalitatea de gen și capacitarea femeilor: transformarea vieții fetelor și femeilor prin intermediul relațiilor externe ale UE 2016-2020 (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 31 mai 2018 referitoare la implementarea Documentului de lucru comun (SWD(2015)0182) intitulat „Egalitatea de gen și capacitarea femeilor: transformarea vieții fetelor și femeilor prin intermediul relațiilor externe ale UE 2016-2020 (4),

| — | având în vedere rezoluția sa din 12 februarie 2020 referitoare la o strategie a UE pentru a eradica mutilarea genitală a femeilor în întreaga lume (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 12 februarie 2020 referitoare la o strategie a UE pentru a eradica mutilarea genitală a femeilor în întreaga lume (5),

| — | având în vedere rezoluția sa din 13 februarie 2020 referitoare la prioritățile UE pentru cea de a 64-a sesiune a Comisiei ONU pentru statutul femeilor (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 13 februarie 2020 referitoare la prioritățile UE pentru cea de a 64-a sesiune a Comisiei ONU pentru statutul femeilor (6),

| — | având în vedere rezoluția sa din 23 octombrie 2020 referitoare la egalitatea de gen în politica externă și de securitate a UE (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 23 octombrie 2020 referitoare la egalitatea de gen în politica externă și de securitate a UE (7),

| — | având în vedere rezoluția sa din 21 ianuarie 2021 referitoare la perspectiva de gen în perioada crizei COVID-19 și după această criză (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 21 ianuarie 2021 referitoare la perspectiva de gen în perioada crizei COVID-19 și după această criză (8),

| — | având în vedere rezoluția sa din 21 ianuarie 2021 referitoare la eliminarea decalajului digital dintre femei și bărbați: participarea femeilor la economia digitală (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 21 ianuarie 2021 referitoare la eliminarea decalajului digital dintre femei și bărbați: participarea femeilor la economia digitală (9),

| — | având în vedere rezoluția sa din 24 iunie 2021 referitoare la cea de-a 25-a aniversare a Conferinței Internaționale pentru Populație și Dezvoltare (CIPD25) (Reuniunea la nivel înalt de la Nairobi) (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 24 iunie 2021 referitoare la cea de-a 25-a aniversare a Conferinței Internaționale pentru Populație și Dezvoltare (CIPD25) (Reuniunea la nivel înalt de la Nairobi) (10),

| — | având în vedere rezoluția sa din 24 iunie 2021 referitoare la situația sănătății sexuale și reproductive și a drepturilor aferente în UE, în contextul sănătății femeilor (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 24 iunie 2021 referitoare la situația sănătății sexuale și reproductive și a drepturilor aferente în UE, în contextul sănătății femeilor (11),

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere avizele Comisiei pentru afaceri externe, Comisiei pentru comerț internațional și Comisiei pentru bugete, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizele Comisiei pentru afaceri externe, Comisiei pentru comerț internațional și Comisiei pentru bugete,

| — | având în vedere raportul comun al Comisiei pentru dezvoltare și al Comisiei pentru drepturile femeilor și egalitatea de gen (A9-0025/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul comun al Comisiei pentru dezvoltare și al Comisiei pentru drepturile femeilor și egalitatea de gen (A9-0025/2022),

| A. | întrucât egalitatea de gen este o valoare a Uniunii Europene și un drept fundamental și universal al omului; |
| --- | --- |

A.

întrucât egalitatea de gen este o valoare a Uniunii Europene și un drept fundamental și universal al omului;

| B. | întrucât violența pe criterii de gen, în toate formele ei, în special feminicidul, este cea mai extremă formă de inegalitate de gen; întrucât violența de gen trebuie înțeleasă ca o formă extremă de discriminare și de încălcare a drepturilor omului; |
| --- | --- |

B.

întrucât violența pe criterii de gen, în toate formele ei, în special feminicidul, este cea mai extremă formă de inegalitate de gen; întrucât violența de gen trebuie înțeleasă ca o formă extremă de discriminare și de încălcare a drepturilor omului;

| C. | întrucât este necesar să se apere drepturile femeilor și să se ia măsuri de combatere a tuturor formelor de exploatare, violență, oprimare și inegalitate între femei și bărbați; întrucât prevenirea violenței de gen necesită contestarea normelor de gen care perpetuează inegalitățile și transpunerea acestui lucru în adoptarea și punerea în aplicare a unor măsuri legislative și reforme eficace, printre alte măsuri; |
| --- | --- |

C.

întrucât este necesar să se apere drepturile femeilor și să se ia măsuri de combatere a tuturor formelor de exploatare, violență, oprimare și inegalitate între femei și bărbați; întrucât prevenirea violenței de gen necesită contestarea normelor de gen care perpetuează inegalitățile și transpunerea acestui lucru în adoptarea și punerea în aplicare a unor măsuri legislative și reforme eficace, printre alte măsuri;

| D. | întrucât violența de gen este atât o cauză, cât și o consecință a inegalităților structurale și a distribuirii inegale a puterii; întrucât pentru a combate violența, trebuie înțelese cauzele și factorii săi determinanți; întrucât inegalitatea de gen este adânc înrădăcinată în valorile societale bazate pe stereotipuri de gen; întrucât implicarea bărbaților și a băieților în favoarea egalității de gen este atât un obiectiv, cât și o condiție prealabilă pentru a realiza egalitatea sustenabilă și efectivă; |
| --- | --- |

D.

întrucât violența de gen este atât o cauză, cât și o consecință a inegalităților structurale și a distribuirii inegale a puterii; întrucât pentru a combate violența, trebuie înțelese cauzele și factorii săi determinanți; întrucât inegalitatea de gen este adânc înrădăcinată în valorile societale bazate pe stereotipuri de gen; întrucât implicarea bărbaților și a băieților în favoarea egalității de gen este atât un obiectiv, cât și o condiție prealabilă pentru a realiza egalitatea sustenabilă și efectivă;

| E. | întrucât violența împotriva femeilor și a fetelor se manifestă prin forme diferite și care nu se exclud reciproc, inclusiv prin violență cibernetică; întrucât potrivit estimărilor, peste jumătate (58 %) din 14 000 de femei și fete din 31 de țări au fost hărțuite și abuzate în mediul online; |
| --- | --- |

E.

întrucât violența împotriva femeilor și a fetelor se manifestă prin forme diferite și care nu se exclud reciproc, inclusiv prin violență cibernetică; întrucât potrivit estimărilor, peste jumătate (58 %) din 14 000 de femei și fete din 31 de țări au fost hărțuite și abuzate în mediul online;

| F. | întrucât femeile cu identități și vulnerabilități care se intersectează se confruntă cu un risc crescut de violență și hărțuire; |
| --- | --- |

F.

întrucât femeile cu identități și vulnerabilități care se intersectează se confruntă cu un risc crescut de violență și hărțuire;

| G. | întrucât UE ți ONU au lansat inițiativa Spotlight cu scopul de a combate violența, inclusiv violența sexuală, împotriva femeilor și a fetelor; |
| --- | --- |

G.

întrucât UE ți ONU au lansat inițiativa Spotlight cu scopul de a combate violența, inclusiv violența sexuală, împotriva femeilor și a fetelor;

| H. | întrucât exploatarea sexuală este o formă gravă de violență care afectează în principal femeile și fetele; întrucât UE trebuie să sprijine țările partenere pentru ca acestea să majoreze finanțarea pentru sprijinul social și accesul la serviciile destinate victimelor traficului și exploatării sexuale, cu sprijin psihologic și social din partea specialiștilor, și să introducă servicii specializate dedicate incluziunii sociale și economice depline a femeilor și a fetelor vulnerabile pentru a le elibera de exploatarea sexuală; |
| --- | --- |

H.

întrucât exploatarea sexuală este o formă gravă de violență care afectează în principal femeile și fetele; întrucât UE trebuie să sprijine țările partenere pentru ca acestea să majoreze finanțarea pentru sprijinul social și accesul la serviciile destinate victimelor traficului și exploatării sexuale, cu sprijin psihologic și social din partea specialiștilor, și să introducă servicii specializate dedicate incluziunii sociale și economice depline a femeilor și a fetelor vulnerabile pentru a le elibera de exploatarea sexuală;

| I. | întrucât accesul la serviciile de sănătate și la serviciile legate de sănătatea sexuală și reproductivă și drepturile aferente (SRHR) trebuie să fie universal; întrucât drepturile la sănătate, în special drepturile la sănătatea sexuală și reproductivă, sunt drepturi fundamentale ale femeilor, care ar trebui consolidate și care nu pot fi în niciun fel reduse sau retrase; întrucât un anumit discurs care amenință respectarea drepturilor sexuale și reproductive, atât în interiorul, cât și în afara UE, este în creștere; |
| --- | --- |

I.

întrucât accesul la serviciile de sănătate și la serviciile legate de sănătatea sexuală și reproductivă și drepturile aferente (SRHR) trebuie să fie universal; întrucât drepturile la sănătate, în special drepturile la sănătatea sexuală și reproductivă, sunt drepturi fundamentale ale femeilor, care ar trebui consolidate și care nu pot fi în niciun fel reduse sau retrase; întrucât un anumit discurs care amenință respectarea drepturilor sexuale și reproductive, atât în interiorul, cât și în afara UE, este în creștere;

| J. | întrucât femeile în toată diversitatea lor se confruntă cu o discriminare structurală intersecțională bazată pe rasă, origine etnică, religie sau convingere, dizabilitate, sănătate, mediu socioeconomic, statut la naștere, vârstă, clasă, statutul de refugiată sau migrantă și orientare sexuală și identitate de gen, care trebuie recunoscută ca barieră în calea exercitării depline a drepturilor fundamentale; |
| --- | --- |

J.

întrucât femeile în toată diversitatea lor se confruntă cu o discriminare structurală intersecțională bazată pe rasă, origine etnică, religie sau convingere, dizabilitate, sănătate, mediu socioeconomic, statut la naștere, vârstă, clasă, statutul de refugiată sau migrantă și orientare sexuală și identitate de gen, care trebuie recunoscută ca barieră în calea exercitării depline a drepturilor fundamentale;

| K. | întrucât este esențial pentru cunoașterea și guvernanța la nivel mondial să se colecteze date defalcate și cuantificabile privind inegalitatea de gen, ținând seama de factorii intersecționali; |
| --- | --- |

K.

întrucât este esențial pentru cunoașterea și guvernanța la nivel mondial să se colecteze date defalcate și cuantificabile privind inegalitatea de gen, ținând seama de factorii intersecționali;

| L. | întrucât drepturile femeilor și ale fetelor sunt amenințate, iar spațiul pentru organizațiile societății civile, în special pentru cele care apără drepturile femeilor, precum și pentru organizațiile feministe și organizațiile de la nivel local, se diminuează în multe țări, atât în interiorul Uniunii Europene, cât și în afara ei; întrucât se observă în toată lumea reacții îngrijorătoare împotriva drepturilor femeilor și ale persoanelor LGBTQI+, traduse prin limitarea SRHR și interzicerea educației sexuale și a studiilor de gen; |
| --- | --- |

L.

întrucât drepturile femeilor și ale fetelor sunt amenințate, iar spațiul pentru organizațiile societății civile, în special pentru cele care apără drepturile femeilor, precum și pentru organizațiile feministe și organizațiile de la nivel local, se diminuează în multe țări, atât în interiorul Uniunii Europene, cât și în afara ei; întrucât se observă în toată lumea reacții îngrijorătoare împotriva drepturilor femeilor și ale persoanelor LGBTQI+, traduse prin limitarea SRHR și interzicerea educației sexuale și a studiilor de gen;

| M. | întrucât capacitarea organizațiilor societății civile care apără drepturile femeilor și ale fetelor din țările partenere și acordarea unei finanțări adecvate pentru acestea sunt esențiale pentru a genera noi atitudini societale și consens care să înlesnească realizarea egalității de gen; întrucât implicarea activă a organizațiilor femeilor pe teren este esențială pentru punerea în aplicare cu succes a GAP III; |
| --- | --- |

M.

întrucât capacitarea organizațiilor societății civile care apără drepturile femeilor și ale fetelor din țările partenere și acordarea unei finanțări adecvate pentru acestea sunt esențiale pentru a genera noi atitudini societale și consens care să înlesnească realizarea egalității de gen; întrucât implicarea activă a organizațiilor femeilor pe teren este esențială pentru punerea în aplicare cu succes a GAP III;

| N. | întrucât femeile și fetele sunt afectate în mod disproporționat de numărul tot mai mare de situații de urgență, cum ar fi cele care rezultă din conflictele armate, din dezastrele naturale și din schimbările climatice; |
| --- | --- |

N.

întrucât femeile și fetele sunt afectate în mod disproporționat de numărul tot mai mare de situații de urgență, cum ar fi cele care rezultă din conflictele armate, din dezastrele naturale și din schimbările climatice;

| O. | întrucât pandemia de COVID-19 și măsurile subsecvente de limitare a circulației persoanelor au avut un impact grav asupra femeilor și fetelor și au exacerbat inegalitățile de gen existente, afectând mai ales accesul la educație și asistență medicală, în special în ceea ce privește SRHR, precum și echilibrul dintre viața profesională și cea privată; întrucât acest lucru duce la o creștere a violenței de gen și a inegalităților sociale și economice; |
| --- | --- |

O.

întrucât pandemia de COVID-19 și măsurile subsecvente de limitare a circulației persoanelor au avut un impact grav asupra femeilor și fetelor și au exacerbat inegalitățile de gen existente, afectând mai ales accesul la educație și asistență medicală, în special în ceea ce privește SRHR, precum și echilibrul dintre viața profesională și cea privată; întrucât acest lucru duce la o creștere a violenței de gen și a inegalităților sociale și economice;

| P. | întrucât pandemia a avut un impact disproporționat asupra femeilor; întrucât aproximativ 70 % dintre lucrătorii sociali și cei din domeniul sănătății care au luptat în prima linie împotriva pandemiei de COVID-19 sunt femei, fie ele asistente medicale, medici sau femei de serviciu; întrucât femeile care lucrează de acasă, șomere sau care lucrează cu fracțiune de normă au fost supuse unei presiuni și mai mari, deoarece s-au ocupat în continuare de majoritatea muncilor gospodărești și de îngrijirea familiei; întrucât datele disponibile sugerează că numărul femeilor victime ale violenței și/sau hărțuirii a crescut în timpul măsurilor de limitare a circulației persoanelor în urma pandemiei de COVID-19; |
| --- | --- |

P.

întrucât pandemia a avut un impact disproporționat asupra femeilor; întrucât aproximativ 70 % dintre lucrătorii sociali și cei din domeniul sănătății care au luptat în prima linie împotriva pandemiei de COVID-19 sunt femei, fie ele asistente medicale, medici sau femei de serviciu; întrucât femeile care lucrează de acasă, șomere sau care lucrează cu fracțiune de normă au fost supuse unei presiuni și mai mari, deoarece s-au ocupat în continuare de majoritatea muncilor gospodărești și de îngrijirea familiei; întrucât datele disponibile sugerează că numărul femeilor victime ale violenței și/sau hărțuirii a crescut în timpul măsurilor de limitare a circulației persoanelor în urma pandemiei de COVID-19;

| Q. | întrucât nu sunt suficiente studente în domeniile de studiu științe, tehnologie, inginerie și matematică (STIM); |
| --- | --- |

Q.

întrucât nu sunt suficiente studente în domeniile de studiu științe, tehnologie, inginerie și matematică (STIM);

| R. | întrucât reprezentarea, participarea și influența egală a femeilor și bărbaților în viața politică reprezintă o condiție prealabilă pentru o societate cu adevărat democratică; întrucât participarea constructivă a femeilor și a fetelor la prevenirea și la soluționarea conflictelor, precum și la procesul de reconstrucție contribuie la asigurarea unei păci mai sustenabile; |
| --- | --- |

R.

întrucât reprezentarea, participarea și influența egală a femeilor și bărbaților în viața politică reprezintă o condiție prealabilă pentru o societate cu adevărat democratică; întrucât participarea constructivă a femeilor și a fetelor la prevenirea și la soluționarea conflictelor, precum și la procesul de reconstrucție contribuie la asigurarea unei păci mai sustenabile;

| S. | întrucât măsurile de combatere a inegalităților vor fi fundamentale pentru redresarea în urma pandemiei; întrucât participarea, reprezentarea și poziția de lider a fetelor și a femeilor ar trebui să constituie o prioritate la elaborarea, punerea în aplicare și evaluarea acestor măsuri; |
| --- | --- |

S.

întrucât măsurile de combatere a inegalităților vor fi fundamentale pentru redresarea în urma pandemiei; întrucât participarea, reprezentarea și poziția de lider a fetelor și a femeilor ar trebui să constituie o prioritate la elaborarea, punerea în aplicare și evaluarea acestor măsuri;

| T. | întrucât respectarea demnității umane și a egalității de gen reprezintă în continuare o provocare; întrucât nicio țară din lume nu se va apropia de realizarea egalității de gen înainte de 2030; |
| --- | --- |

T.

întrucât respectarea demnității umane și a egalității de gen reprezintă în continuare o provocare; întrucât nicio țară din lume nu se va apropia de realizarea egalității de gen înainte de 2030;

| U. | întrucât GAP III ar trebui să fie cadrul pentru contribuția activă a acțiunii externe a UE la combaterea inegalității de gen; întrucât GAP III ar trebui implementat integral ca instrument-cheie pentru a descuraja discriminarea și marginalizarea și a asigura respectarea drepturilor și a demnității femeilor și a fetelor, susținându-se integrarea problematicii egalității de gen în toate programele de cooperare internațională și integrarea egalității de gen în planurile și strategiile naționale, în colaborare cu partenerii locali și organizațiile societății civile; |
| --- | --- |

U.

întrucât GAP III ar trebui să fie cadrul pentru contribuția activă a acțiunii externe a UE la combaterea inegalității de gen; întrucât GAP III ar trebui implementat integral ca instrument-cheie pentru a descuraja discriminarea și marginalizarea și a asigura respectarea drepturilor și a demnității femeilor și a fetelor, susținându-se integrarea problematicii egalității de gen în toate programele de cooperare internațională și integrarea egalității de gen în planurile și strategiile naționale, în colaborare cu partenerii locali și organizațiile societății civile;

| V. | întrucât ar trebui să existe o abordare mai strategică, coordonată și sistematică a modului în care UE și statele membre colaborează în problema egalității de gen din țările partenere; întrucât delegațiile și misiunile UE sunt în prima linie în privința implementării GAP III, iar cunoștințele de specialitate pe care le au membrii personalului delegațiilor și al misiunilor este un element-cheie pentru punerea sa în aplicare cu succes; întrucât Comisia ar trebui să le ofere delegațiilor asistență tehnică pentru inițierea planurilor de punere în aplicare la nivel național, |
| --- | --- |

V.

întrucât ar trebui să existe o abordare mai strategică, coordonată și sistematică a modului în care UE și statele membre colaborează în problema egalității de gen din țările partenere; întrucât delegațiile și misiunile UE sunt în prima linie în privința implementării GAP III, iar cunoștințele de specialitate pe care le au membrii personalului delegațiilor și al misiunilor este un element-cheie pentru punerea sa în aplicare cu succes; întrucât Comisia ar trebui să le ofere delegațiilor asistență tehnică pentru inițierea planurilor de punere în aplicare la nivel național,

| 1. | salută noul Plan de acțiune al UE privind egalitatea de gen III pentru perioada 2021-2025 și apelul său la o lume a egalității de gen, ca o continuare a activității GAP II, a învățăturilor desprinse din acesta și a realizărilor sale și pe baza acestora; salută îmbunătățirile, angajamentele și obiectivele cuprinzătoare aduse de GAP III, în special transformarea sa dintr-un document de lucru într-o comunicare comună, astfel cum a solicitat Parlamentul în rezoluția sa din 23 octombrie 2020 referitoare la egalitatea de gen în politica externă și de securitate a UE; |
| --- | --- |

1.

| 2. | salută caracterul incluziv al procesului de consultare derulat pentru a contribui la elaborarea GAP III și faptul că GAP III reflectă recomandările Parlamentului, ale statelor membre, ale punctelor de contact pe probleme de gen ale UE și, în special, ale organizațiilor societății civile pentru drepturile femeilor; |
| --- | --- |

2.

| 3. | regretă că Consiliul nu a reușit să obțină unanimitatea în ceea ce privește la concluziile, din cauza obiecțiilor formulate de patru state membre cu privire la termenul „gen”, împiedicând astfel aprobarea oficială a planului de acțiune și accentuează că acest lucru arată clar reacțiile împotriva egalității de gen și a drepturilor femeilor; solicită din nou să se instituie o nouă formațiune a Consiliului pentru egalitatea de gen, care să reunească miniștri și secretari de stat din UE responsabili cu egalitatea de gen, cu scopul de a înlesni integrarea perspectivei de gen în toate politicile UE, inclusiv în politica externă și de securitate și în politica de dezvoltare; solicită să se depună eforturi în direcția unei poziții comune a UE și să se ia măsuri ferme pentru a denunța univoc reacțiile împotriva egalității de gen; |
| --- | --- |

3.

| 4. | evidențiază că UE are un rol important de jucat în realizarea unei lumi a egalității de gen prin sprijinirea țărilor partenere în combaterea discriminării de gen; solicită UE să conducă prin puterea exemplului și îndeamnă cele șase state membre care încă nu au ratificat și nu au pus în aplicare Convenția de la Istanbul să facă acest lucru în cel mai scurt timp posibil; invită Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) să promoveze ratificarea Convenției de la Istanbul în dialogul său politic cu țările partenere din Consiliul Europei; |
| --- | --- |

4.

| 5. | condamnă cu fermitate retragerea Turciei din Convenția de la Istanbul; consideră că denunțarea Convenției de la Istanbul este încă un pas care pune sub semnul întrebării statutul Turciei de candidată la aderarea la Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

5.

Un angajament mai eficace al UE și punerea eficientă în aplicare

| 6. | solicită ca GAP III să se implementeze integral și să i se acorde prioritate în toate aspectele acțiunii externe a UE printr-o abordare transformatoare din perspectiva genului și intersecțională, în ceea ce privește atât acoperirea geografică, cât și domeniile de acțiune ale GAP III, precum și integrarea dimensiunii de gen în toate domeniile acțiunii externe, fie că este vorba de comerț, de politica de dezvoltare, de ajutorul umanitar, de securitate sau de sectoare precum energia și agricultura; afirmă din nou că acțiunile pentru implementarea GAP III trebuie să fie ghidate de nevoia de a aborda cauzele profunde ale inegalităților de gen și trebuie să permită participarea semnificativă și incluziunea bărbaților, a femeilor și a grupurilor defavorizate, precum și că finanțarea limitată și personalul insuficient sunt unele din obstacolele fundamentale în calea îndeplinirii obiectivelor UE privind egalitatea de gen și integrarea perspectivei de gen; reiterează că orice efort de realizare a obiectivelor GAP III trebuie să țină seama de diversitatea femeilor; reamintește că GAP III ar trebui să asigure coerența politicilor în favoarea dezvoltării prin evaluări sistematice ale impactului din perspectiva genului pentru a evita orice impact negativ al politicilor UE asupra drepturilor femeilor și ale fetelor și asupra egalității de gen; invită Comisia să ofere instrumentele practice și politice necesare pentru a asigura transpunerea fără probleme a principiilor GAP III în acțiuni și în practică; solicită ca UE să fie ambițioasă în promovarea unor obiective care să asigure respectarea drepturilor omului și o adevărată egalitate de gen în rândul partenerilor externi cu care dorește să colaboreze; |
| --- | --- |

6.

| 7. | solicită să se creeze un program de formare amplu și cuprinzător care să stea la baza implementării GAP III, vizând în special integrarea perspectivei de gen în general și în buget, evaluările de impact din perspectiva genului, precum și violența de gen; accentuează că este nevoie să se investească în cunoștințe, resurse și cunoștințe de specialitate la nivel intern privind egalitatea de gen în delegațiile UE, pentru a putea implementa corespunzător GAP III; solicită ca aceste programe de formare să fie adaptate cât mai mult posibil la contextul local și național în care este implementat GAP III; solicită ca aceste programe de formare și instrumentele conexe să fie disponibile gratuit și cu ușurință pentru partenerii locali interesați; |
| --- | --- |

7.

| 8. | accentuează că este nevoie de o evaluare periodică, externă și independentă a rezultatelor GAP III, la fiecare nivel și în fiecare etapă, în raport cu obiectivele specifice și măsurabile stabilite și trebuie să se țină seama în mod transparent și incluziv de contribuția societății civile, a ONG-urilor și a altor părți interesate relevante de pe teren; solicită să se realizeze în mod sistematic analize riguroase de gen și să se folosească indicatori și statistici care țin seama de dimensiunea de gen și care sunt defalcate pe sexe; insistă că evaluarea GAP III ar trebui să evalueze punerea în aplicare a tuturor politicilor UE relevante pentru acțiunea externă a UE; solicită ca GAP III să includă instrumente clare pentru a urmări cuantumul total al cheltuielilor pentru egalitatea de gen și să evalueze impactul calitativ al acestor inițiative în ceea ce privește promovarea egalității de gen; se așteaptă să se adauge fără întârziere în documentul de lucru valorile de referință, indicatorii, acțiunile și țintele specifice și măsurabile care lipsesc, alături de foile de parcurs și calendarele corespunzătoare pentru toate obiectivele; accentuează importanța exercițiului de programare a instrumentului „Europa globală”, care oferă o ocazie unică pentru a operaționaliza obiectivele GAPI III; |
| --- | --- |

8.

| 9. | invită misiunile și delegațiile UE, statele membre, țările partenere și autoritățile locale și regionale să colaboreze îndeaproape la implementarea GAP III, folosind toate instrumentele diplomatice și programatice de care dispun, cu ajutorul unor orientări corespunzătoare elaborate și puse la dispoziție prin intermediul delegațiilor; reamintește că punctele de contact pe probleme de gen ocupă un loc central și solicită consolidarea rolului și vizibilității lor; salută introducerea planurilor de punere în aplicare la nivel național și insistă ca toate planurile să fie făcute publice și traduse pentru a asigura accesibilitatea pentru societatea civilă locală și organizațiile locale; |
| --- | --- |

9.

| 10. | invită Comisia să consolideze sinergiile cu ONU, cu țările partenere și cu părțile interesate internaționale, să promoveze și să îndeplinească împreună obiectivele internaționale legate de egalitatea de gen din Agenda 2030 și obiectivele de dezvoltare durabilă ale acesteia, din Declarația și Platforma de acțiune de la Beijing, din programul de acțiune al CIPD și din conferințele de revizuire a acesteia; |
| --- | --- |

10.

| 11. | solicită să se stabilească legături strânse cu organizațiile locale ale societății civile, în special cu cele care acționează pentru apărarea drepturilor femeilor și ale fetelor, inclusiv ale celor din comunitățile vulnerabile, precum și cu ministerele și guvernele regionale și locale din țările partenere, pentru a mări eficacitatea și asumarea responsabilității la nivel național în ceea ce privește implementarea GAP III și a planurilor de punere în aplicare la nivel național; solicită, în continuare, un dialog anual politic și axat pe politici cu Parlamentul European cu privire la implementarea GAP III, care să includă părțile interesate și, în special, autoritățile locale, societatea civilă și organizațiile femeilor; invită din nou misiunile și delegațiile UE să poarte un dialog semnificativ cu organizațiile societății civile și să ofere și facă schimb de informații despre modul în care contribuția lor a fost valorificată și transpusă în politici de gen; |
| --- | --- |

11.

| 12. | salută accentul pus de GAP III pe tineri ca factori ai schimbării; solicită UE să se asigure că femeile și fetele, precum și organizațiile pentru drepturile femeilor și organizațiile locale, în special organizațiile conduse de fete și de tineri și personalul de intervenție umanitară din prima linie condus de femei, participă în mod semnificativ și joacă un rol de lider în implementarea GAP III în țările lor, prin finanțare și formare; reafirmă importanța și valoarea adăugată a cunoștințelor de specialitate ale activiștilor locali, ale organizațiilor de la nivel local și/sau ale altor experți și părți interesate relevante din domeniul egalității de gen, precum și a colaborării pe termen lung cu toți aceștia, astfel încât proiectele legate de gen să fie adaptate la contextul socioeconomic și cultural local; |
| --- | --- |

12.

| 13. | solicită o colaborare mai strânsă și sistematică între părțile interesate implicate în punerea în aplicare a GAP III, inclusiv între direcțiile generale ale Comisiei; încurajează ferm statele membre și delegațiile UE să considere autoritățile locale și regionale actori-cheie în politica de dezvoltare, deoarece acestea constituie nivelul democratic care se află cel mai aproape de cetățeni și sunt cele mai în măsură să promoveze egalitatea de gen și dezvoltarea sustenabilă; accentuează că este necesară colaborarea strânsă cu comunitățile rurale și cu liderii comunităților, pentru a ajuta la pătrunderea peste tot a programelor pentru egalitatea de gen; |
| --- | --- |

13.

| 14. | solicită includerea unui obiectiv specific pentru finanțarea organizațiilor pentru drepturile femeilor și a societății civile; solicită o finanțare multianuală, flexibilă, directă, adecvată și suficientă pentru organizațiile societății civile și rețelele locale, în toată diversitatea lor, în special pentru cele care acționează pentru apărarea drepturilor femeilor, ale fetelor și ale altor comunități vulnerabile, precum și pentru organizațiile pentru drepturile omului care acționează ca să îmbunătățească cadrul juridic al țărilor; invită Comisia să prezinte mecanisme și practici de finanțare simplificate pentru a permite organizațiilor mai mici, de la nivel local, să acceseze fonduri din partea UE pentru egalitatea de gen; condamnă toate formele de represiune a activiștilor pentru drepturile femeilor, inclusiv a apărătoarelor drepturilor omului și îndeamnă toate guvernele să protejeze, să sprijine și să colaboreze cu societatea civilă; |
| --- | --- |

14.

| 15. | accentuează că apărătoarele drepturilor omului se află într-o poziție extrem de vulnerabilă, mai ales în zonele de conflict și în situațiile de conflict și postconflict; salută apelul de a colabora cu apărătoarele drepturilor omului și de a promova un mediu sigur pentru acestea și invită Comisia să le protejeze prin acțiuni și mecanisme adecvate, alocând totodată resurse specifice delegațiilor UE; |
| --- | --- |

15.

| 16. | invită delegațiile UE să pună în aplicare cu strictețe Orientările UE cu privire la apărătorii drepturilor omului în ceea ce privește activiștii care apără drepturile femeilor, în special în legătură cu atribuțiile lor de a raporta organismele guvernamentale responsabile de încălcări ale drepturilor omului și de a le oferi activiștilor mijloace juridice când și cum este nevoie; invită Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) să prezinte anual Parlamentului un raport referitor la punerea în aplicare a Orientărilor UE cu privire la apărătorii drepturilor omului; |
| --- | --- |

16.

| 17. | subliniază că este necesară o finanțare suficientă prin intermediul procesului de programare al UE pentru implementarea efectivă a GAP III; solicită insistent ca GAP III să fie coordonat mai îndeaproape cu alte inițiative, cum ar fi inițiativa Spotlight, al cărui buget ar trebui majorat, iar eficacitatea sa trebuie îmbunătățită în conformitate cu evaluarea la jumătatea perioadei, trăgând totodată învățăminte din noul context creat de pandemia de COVID-19; salută inițiativa Spotlight și obiectivul acesteia de a elimina toate formele de violență împotriva femeilor și fetelor; solicită ca fondurile alocate inițiativei Spotlight să fie reînnoite după ce programul actual se încheie în 2022 și ca programul să fie prelungit pe parcursul întregii perioade de finanțare multianuale și la nivelul subregiunilor; |
| --- | --- |

17.

| 18. | subliniază că ODD 5 constă în realizarea egalității de gen și în capacitarea tuturor femeilor și fetelor și acest obiectiv trebuie integrat în diferitele domenii în care UE are competența de a acționa; regretă că ODD 5 se numără printre cele trei ODD cu cel mai scăzut nivel de finanțare; observă cu satisfacție că egalitatea de gen este considerată în GAP III o prioritate transversală a acțiunii externe a UE în politica sa și în activitatea sa de programare; reafirmă că este necesar ca integrarea perspectivei de gen să fie inclusă în mod adecvat în toate sectoarele acțiunii externe a UE și că prioritățile instrumentului „Europa globală” din țările partenere, precum și inițiativele Echipei Europa ar trebui să fie transformatoare din perspectiva genului, în conformitate cu GAP III, mai ales în cazul ajutorului umanitar; |
| --- | --- |

18.

| 19. | salută faptul că 85 % din toate noile acțiuni externe vor trebui să includă egalitatea de gen ca obiectiv important sau principal; salută obiectivul Comisiei ca 5 % din noile sale programe de acțiune externă să aibă egalitatea de gen ca obiectiv principal; salută, de asemenea, includerea cel puțin a unei inițiative pentru fiecare țară care are ca obiectiv principal egalitatea de gen; reamintește că obiectivul de 5 % a fost realizat deja în 2019 și solicită să se includă în GAP III un nivel mai ridicat de ambiție, mai mult sprijin și alocarea unei finanțări concrete pentru inițiativele care vizează egalitatea de gen; solicită ca 20 % din ajutorul oficial pentru dezvoltare (AOD) din fiecare țară să fie alocat unor programe în care egalitatea de gen este unul din obiectivele principale; solicită să se stabilească un obiectiv specific ca 85 % din finanțarea din partea UE pentru AOD să fie destinată programelor care au ca obiectiv principal sau important egalitatea de gen; se așteaptă ca UE și statele membre să se angajeze să nu aloce AOD pentru proiecte care ar putea inversa sau compromite realizările în materie de egalitate de gen și le solicită, așadar, să facă acest lucru; accentuează că obiectivele stabilite ar trebui cuantificate și printr-o finanțare specifică, nu doar printr-un procent din programele generale; |
| --- | --- |

19.

| 20. | îndeamnă Comisia și SEAE să conducă prin puterea exemplului și să se concentreze asupra propriilor structuri interne; accentuează importanța unei conduceri receptive la dimensiunea de gen pentru realizarea egalității de gen și implementarea corespunzătoare a GAP III; salută angajamentul de a asigura echilibrul din punctul de vedere al genului în cadrul conducerii la sediul SEAE și la nivelul serviciilor externe ale Comisiei, al delegațiilor UE și al misiunilor din cadrul politicii de securitate și apărare comune (PSAC); regretă totuși că SEAE este departe de a realiza obiectivul ca 50 % din posturile de conducere să fie ocupate de femei și solicită actualului ÎR/VP să pună în aplicare pe deplin egalitatea de gen la toate nivelurile, așa cum a fost prevăzut; salută angajamentul de a introduce cursuri de formare cu privire la egalitatea de gen și GAP III pentru întreg personalul de conducere de la sediile și delegațiile UE și solicită ca această măsură să fie obligatorie și extinsă la întregul personal care lucrează în acțiunea externă a UE; |
| --- | --- |

20.

| 21. | constată că SEAE ar trebui să preia conducerea în ceea ce privește transformarea dimensiunii de gen într-o componentă-cheie a acțiunii externe și ar trebui să stimuleze și să sprijine politic delegațiile UE să facă același lucru la nivelul țărilor partenere; accentuează că este necesar ca scrisorile de misiune și fișele posturilor ale șefilor de delegație să includă trimiteri specifice la egalitatea de gen, implementarea GAP III și importanța colaborării și a consultării reciproce sistematice dintre delegațiile UE și statele membre pentru a asigura integrarea deplină a GAP și a abordării sale transformatoare din perspectiva genului, bazate pe drepturile omului și intersecționale în planificarea programelor indicative multianuale; salută angajamentul din GAP III de a asigura faptul că toate serviciile externe din delegațiile Uniunii și de la sediu au consilieri pe probleme de egalitate de gen/persoane/puncte de contact pe probleme de gen, dar accentuează că este necesar ca aceste posturi să fie cu normă întreagă și să dispună de resurse suficiente pentru îndeplinirea sarcinilor; solicită din nou să fie numiți consilieri pe probleme de egalitate de gen și în misiunile PSAC militare; |
| --- | --- |

21.

| 22. | invită Comisia și SEAE să colecteze date de interes privind resursele umane, defalcate în funcție de gen, să evalueze numărul de nominalizări, candidați preselectați, selecțiile, prelungirile contractelor și durata detașării, printre alte criterii, și să urmărească progresele realizate, precum și să efectueze interviuri sistematice cu femei și persoane care aparțin grupurilor defavorizate cu privire la motivele pentru care au părăsit posturile; |
| --- | --- |

22.

| 23. | regretă că problema importantă a diversității a fost integrată în portofoliul consilierului SEAE pe probleme de gen și diversitate și invită SEAE să acorde importanța necesară atât egalității de gen, cât și Agendei privind femeile, pacea și securitatea, precum și diversității și incluziunii, și să stabilească câte un rol pentru fiecare dintre aceste teme și să consolideze aceste roluri, mandatele, resursele și competențele aferente; solicită numirea unui consilier specific pe probleme de gen în fiecare direcție a SEAE, care să se afle în subordinea directă a consilierului SEAE pe probleme de gen și diversitate și să încurajeze personalul serviciului să colaboreze îndeaproape cu Institutul European pentru Egalitatea de Șanse între Femei și Bărbați; |
| --- | --- |

23.

| 24. | accentuează că egalitatea de gen este un drept al omului, esențial pentru dezvoltarea sustenabilă și economiile inteligente, care aduce beneficii atât femeilor, cât și bărbaților, în toată diversitatea lor, inclusiv comunității LGBTQI+; constată că inegalitatea de gen este exacerbată de alte forme de inegalitate; accentuează că inegalitățile au consecințe socioeconomice de anvergură asupra societăților în ansamblu și că acest lucru ar trebui luat în considerare de către actorii rezistenți la schimbare; evidențiază că toate angajamentele UE vor fi mai eficiente dacă acțiunile UE adoptă o abordare intersecțională în ceea ce privește egalitatea de gen; reiterează apelul ca toate acțiunile UE să țină seama de identitățile care se intersectează și să recunoască faptul că femeile și fetele, în toată diversitatea lor, nu sunt afectate egal de inegalitățile de gen; |
| --- | --- |

24.

| 25. | salută includerea intersecționalității ca principiu fundamental al GAP III, dar regretă lipsa de obiective, indicatori și acțiuni specifice pentru a-l pune în aplicare; evidențiază angajamentul Comisiei și al SEAE de a proteja persoanele LGBTQI+ și de a le permite să-și exercite drepturile în întreaga lume; |
| --- | --- |

25.

| 26. | salută menționarea în GAP III a potențialului procesului de aderare la UE de a promova egalitatea de gen în țările candidate și potențial candidate; accentuează că este nevoie de un dialog puternic în materie de politici și de o asistență tehnică solidă pentru ca egalitatea de gen să fie introdusă în politicile de extindere și de vecinătate; invită Comisia și SEAE să folosească în continuare negocierile de aderare ca pârghie pentru a face ca procesul de extindere să aibă rezultate în favoarea femeilor; |
| --- | --- |

26.

| 27. | salută faptul că GAP III abordează problema vulnerabilității extreme a femeilor și a fetelor migrante; solicită să se acorde o atenție deosebită situației femeilor și a fetelor care se deplasează, aflate pe rutele de migrație sau în tabere, și solicită în mod specific ca acestora să li se garanteze accesul la apă, salubritate și igienă, la SRHR și la asistență medicală maternă; |
| --- | --- |

27.

Șapte domenii de acțiune

Eliminarea tuturor formelor de violență de gen

| 28. | salută faptul că primul domeniu de angajament din GAP III pune accentul pe eliminarea tuturor formelor de violență de gen; solicită intensificarea acțiunilor consolidate, coordonate și globale pentru combaterea feminicidului și a tuturor tipurilor de violență de gen online și offline, în special în situații de conflict și de urgență, când femeile și fetele se află în situații mai vulnerabile, acordând atenție mai ales femeilor și fetelor care sunt mai susceptibile de a fi victime ale violenței, cum ar fi femeile și fetele cu dizabilități; accentuează necesitatea de a colabora cu țările partenere pentru a incrimina toate formele de violență de gen; |
| --- | --- |

28.

| 29. | solicită acțiuni urgente pentru a răspunde cauzelor profunde ale violenței împotriva femeilor și a fetelor, cu o abordare transformatoare din perspectiva genului și intersecțională, având în vedere în special creșterea substanțială a numărului de feminicide și de alte forme de violență de gen în contextul pandemiei; salută accentul pus de Comisie pe promovarea prevenirii prin contestarea normelor de gen dăunătoare; accentuează, în această privință, că este esențială colaborarea cu țările partenere și cu organizațiile societății civile pentru a combate stereotipurile de gen în fiecare aspect al vieții sociale; invită delegațiile UE și statele membre să folosească toate mijloacele diplomatice posibile pentru a promova adoptarea de legislație care să prevadă egalitatea de gen structurală în toate aspectele; |
| --- | --- |

29.

| 30. | reamintește că formarea obligatorie pentru toți membrii personalului SEAE, al Comisiei, al delegațiilor UE și al misiunilor și operațiilor PSAC ar trebui să cuprindă programe cuprinzătoare de identificare a victimelor violenței sexuale și/sau de gen în situații de conflict, precum și programe de prevenire, în plus față de formarea pentru întregul personal al UE, inclusiv personalul militar și de poliție; îndeamnă UE să recurgă la toate pârghiile posibile pentru a se asigura că autorii de violuri în masă în situații de război sunt denunțați, identificați, urmăriți în justiție și pedepsiți în conformitate cu dreptul penal internațional; reamintește că Statutul de la Roma oferă un cadru juridic permanent pentru a aborda în mare măsură violența sexuală și de gen ca o crimă împotriva umanității și invită, așadar, UE să sprijine activ activitatea independentă și esențială a Curții Penale Internaționale, atât politic, cât și financiar; salută includerea violenței sexuale și de gen printre criteriile pentru impunerea de sancțiuni în cadrul regimului mondial de sancțiuni al UE în materie de drepturi ale omului și încurajează statele membre să utilizeze efectiv acest criteriu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | accentuează că căsătoriile forțate și căsătoriile copiilor constituie o încălcare a drepturilor omului care face ca fetele să fie deosebit de vulnerabile la violență și abuzuri; evidențiază că mutilarea genitală a femeilor (MGF) este recunoscută la internațional ca o încălcare a drepturilor omului, existând 200 de milioane de victime la nivel mondial și 500 000 de victime numai în UE, și că, în fiecare an, cel puțin trei milioane de fete sunt expuse riscului de mutilare genitală; subliniază că mutilarea genitală a femeilor și căsătoriile forțate reprezintă un afront la adresa demnității femeilor ca persoane; solicită măsuri integrate de sensibilizare și de prevenire cu privire la mutilarea genitală a femeilor și la căsătoriile forțate, în special în contexte de conflict și de urgență; invită Comisia să asigure o abordare coerentă pe termen lung pentru stoparea mutilării genitale a femeilor atât în interiorul, cât și în afara UE, prin îmbunătățirea sinergiilor dintre programele interne și cele externe ale UE; își reiterează apelul de a integra măsurile de prevenire a mutilării genitale a femeilor în toate domeniile de politică ale acțiunii sale externe; |
| --- | --- |

31.

| 32. | reamintește că femeile și fetele reprezintă majoritatea victimelor traficului de ființe umane și ale exploatării sexuale; solicită îmbunătățirea poziției de lider și a monitorizării din partea Comisiei și a statelor membre și intensificarea cooperării internaționale pentru a pune capăt acestor practici dăunătoare care duc la astfel de forme de sclavie; reamintește că vulnerabilitatea femeilor la traficul de ființe umane și exploatare sexuală este exacerbată în perioade de dificultăți economice și în situații de conflict și de urgență; solicită o mai bună integrare a luptei împotriva traficului de femei și fete în obiectivele GAP III și sinergii mai accentuate cu Strategia UE privind combaterea traficului de persoane (2021-2025); |
| --- | --- |

32.

Asigurarea accesului femeilor la sănătate și garantarea drepturilor sexuale și reproductive

| 33. | reafirmă că sănătatea sexuală și reproductivă și drepturile aferente (SSRD) sunt drepturi ale omului și elemente fundamentale ale demnității umane și ale capacitării femeilor; este preocupat de regresul egalității de gen și al drepturilor femeilor, precum și de ascensiunea discursurilor misogine conservatoare și a grupurilor organizate, inclusiv religioase, care amenință respectarea SSRD în interiorul și în afara UE; subliniază că involuția legislativă în privința avortului subminează protecția sănătății, a drepturilor și a demnității femeilor și le pun și mai mult în pericol pe femeile cele mai vulnerabile din punct de vedere social și economic; ia act de faptul că UE ar trebui să conducă prin puterea exemplului la nivel mondial în ceea ce privește promovarea SSRD, fără constrângeri, violență, discriminare și abuz; invită, prin urmare, toate statele membre să asigure accesul universal la SSRD pe teritoriile lor; |
| --- | --- |

33.

| 34. | regretă că, în numeroase regiuni din întreaga lume, accesul la sănătatea sexuală și reproductivă, inclusiv la avort sigur și legal, este extrem de limitat și adesea încadrat penal; subliniază, în plus, că femeile care sunt sărace, care provin din mediul rural și care fac parte din grupuri minoritare sunt principalele victime; subliniază necesitatea de a se concentra asupra tuturor grupelor de vârstă, inclusiv asupra fetelor și femeilor tinere, și de a oferi informații pertinente, educație și acces la SRHR, inclusiv îngrijire prenatală și avorturi și metode contraceptive sigure și legale; subliniază că este importantă contestarea în continuare a normelor discriminatorii care fac să fie dificil ca femeile, fetele și persoanele LGBTQI+ să beneficieze de SDSR, precum și a stereotipurilor care conduc la discriminare împotriva femeilor marginalizate atunci când nasc; |
| --- | --- |

34.

| 35. | subliniază că este important să se îmbunătățească nivelul de disponibilitate a metodelor contraceptive în țările partenere, în special pentru adolescente; afirmă că toate femeile și adolescentele au dreptul de a face propriile alegeri, în mod liber și în cunoștință de cauză, în ceea ce privește SDSR; reamintește că nivelul de calitate al asistenței medicale materne este un indicator important al nivelului de dezvoltare al unei țări; consideră că UE ar trebui să ajute țările partenere să garanteze dreptul la sănătate, în contextul sarcinii și al nașterii, prin crearea unor servicii decente de sănătate maternă care să reducă în mod eficient rata mortalității infantile, precum și rata deceselor ca urmare a complicațiilor la naștere; |
| --- | --- |

35.

| 36. | solicită ca PAEG III să acorde o prioritate ridicată egalității de gen și SSRD în acțiunile de ajutor umanitar ale UE și ale statelor membre, precum și tragerii la răspundere și accesului la justiție și la reparații în cazurile de încălcare a drepturilor sexuale și reproductive și de violență de gen, atât în ceea ce privește formarea, cât și finanțarea actorilor umanitari; |
| --- | --- |

36.

| 37. | solicită ca PAEG III să acorde o mai mare importanță SSRD, având în vedere repercusiunile grave pe care pandemia le-a avut asupra femeilor și fetelor din țările partenere, precum și alocarea și coordonarea în acest scop a unor fonduri adecvate, flexibile, continue și precis direcționate atunci când se face programarea Instrumentului de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională – Europa globală; invită Comisia, SEAE și statele membre să considere SSRD o prioritate în procesul de programare a acțiunii externe a UE, inclusiv în cel de programare în comun; subliniază rolul esențial al organizațiilor neguvernamentale în calitate de furnizori de servicii și de susținători ai SSRD; |
| --- | --- |

37.

| 38. | reamintește că SSRD au un impact asupra corpului și autonomiei femeilor și fetelor și insistă ca SSRD să fie tratate ca o problemă esențială de sănătate publică și să fie accesibile tuturor, fără discriminare; solicită accesul universal la o educație cuprinzătoare și adaptate vârstei cu privire la sexualitate, la o contracepție eficientă, la prevenirea HIV și a infecțiilor cu transmitere sexuală, precum și la avort în condiții de siguranță și legalitate; solicită ca programele de educație cuprinzătoare cu privire la sexualitate să abordeze relațiile interpersonale, orientarea sexuală, egalitatea de gen, normele de gen, prevenirea violenței de gen și consimțământul, precum și să ofere informații cu privire la pubertate, ciclul menstrual, sarcină și naștere, contracepție și prevenirea bolilor cu transmitere sexuală; |
| --- | --- |

38.

| 39. | subliniază necesitatea de a ține seama de vârstă în acțiunile legate de SSRD, de exemplu oferind informații și servicii accesibile și adaptate tinerilor; subliniază că UE ar trebui să încurajeze țările partenere să includă aceste aspecte în planurile lor naționale de sănătate publică; invită UE și statele membre să se angajeze la realizarea obiectivelor PAEG III privind SSRD și să elaboreze „planuri de punere în aplicare la nivel național” care să le acorde prioritate; |
| --- | --- |

39.

| 40. | accentuează că trebuie să se încurajeze accesul la educație la toate nivelurile și în toate circumstanțele, pentru a reduce căsătoriile timpurii, sarcinile în rândul adolescentelor și dependența economică; solicită eforturi mai mari pentru prevenirea absenteismului, pentru ca fetele care devin mame să poată să revină la școală, să-și finalizeze studiile și să se integreze pe piața muncii; |
| --- | --- |

40.

| 41. | solicită măsuri pentru evita ca fetele să lipsească de la școală în timpul perioadei de menstruație, îmbunătățind serviciile de alimentare cu apă, de salubritate și de igienă, precum și facilitățile de igienă menstruală în școli și combătând stigmatizarea în această privință, inclusiv prin colaborarea cu femei, fete, bărbați și băieți; solicită sinergii mai mari între programele care abordează sănătatea, SSRD și serviciile de alimentare cu apă, de salubritate și de igienă din școli și sprijinul personal pentru fete; |
| --- | --- |

41.

| 42. | reamintește inegalitățile și disparitățile intersecționale dintre femei și bărbați în ceea ce privește accesul la îngrijire și calitatea acesteia, având în vedere lipsa unor servicii și îngrijiri medicale care să țină seama de aspectele de gen; solicită accesul universal la prevenire, diagnosticare, îngrijire și tratament pentru bolile femeilor, cum ar fi endometrioza și cancerul de col uterin și pentru bolile cu transmitere sexuală, cum ar fi HIV, precum și la informații privind acestea; invită Uniunea Europeană să susțină realizarea strategiei globale a OMS de accelerare a eradicării cancerului de col uterin; |
| --- | --- |

42.

| 43. | solicită țărilor partenere să finanțeze adecvat și să-și consolideze sistemele de sănătate publică și să realizeze cercetări privind sănătatea femeilor în întreaga lume, pentru a progresa în cunoașterea aspectelor legate de gen și sex în ceea ce privește prevenirea, diagnosticarea, tratamentul și studiul bolilor; solicită, de asemenea, sensibilizarea publicului cu privire la problemele de sănătate legate de gen; |
| --- | --- |

43.

| 44. | accentuează că statele membre trebuie să adopte o politică în domeniul sănătății publice care să pună un accent deosebit pe promovarea sănătății și prevenirea bolilor, garantând servicii de îngrijire medicală universale și de înaltă calitate și asigurând resursele necesare pentru combaterea principalelor probleme de sănătate publică; |
| --- | --- |

44.

Promovarea drepturilor și a egalității economice și sociale și asigurarea autonomiei femeilor și fetelor

| 45. | reafirmă că criza și consecințele economice și sociale ale pandemiei de Covid-19 au un impact disproporționat asupra accesului femeilor la piața muncii; subliniază importanța și necesitatea includerii aspectelor intersecționale de gen în toate planurile de redresare în urma Covid-19 în țările partenere și în inițiativele Echipa Europa; subliniază necesitatea unui răspuns la pandemia de Covid-19 care să ia în considerare dimensiunea de gen în implementarea PAEG III, pentru a ține seama de circumstanțele unice ale femeilor și fetelor și pentru a stimula oportunitățile post-criză; invită Comisia să integreze dimensiunea de gen și să includă acțiuni transformatoare din perspectiva genului în toate măsurile legate de pandemia de Covid-19 din țările partenere, inclusiv în planurile și măsurile de redresare și să sprijine proiecte, inclusiv proiecte financiare, astfel încât să includă egalitatea de gen; evidențiază că noi forme de finanțare, cum ar fi obligațiunile de gen („gender bonds”), ar putea relansa economiile naționale capacitând totodată femeile; |
| --- | --- |

45.

| 46. | consideră că munca este esențială pentru combaterea inegalității; sprijină negocierea colectivă ca mijloc nu numai de a îmbunătăți condițiile de muncă, ci și de a combate inegalitățile dintre femei și bărbați; |
| --- | --- |

46.

| 47. | salută intenția Comisiei de a cere respectarea convențiilor relevante ale OIM și ONU privind egalitatea de gen în viitoarea sa revizuire a Regulamentului privind sistemul generalizat de preferințe; invită Comisia să includă în mod efectiv egalitatea de gen în toate capitolele referitoare la comerț și dezvoltarea durabilă și să se asigure că comerțul și investițiile nu agravează inegalitatea de gen; subliniază că toate evaluările de impact legate de comerț ar trebui să țină seama de perspectiva organizațiilor societății civile; |
| --- | --- |

47.

| 48. | accentuează că sprijinul financiar pentru femei trebuie să fie însoțit de formare, acces la informații, perfecționare și sensibilizare cu privire la drepturile lor fundamentale; |
| --- | --- |

48.

| 49. | invită Comisia și statele membre să colaboreze cu țările partenere pentru a preveni și a combate hărțuirea femeilor la locul de muncă, precum și pentru a promova ratificarea Convenției OIM privind violența și hărțuirea (nr. 190); |
| --- | --- |

49.

| 50. | solicită ca PAEG III să promoveze activitățile economice ale femeilor și accesul lor la instrumentele economice și sociale necesare, precum și la resurse și protecție socială, în special în situații de urgență; subliniază importanța participării femeilor la economia mondială pentru dezvoltarea durabilă și o creștere economică susținută și incluzivă, legată intrinsec de obiectivul global de eradicare a sărăciei, astfel cum este prevăzut în ODD; solicită Comisiei și statelor membre să sprijine și să promoveze mecanisme de protecție socială care să integreze dimensiunea de gen, printre care transferuri de numerar, pentru a consolida capacitatea țărilor partenere de a răspunde la crize și șocuri externe; |
| --- | --- |

50.

| 51. | solicită UE și țărilor partenere să adopte măsuri care să contribuie la creșterea capacității de inserție profesională a femeilor și să le ofere locuri de muncă decente, acces la finanțare și oportunități de afaceri, inclusiv prin sprijinirea organizațiilor conduse de femei la nivel local și prin încurajarea participării lor la sindicate și organizații ale lucrătorilor; subliniază importanța facilitării accesului la microcredite, de exemplu, pentru a facilita și stimula creativitatea și spiritul antreprenorial al femeilor la scară mai mică; |
| --- | --- |

51.

| 52. | subliniază că, pentru eficiență, trebuie luată în considerare complementaritatea altor acțiuni, cum ar fi eliberarea de violența de gen, accesul la locuri de muncă decente și servicii abordabile de îngrijire a copiilor și a persoanelor în vârstă; solicită UE și statelor sale membre să capaciteze și să protejeze mamele și tații din întreaga lume, să colaboreze cu țările partenere pentru a garanta concedii de maternitate, de paternitate și pentru creșterea copilului adecvate și să adopte măsuri practice pentru a asigura această protecție, alături de investiții în serviciile de îngrijire a copiilor și de educație; |
| --- | --- |

52.

| 53. | subliniază că UE ar trebui să sprijine crearea Instrumentului obligatoriu pentru întreprinderi și drepturile omului în cadrul ONU, în scopul de a garanta pe deplin exercitarea drepturilor omului și a drepturilor femeilor; |
| --- | --- |

53.

| 54. | invită Comisia și statele membre să colaboreze cu țările partenere pentru a finanța și a promova măsuri care să ușureze povara disproporționată a muncii neremunerate pe care femeile trebuie să o suporte și să susțină acțiuni care să ajute femeile care muncesc să treacă de la economia informală la cea formală; subliniază că femeile și bărbații ar trebui să împartă în mod egal responsabilitățile casnice și de îngrijire neplătite; solicită luarea unor măsuri concrete pentru recunoașterea, reducerea și redistribuirea activităților neremunerate de îngrijire și muncă casnică; |
| --- | --- |

54.

| 55. | solicită promovarea activă a rolului și participării femeilor în economie și societate și recunoașterea drepturilor lor civile și juridice, inclusiv a dreptului de proprietate, de acces la împrumuturi bancare și de a participa la diferite sectoare economice și la viața politică, în special prin promovarea unor politici macroeconomice care să țină seama de dimensiunea de gen; regretă faptul că dreptul la remunerație egală pentru muncă egală de valoare egală nu este, în multe circumstanțe, real, atât în interiorul, cât și în afara UE, chiar și atunci când este consacrat prin lege, și subliniază că trebuie abordată cauza principală a acestei discriminări; |
| --- | --- |

55.

| 56. | subliniază că este esențial ca sectorul privat să se implice în atingerea obiectivelor stabilite în PAEG III și să fie tras la răspundere dacă încalcă drepturile femeilor în cursul activităților corporative; invită Comisia să includă perspectiva de gen în viitoarea sa propunere legislativă privind diligența necesară a companiilor; |
| --- | --- |

56.

| 57. | accentuează că autonomia economică și socială a femeilor este esențială pentru o creștere sustenabilă și incluzivă; solicită eforturi globale pentru a asigura accesul fetelor și femeilor la educație și formare de calitate, care să le ofere aptitudini și instrumente eficiente pentru a se angaja pe piața muncii, în special în situații de urgență și în caz de strămutare; recomandă puternic ca țările partenere să stimuleze investițiile într-o educație de calitate și incluzivă, cu sprijin din bugetul UE; subliniază că sprijinul bugetar al UE, care și-a dovedit eficiența în domeniul educației, rămâne modalitatea predilectă pentru a permite accesul tuturor la o educație incluzivă și de calitate în țările în curs de dezvoltare; salută intenția de a majora finanțarea globală pentru educație și de a aloca 10 % din bugetul pentru ajutor umanitar finanțării educației în situații de urgență; |
| --- | --- |

57.

| 58. | accentuează că este necesară susținerea unor investiții substanțiale în serviciile de sănătate și educație, precum și în locuințe la prețuri accesibile atât în zonele rurale, cât și în cele urbane, pentru a răspunde nevoilor populației și a contribui la independența, egalitatea și emanciparea femeilor; reamintește că trebuie acordată o atenție deosebită acestor chestiuni în statele fragile și în cele în stadiu de post-conflict, în care UE va realiza și proiecte de dezvoltare pentru a remedia insuficiența drepturilor femeilor la locuințe, terenuri și proprietate; |
| --- | --- |

58.

| 59. | își exprimă îngrijorarea cu privire la creșterea decalajului digital dintre femei și bărbați în multe țări, ceea ce împiedică accesul egal la informații și la servicii digitale; subliniază importanța promovării alfabetizării digitale, a accesului la instrumentele digitale la prețuri abordabile, precum și a accesului la piața muncii; solicită creșterea finanțării și a burselor, și direcționarea lor mai precisă, pentru a le permite femeilor și fetelor să aibă acces la învățământul superior și la formare profesională, în special în vederea promovării educației digitale și tehnologice a fetelor și a participării femeilor în domeniile STIM, precum și susținerea proiectelor conduse de femei; salută hotărârea cu care PAEG III dorește să elimine decalajul digital de gen pentru a stimula o transformare digitală cu adevărat incluzivă; |
| --- | --- |

59.

| 60. | reamintește că femeile, în special cele care se confruntă cu discriminarea intersecțională, pot întâmpina dificultăți în ceea ce privește accesul la serviciile digitale și la infrastructura aferentă; solicită ca femeilor și fetelor, în special celor care locuiesc în zone rurale sau izolate, să li se acorde un acces mai bun, universal, sigur și securizat la instrumentele digitale și la instruire pentru utilizarea acestora; |
| --- | --- |

60.

| 61. | subliniază necesitatea de a sprijini furnizarea de servicii publice și private prin canale, tehnologii și servicii digitale care să integreze dimensiunea de gen (de exemplu, e-guvernarea, serviciile financiare digitale), consolidând incluziunea și participarea femeilor și fetelor în societate; invită statele membre să combată excluziunea digitală a tuturor grupurilor vulnerabile din societate și să le facă accesibile educația în domeniul tehnologiilor informației și comunicațiilor, ținând seama de diferiții factori care determină accesul femeilor la educație, precum și prin crearea unor puncte de acces digital gratuit; |
| --- | --- |

61.

| 62. | solicită sprijinul UE pentru modernizarea și digitalizarea procedurilor administrative în țările partenere, în special pentru a asigura existența în toate aceste țări a unor registre civile fiabile, în care se înregistrează fiecare naștere; |
| --- | --- |

62.

| 63. | recunoaște că situațiile de urgență, cum ar fi conflictele armate și crizele economice, precum și situațiile de strămutare, pun în pericol educația și formarea femeilor și fetelor; reiterează faptul că accesul femeilor la mijloace de subzistență și la oportunități de muncă este grav afectat în timpul situațiilor de urgență și subliniază, prin urmare, importanța alocării fondurilor necesare în astfel de cazuri, în special organizațiilor locale conduse de femei și structurilor existente, pentru a îmbunătăți structurile care asigură dezvoltarea adecvată a educației, a competențelor și a accesului lor la locuri de muncă pe termen lung; |
| --- | --- |

63.

| 64. | constată că insecuritatea alimentară afectează femeile în mod asimetric și că ele dețin în mod disproporționat mai puține terenuri, animale și alte bunuri; invită Comisia și statele membre să sprijine obiectivul de a realiza egalitatea de gen în sectorul alimentar și agricol, precum și în privința oportunităților financiare și a accesului la formare, pentru a capacita femeile în agricultură; ia act de importanța susținerii eforturilor țărilor partenere în direcția unor reforme juridice, politice și instituționale care să acorde femeilor drepturi egale la resursele economice, în special accesul și controlul asupra terenurilor și a altor forme de proprietate; |
| --- | --- |

64.

| 65. | solicită UE să promoveze politici economice și comerciale coerente cu ODD și cu obiectivele PAEG III; reamintește poziția sa anterioară privind comerțul și genul, astfel cum a fost prezentată în rezoluția sa din 13 martie 2018 referitoare la egalitatea de gen în acordurile comerciale ale UE (12); solicită ca UE să continue să sprijine și să introducă politici comerciale care să reducă decalajele socioeconomice și să asigure un nivel ridicat de protecție și de respectare a libertăților fundamentale și a drepturilor omului, inclusiv a egalității de gen; |
| --- | --- |

65.

| 66. | salută faptul că noul PAEG III solicită promovarea egalității de gen prin politica comercială a UE; invită Comisia, Consiliul și SEAE să promoveze și să susțină includerea unui capitol specific dedicat aspectelor de gen în toate acordurile comerciale și de investiții ale UE, inclusiv în angajamentele de a promova egalitatea de gen și capacitarea femeilor; invită Comisia să includă impactul de gen al politicii și acordurilor comerciale ale UE în evaluările ex-ante și ex-post ale impactului; |
| --- | --- |

66.

| 67. | subliniază poziția sa anterioară prin care solicită un capitol specific privind comerțul, egalitatea de gen și capacitarea femeilor, în viitoarea modernizare a Acordului de asociere UE-Chile; observă cu interes progresele înregistrate într-un capitol privind comerțul și egalitatea de gen în cadrul negocierilor; |
| --- | --- |

67.

| 68. | reamintește rezoluția sa din 25 noiembrie 2010 referitoare la drepturile omului și standardele sociale și de mediu în acordurile comerciale internaționale (13); |
| --- | --- |

68.

| 69. | constată că politica comercială nu este neutră din punctul de vedere al genului și că este necesară o mai bună colectare a datelor defalcate în funcție de gen, împreună cu indicatori clari, pentru a evalua corect diferitele efecte ale politicii comerciale asupra femeilor și bărbaților; invită din nou UE și statele sale membre să se inspire din setul de instrumente elaborat de Conferința ONU privind comerțul și dezvoltarea și să includă în evaluările impactului ex ante și în cele ex post efectele de gen specifice pentru fiecare țară și sector ale politicii și acordurilor comerciale ale UE; invită Comisia să colaboreze cu partenerii internaționali, cum ar fi OMC, și cu autoritățile și organizațiile locale, pentru a colecta date, a analiza impactul comerțului asupra femeilor și a transpune datele în propuneri concrete de îmbunătățire a rolului femeilor în sistemul comercial internațional și de promovare a creșterii economice inclusive; subliniază că intensificarea cooperării în cadrul organizațiilor internaționale, cum ar fi OMC, Centrul de comerț internațional și ONU, și crearea unor rețele care să cuprindă universități, organizații ale societății civile și parlamente pot conduce la ameliorarea schimbului de bune practici și metode de colectare a datelor, precum și la includerea unei perspective de gen în comerț; insistă asupra faptului că aspectele de gen nu ar trebui să fie limitate la capitolul privind comerțul și dezvoltarea durabilă; |
| --- | --- |

69.

| 70. | solicită Comisiei să se implice activ în recent înființatul grup de lucru informal al OMC privind comerțul și egalitatea de gen, pentru a se adopta o declarație ministerială fermă la cea de-a 12-a Conferință ministerială, care ar putea servi drept foaie de parcurs pentru implementarea Declarației de la Buenos Aires din 2017; subliniază că Grupul de lucru informal privind comerțul și egalitatea de gen este un prim pas către o platformă mai permanentă în cadrul OMC pentru a discuta aspecte legate de comerț și de gen; invită Comisia să colaboreze în continuare în mod proactiv cu alți membri ai OMC pentru a contribui la activitatea grupului de lucru informal și să analizeze posibilitatea de a institui un grup de lucru permanent; |
| --- | --- |

70.

| 71. | reamintește cererea adresată Comisiei ca grupurile consultative interne să aibă o componență echilibrată din punctul de vedere al genului, ca rolul lor de monitorizare să fie extins și ca în cadrul fiecărui acord de liber schimb să se stabilească o comisie pentru comerț și gen, pentru a depista deficiențele; |
| --- | --- |

71.

| 72. | invită Comisia să evalueze cu atenție impactul acordurilor comerciale asupra sectoarelor cu un procent ridicat de lucrători femei, cum ar fi sectorul confecțiilor și agricultura la scară mică; reamintește că criza economică cauzată de pandemia de COVID-19 a afectat puternic aceste sectoare și a amplificat riscul de creștere a inegalităților, a discriminării și a exploatării lucrătoarelor; |
| --- | --- |

72.

| 73. | invită Comisia să se asigure că sunt disponibile resurse suficiente și să facă publice resursele alocate pentru a promova valoarea fundamentală a egalității de gen în politicile sale comerciale și de investiții și să garanteze că secretariatele instituțiilor UE responsabile de politica comercială și de negocieri dispun de cunoștințele și capacitatea tehnică necesare pentru a integra perspectiva de gen în întregul proces al negocierilor comerciale și al elaborării politicilor, numind puncte de contact pe probleme de gen în instituțiile și delegațiile UE; |
| --- | --- |

73.

| 74. | solicită includerea unor dispoziții executorii în toate capitolele privind comerțul și dezvoltarea durabilă bazate pe respectarea standardelor fundamentale de muncă ale OIM și a convențiilor aplicabile, în special a Convenției nr. 189 privind munca decentă pentru personalul casnic, a Convenției nr. 156 privind lucrătorii cu responsabilități familiale, a Convenției privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei, a Convenției nr. 111 privind discriminarea în materie de încadrare în muncă și profesie, a Convenției nr. 100 privind egalitatea de remunerare și a Convenției nr. 190 privind violența și hărțuirea; solicită, de asemenea, ca aceste convenții să fie incluse pe lista convențiilor în revizuirea SGP+; |
| --- | --- |

74.

| 75. | salută Acordul internațional al atelierului de lucru al Organizației Internaționale de Standardizare (ISO/IWA 34) privind definițiile globale referitoare la antreprenoriatul femeilor, care urmărește să faciliteze elaborarea de politici, colectarea de date și accesul la consolidarea capacităților, la finanțare și la piețe, în vederea capacitării economice a femeilor; |
| --- | --- |

75.

| 76. | salută realizările de până acum în ceea ce privește integrarea dimensiunii de gen în politicile de acordare de împrumuturi ale Băncii Europene de Investiții (BEI) și invită BEI să-și intensifice eforturile și, în special, să țină seama în cea mai mare măsură posibilă de obiectivele de politică ale PAEG III în mandatul său de acordare a împrumuturilor externe; |
| --- | --- |

76.

| 77. | subliniază că BEI și alte instituții financiare europene de dezvoltare relevante ar trebui să fie pe deplin aliniate la PAEG III; invită BEI să țină seama de obiectivele PAEG III atunci când acordă sprijin companiilor din țările partenere, prin evaluări de impact care ar trebui efectuate pentru fiecare proiect finanțat de BEI, și solicită monitorizarea continuă a operațiunilor la fața locului; |
| --- | --- |

77.

Promovarea participării femeilor, fetelor și tinerelor și a rolului lor de lider

| 78. | subliniază importanța rolului de lider și a participării femeilor și fetelor la toate nivelurile procesului decizional și faptul că participarea egală a femeilor la viața publică și la cea politică este esențială pentru buna guvernare și pentru o concepere adecvată a politicilor; subliniază importanța reprezentării femeilor de ambele părți în negocieri, la toate nivelurile acțiunii externe; reafirmă că, atunci când femeile și fetele conduc în mod egal, comunități întregi beneficiază de soluții mai bune și mai sustenabile; constată că femeile sunt subreprezentate la toate nivelurile vieții politice și publice și că progresele sunt lente; |
| --- | --- |

78.

| 79. | solicită finanțarea unor programe care să promoveze formarea, implicarea civică și participarea femeilor, inclusiv susținerea abordărilor participative la nivelul comunităților și a activităților educaționale specifice pentru fete și tinere, pentru că ele sunt cele mai afectate de discriminare; solicită includerea femeilor la toate nivelurile procesului decizional, ale guvernării, ale conducerii și ale pozițiilor de putere, prin reforme ale administrației publice și prin programe și activități precum crearea de rețele, schimburi, mentorat și sponsorizare, și pledează pentru includerea organizațiilor locale pentru drepturile femeilor și a personalului de intervenție umanitară din prima linie aflat sub conducerea femeilor în structurile de coordonare umanitară și de luare a deciziilor; |
| --- | --- |

79.

Implicarea femeilor în procesele de pace și securitate

| 80. | subliniază importanța rolului femeilor și al societății civile în promovarea dialogului, în crearea de coaliții și în medierile de pace, precum și în prezentarea unor perspective diferite privind definiția păcii și a securității, în special în cadrul prevenirii și soluționării conflictelor și al reconstrucției post-conflict; invită UE să promoveze o mai mare participare a femeilor la procesele de menținere și de instaurare a păcii și să susțină și să recunoască femeile, tinerele și fetele apărătoare ale drepturilor omului ca factori esențiali ai schimbării, precum și să le sprijine și să le protejeze; accentuează că respectarea și concretizarea deplină a drepturilor fundamentale ale femeilor reprezintă temelia unei societăți democratice și incluzive; |
| --- | --- |

80.

| 81. | salută integrarea Planului de acțiune al UE privind femeile, pacea și securitatea (FPS) în PAEG III și solicită punerea sa efectivă în aplicare; subliniază rolul important al inițiativelor locale reușite de consolidare a păcii care sunt conduse de femei sau de apărători ai drepturilor omului în cazul femeilor și solicită UE să sprijine, să consolideze și să includă sistematic aceste inițiative în consultările, coordonarea și procesele decizionale pentru edificarea păcii; |
| --- | --- |

81.

| 82. | invită SEAE să efectueze sistematic o analiză a conflictelor cu o perspectivă integrată de gen, bazată pe analiza de gen și pe analiza conflictelor care integrează perspectiva de gen, în special privind misiunile și operațiile PSAC și activitățile din cadrul Instrumentului european pentru pace; subliniază că este nevoie de resurse suficiente pentru a dezvolta și consolida competența și capacitatea UE de a efectua analize ale riscurilor și ale conflictelor cu integrarea unei perspective de gen, ceea ce ar trebui să implice acordarea unei atenții deosebite egalității de gen și asigurarea unei participări semnificative a femeilor și a grupurilor marginalizate; |
| --- | --- |

82.

| 83. | atrage atenția că este important să se creeze o legătură între conceptul de securitate umană și abordarea de gen; invită Uniunea Europeană să utilizeze conceptul de securitate umană așa cum este definit în Rezoluția ONU 66/290 și în Agenda ONU privind FPS; insistă că securitatea trebuie să se concentreze asupra vieților omenești și asupra protecției acestora împotriva amenințărilor precum violența, lipsa educației, a asistenței medicale, a hranei sau a independenței economice; invită Comisia, SEAE și statele membre să dezvolte și să promoveze agenda ONU pentru dezarmare; insistă în favoarea unei politici externe feministe privind dezarmarea și neproliferarea; |
| --- | --- |

83.

| 84. | subliniază că femeile sunt afectate în mod disproporționat de violențele sexuale în situații de conflict și de alte încălcări ale drepturilor omului care rămân nepedepsite, fiind inclusiv supuse unui risc mai mare de a fi victime ale traficului de ființe umane; subliniază necesitatea unei îngrijiri adecvate și holistice pentru femeile și fetele care sunt victime ale violențelor sexuale în zonele și țările în situații de conflict, precum și a acordării unor reparații reale și rapide; constată că acest sistem funcționează deja acolo unde a fost pus în aplicare și contribuie și la reintegrarea acestor victime în societate; reamintește că este important să se combată stigmatizarea victimelor; solicită continuarea susținerii măsurilor care oferă femeilor în situații de conflict și de urgență pachete de îngrijiri pentru SSRD, prin finanțarea și sprijinirea organizațiilor din prima linie și a organizațiilor conduse de femei; |
| --- | --- |

84.

| 85. | reamintește că femeile și fetele sunt afectate în mod disproporționat de conflictele armate; deplânge utilizarea violenței sexuale ca armă de război și insistă că este imperios necesar ca aceasta să fie combătură și ca impunitatea să fie eliminată prin aducerea făptașilor în fața justiției; accentuează, în continuare, că în zonele de conflict, femeile sunt adesea primele victime ale strămutării și se confruntă deseori cu pierderea autonomiei lor economice și a accesului la educație și la servicii fiabile de sănătate sexuală și reproductivă; accentuează că trebuie să se asigure accesul la educație și la locuri de muncă al persoanelor strămutate din cauza conflictelor sau a dezastrelor naturale; invită Comisia și statele membre să colaboreze cu țările partenere și cu forțele armate ale acestora pentru a asigura punerea în aplicare corespunzătoare a celei de-a patra Convenții de la Geneva privind protecția persoanelor în timpul războiului, cu un accent special pe prevenirea și pedepsirea violenței sexuale; |
| --- | --- |

85.

| 86. | regretă că în GAP III nu se ține seama de patrimoniul cultural feminin din toate țările și nici de rolul femeilor în protejarea și dezvoltarea culturii; invită Comisia și SEAE să elaboreze programe care vizează protejarea și recunoașterea patrimoniului cultural și a tradițiilor dezvoltate de femei, care trec adesea neobservate, mai ales în cursul întregului ciclu al conflictelor; |
| --- | --- |

86.

O acțiune umanitară care să țină seama de dimensiunea de gen

| 87. | regretă că recenta Comunicare a Comisiei privind acțiunea umanitară a UE: noi provocări, aceleași principii (COM(2021)0110) nu abordează suficient perspectiva de gen în contextele umanitare; invită Comisia să prezinte propuneri mai concrete privind cheltuielile specifice, programele, urmărirea și evaluarea activităților legate de gen în contexte umanitare și să conceapă măsuri pentru dezvoltarea mai mare a unei acțiuni umanitare a UE adaptate și eficiente care să țină seama de dimensiunea de gen, având în vedere oportunitatea pe care o oferă abordarea bazată pe legătura triplă dintre domeniul umanitar, dezvoltare și pace, pentru a proteja drepturile femeilor și fetelor și a promova egalitatea de gen în toate contextele; |
| --- | --- |

87.

Construirea unei societăți ecologice și digitalizate

| 88. | salută includerea în PAEG III a domeniului prioritar al schimbărilor climatice, având în vedere că schimbările climatice nu sunt neutre din perspectiva genului, deoarece acționează ca un amplificator al inegalităților de gen existente, în special în cazul săracilor, al tinerilor și al populațiilor indigene, mai ales în medii fragile; apreciază hotărârea UE de a aborda dimensiunea de gen în cadrul tranziției ecologice, având în vedere impactul intersecțional și disproporționat al schimbărilor climatice asupra femeilor și fetelor, în special în țările în curs de dezvoltare; subliniază necesitatea de a include, a asculta și a capacita femeile și fetele în elaborarea și aplicarea unor abordări eficiente de atenuare a schimbărilor climatice și de adaptare la acestea în țările partenere, asigurând astfel o acțiune climatică cu adevărat transformatoare din perspectiva genului; solicită UE să fie un exemplu, prin includerea imediată a perspectivei de gen și a unor obiective privind egalitatea de gen în Pactul verde european și în inițiativele conexe; |
| --- | --- |

88.

| 89. | reafirmă că egalitatea de gen este o condiție necesară pentru dezvoltarea durabilă și pentru a realiza o tranziție echitabilă și justă, care să nu lase pe nimeni în urmă; își reiterează, prin urmare, solicitarea ca Pactul verde pentru Europa să fie urmat rapid de o „diplomație a Pactului verde”, care să includă sistematic o perspectivă de gen intersecțională și să implice femeile și fetele, inclusiv femeile indigene, în procesul decizional strategic privind adaptarea la schimbările climatice; |
| --- | --- |

89.

| 90. | subliniază că femeile și organizațiile de femei se află în avangarda găsirii unor soluții și a expertizei în ceea ce privește agricultura, clima, energia și conservarea biodiversității și se află în prima linie a combaterii schimbărilor climatice; solicită ca acestea să fie susținute printr-o finanțare adecvată și flexibilă, prin dispoziții în cadrele legislative, prin acces la terenuri și resurse și prin cooperare cu sectorul privat și cu cel financiar; reiterează rolul adaptării la dimensiunea de gen, inclusiv al agriculturii inteligente din punct de vedere climatic, al reducerii riscului de dezastre, al economiei circulare și al gestionării sustenabile a resurselor naturale; |
| --- | --- |

90.

| 91. | solicită ca femeile și fetele să beneficieze de acces și formare în domeniul instrumentelor digitale și să fie promovată prezența femeilor în profesiile din domeniile STIM; |
| --- | --- |

91.

| 92. | subliniază că rețelele sociale sunt o sursă de discriminare și hărțuire de gen; subliniază că guvernele trebuie să-și intensifice eforturile pentru a reglementa mai bine aceste rețele, alături de platformele digitale, pentru a combate violența și hărțuirea online pe criterii de gen; recunoaște că acesta este un obstacol major în calea accesului femeilor și fetelor la spațiile digitale și a participării lor online și împiedică în mod grav participarea politică a fetelor și a femeilor, în special a celor cu identități intersecționale, care raportează rate mai mari de hărțuire online; solicită instituirea unor mecanisme de protecție online adaptate pentru femei și implicarea mai mare a femeilor în proiectarea, fabricarea și dezvoltarea aplicațiilor de inteligență artificială, pentru a combate perpetuarea stereotipurilor și a prejudecăților de gen; solicită aplicarea dispozițiilor corespunzătoare de drept penal pentru a combate abuzurile online, mesajele de amenințare, hărțuirea sexuală și partajarea de imagini private fără acordul persoanei în cauză; |
| --- | --- |

92.

| 93. | observă că comerțul electronic are potențialul de a conecta mai multe antreprenoare cu piețele internaționale; solicită Comisiei să sprijine femeile în adoptarea de noi tehnologii, cum ar fi tehnologia blockchain, care, datorită naturii sale peer-to-peer, anonimatului și eficienței, poate ajuta anumite femei să depășească unele bariere juridice și culturale discriminatorii din calea comerțului, să își îmbunătățească accesul la finanțare și să le ajute să se integreze în lanțurile valorice globale; |
| --- | --- |

93.

Crearea unei adevărate Generații a egalității

| 94. | reafirmă că UE trebuie să aibă un rol de lider la nivel multilateral în promovarea diplomației feministe, pentru a materializa acordurile internaționale privind drepturile și capacitarea femeilor și ale fetelor; invită UE, statele sale membre, Comisia și SEAE să se angajeze să avanseze către o politică externă, de securitate și de dezvoltare feministă, care să implice o viziune transformatoare din perspectiva genului și să facă din egalitatea de gen o parte esențială a acțiunilor și priorităților lor externe; |
| --- | --- |

94.

| 95. | salută cele 33 de miliarde EUR promise de guvernele din întreaga lume, de sectorul privat și de societatea civilă în cadrul Forumului pentru „Generația Egalitate” de la Paris; solicită un sistem internațional eficient de responsabilizare și cere Comisiei să monitorizeze anual angajamentele convenite și concretizarea lor; |
| --- | --- |

95.

| 96. | reamintește angajamentul Comisiei de a aloca 4 miliarde EUR din bugetul extern pentru femei și fete și de a majora finanțarea pentru organizațiile de femei; solicită ca aceste angajamente să fie clarificate, monitorizate adecvat și transpuse în practică, precum și să se stabilească un nivel de referință și obiective clare; |
| --- | --- |

96.

| 97. | reamintește că dialogul între generații și includerea și angajamentul bărbaților și băieților pentru a face să evolueze egalitatea de gen sunt esențiale pentru o schimbare la nivel societal și pentru crearea unei adevărate Generații a egalității; |
| --- | --- |

97.

| 98. | salută recunoașterea în PAEG III a importanței implicării active a bărbaților și băieților în promovarea schimbării atitudinilor sociale și, în consecință, a schimbărilor structurale mai ample; subliniază că este important să se creeze modalități practice de a implica bărbații și băieții ca agenți ai schimbării prin stabilirea unor indicatori suplimentari și a unor ținte suplimentare legate de implicarea bărbaților și a băieților și prin asigurarea faptului că PAEG III generează rezultate pozitive și pentru ei; |
| --- | --- |

98.

o

o o

| 99. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și Vicepreședintelui Comisiei/Înalt Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate. |
| --- | --- |

99.

---

(1)  JO L 23, 27.1.2010, p. 35.

(2)  JO L 107, 26.3.2021, p. 1.

(3)  JO L 209, 14.6.2021, p. 1.

(4)  JO C 76, 9.3.2020, p. 168.

(5)  JO C 294, 23.7.2021, p. 8.

(6)  JO C 294, 23.7.2021, p. 58.

(7)  JO C 404, 6.10.2021, p. 202.

(8)  JO C 456, 10.11.2021, p. 191.

(9)  JO C 456, 10.11.2021, p. 232.

(10)  JO C 81, 18.2.2022, p. 63.

(11)  JO C 81, 18.2.2022, p. 43.

(12)  JO C 162, 10.5.2019, p. 9.

(13)  JO C 99 E, 3.4.2012, p. 31.

---

| 9.9.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 347/168 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 347/168

---

P9_TA(2022)0074

Statul de drept și consecințele hotărârii CJUE

Rezoluția Parlamentului European din 10 martie 2022 referitoare la statul de drept și consecințele hotărârii CEJ (2022/2535(RSP))

(2022/C 347/13)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 2, articolul 3 alineatul (1), articolul 4 alineatul (3), articolele 6, 7, 13, articolul 14 alineatul (1), articolul 16 alineatul (1), articolul 17 alineatul (1), articolul 17 alineatul (3), articolul 17 alineatul (8), articolul 19 alineatul (1) al doilea paragraf și articolul 49 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), precum și articolele 265, 310, 317 și 319 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 2, articolul 3 alineatul (1), articolul 4 alineatul (3), articolele 6, 7, 13, articolul 14 alineatul (1), articolul 16 alineatul (1), articolul 17 alineatul (1), articolul 17 alineatul (3), articolul 17 alineatul (8), articolul 19 alineatul (1) al doilea paragraf și articolul 49 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), precum și articolele 265, 310, 317 și 319 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2092 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2020 privind un regim general de condiționalitate pentru protecția bugetului Uniunii (1) („Regulamentul privind condiționalitatea legată de statul de drept”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2092 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2020 privind un regim general de condiționalitate pentru protecția bugetului Uniunii (1) („Regulamentul privind condiționalitatea legată de statul de drept”),

| — | având în vedere rezoluția sa din 25 martie 2021 referitoare la aplicarea Regulamentului (UE, Euratom) 2020/2092: mecanismul de condiționalitate bazat pe statul de drept (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 25 martie 2021 referitoare la aplicarea Regulamentului (UE, Euratom) 2020/2092: mecanismul de condiționalitate bazat pe statul de drept (2),

| — | având în vedere rezoluția sa din 10 iunie 2021 referitoare la situația statului de drept în Uniunea Europeană și aplicarea Regulamentului (UE, Euratom) 2020/2092 privind condiționalitatea (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 10 iunie 2021 referitoare la situația statului de drept în Uniunea Europeană și aplicarea Regulamentului (UE, Euratom) 2020/2092 privind condiționalitatea (3),

| — | având în vedere rezoluția sa din 8 iulie 2021 referitoare la elaborarea unor orientări pentru aplicarea regimului general de condiționalitate pentru protecția bugetului Uniunii (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 8 iulie 2021 referitoare la elaborarea unor orientări pentru aplicarea regimului general de condiționalitate pentru protecția bugetului Uniunii (4),

| — | având în vedere acțiunea sa introdusă la 29 octombrie 2021 în constatarea abținerii de a acționa în cauza C-657/21, Parlamentul European v Comisia, aflată în prezent pe rolul Curții de Justiție a Uniunii Europene (CEJ), |
| --- | --- |

—

având în vedere acțiunea sa introdusă la 29 octombrie 2021 în constatarea abținerii de a acționa în cauza C-657/21, Parlamentul European v Comisia, aflată în prezent pe rolul Curții de Justiție a Uniunii Europene (CEJ),

| — | având în vedere rapoartele Comisiei privind statul de drept din 30 septembrie 2020 (COM(2020)0580) și din 20 iulie 2021 (COM(2021)0700), |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele Comisiei privind statul de drept din 30 septembrie 2020 (COM(2020)0580) și din 20 iulie 2021 (COM(2021)0700),

| — | având în vedere concluziile Consiliului European adoptate la 11 decembrie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European adoptate la 11 decembrie 2020,

| — | având în vedere jurisprudența CEJ și a Curții Europene a Drepturilor Omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere jurisprudența CEJ și a Curții Europene a Drepturilor Omului,

| — | având în vedere hotărârile CEJ din 16 februarie 2022 în cauzele C-156/21 și C-157/21 (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârile CEJ din 16 februarie 2022 în cauzele C-156/21 și C-157/21 (5),

| — | având în vedere hotărârea CEJ din 3 iunie 2021 în cauza C-650/18 de respingere a acțiunii Ungariei împotriva rezoluției Parlamentului din 12 septembrie 2018 care a declanșat procedura de stabilire a existenței unui risc clar de încălcare gravă de către un stat membru a valorilor pe care se întemeiază Uniunea Europeană (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârea CEJ din 3 iunie 2021 în cauza C-650/18 de respingere a acțiunii Ungariei împotriva rezoluției Parlamentului din 12 septembrie 2018 care a declanșat procedura de stabilire a existenței unui risc clar de încălcare gravă de către un stat membru a valorilor pe care se întemeiază Uniunea Europeană (6),

| — | având în vedere ordonanța CEJ din 14 iulie 2021 și hotărârea sa din 15 iulie 2021 (7), care stipulează că sistemul disciplinar pentru judecătorii din Polonia nu este compatibil cu legislația UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere ordonanța CEJ din 14 iulie 2021 și hotărârea sa din 15 iulie 2021 (7), care stipulează că sistemul disciplinar pentru judecătorii din Polonia nu este compatibil cu legislația UE,

| — | având în vedere rezoluția sa din 12 septembrie 2018 referitoare la o propunere prin care invită Consiliul să stabilească, în temeiul articolului 7 alineatul (1) din Tratatul privind Uniunea Europeană, existența unui risc clar de încălcare gravă de către Ungaria a valorilor pe care se întemeiază Uniunea (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 12 septembrie 2018 referitoare la o propunere prin care invită Consiliul să stabilească, în temeiul articolului 7 alineatul (1) din Tratatul privind Uniunea Europeană, existența unui risc clar de încălcare gravă de către Ungaria a valorilor pe care se întemeiază Uniunea (8),

| — | având în vedere propunerea motivată a Comisiei din 20 decembrie 2017 în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) din TUE referitoare la statul de drept în Polonia: propunere de decizie a Consiliului privind constatarea unui risc clar de încălcare gravă de către Republica Polonă a statului de drept (COM(2017)0835), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea motivată a Comisiei din 20 decembrie 2017 în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) din TUE referitoare la statul de drept în Polonia: propunere de decizie a Consiliului privind constatarea unui risc clar de încălcare gravă de către Republica Polonă a statului de drept (COM(2017)0835),

| — | având în vedere rezoluția sa din 1 martie 2018 referitoare la decizia Comisiei de a activa articolul 7 alineatul (1) din TUE în ceea ce privește situația din Polonia (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 1 martie 2018 referitoare la decizia Comisiei de a activa articolul 7 alineatul (1) din TUE în ceea ce privește situația din Polonia (9),

| — | având în vedere scrisorile din 17 noiembrie 2021 trimise de Comisie Poloniei și Ungariei, în conformitate cu articolul 6 alineatul (4) din Regulamentul privind condiționalitatea bazată pe statul de drept, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisorile din 17 noiembrie 2021 trimise de Comisie Poloniei și Ungariei, în conformitate cu articolul 6 alineatul (4) din Regulamentul privind condiționalitatea bazată pe statul de drept,

| — | având în vedere articolul 132 alineatul (2) și anexa VI la Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 132 alineatul (2) și anexa VI la Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Uniunea Europeană se întemeiază pe valorile respectării demnității umane, libertății, democrației, egalității, statului de drept, precum și pe respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților, valori consacrate la articolul 2 din TUE; |
| --- | --- |

A.

întrucât Uniunea Europeană se întemeiază pe valorile respectării demnității umane, libertății, democrației, egalității, statului de drept, precum și pe respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților, valori consacrate la articolul 2 din TUE;

| B. | întrucât, în conformitate cu Regulamentul privind condiționalitatea bazată pe statul de drept, acesta din urmă trebuie înțeles din perspectiva valorilor și principiilor consacrate la articolul 2 din TFUE, printre care drepturile fundamentale și nediscriminarea; consideră că Comisia ar trebui să utilizeze toate instrumentele de care dispune, inclusiv Regulamentul privind condiționalitatea bazată pe statul de drept, pentru a se ocupa de încălcările persistente ale democrației și ale drepturilor fundamentale în întreaga Uniune, inclusiv atacurile împotriva libertății media și a jurnaliștilor, împotriva migranților, a drepturilor femeilor, a drepturilor persoanelor LGBTIQ și a libertății de asociere și de întrunire; invită Comisia să acționeze și să țină seama de acest lucru în aplicarea Regulamentului privind condiționalitatea bazată pe statul de drept; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în conformitate cu Regulamentul privind condiționalitatea bazată pe statul de drept, acesta din urmă trebuie înțeles din perspectiva valorilor și principiilor consacrate la articolul 2 din TFUE, printre care drepturile fundamentale și nediscriminarea; consideră că Comisia ar trebui să utilizeze toate instrumentele de care dispune, inclusiv Regulamentul privind condiționalitatea bazată pe statul de drept, pentru a se ocupa de încălcările persistente ale democrației și ale drepturilor fundamentale în întreaga Uniune, inclusiv atacurile împotriva libertății media și a jurnaliștilor, împotriva migranților, a drepturilor femeilor, a drepturilor persoanelor LGBTIQ și a libertății de asociere și de întrunire; invită Comisia să acționeze și să țină seama de acest lucru în aplicarea Regulamentului privind condiționalitatea bazată pe statul de drept;

| C. | întrucât orice risc clar de încălcare gravă de către un stat membru a valorilor consacrate la articolul 2 din TUE nu privește numai statul membru în care se materializează riscul, ci are un impact și asupra celorlalte state membre, asupra încrederii reciproce dintre acestea, asupra naturii înseși a Uniunii și asupra drepturilor fundamentale ale cetățenilor săi în temeiul legislației Uniunii; |
| --- | --- |

C.

întrucât orice risc clar de încălcare gravă de către un stat membru a valorilor consacrate la articolul 2 din TUE nu privește numai statul membru în care se materializează riscul, ci are un impact și asupra celorlalte state membre, asupra încrederii reciproce dintre acestea, asupra naturii înseși a Uniunii și asupra drepturilor fundamentale ale cetățenilor săi în temeiul legislației Uniunii;

| D. | întrucât valorile prevăzute la articolul 2 din TUE definesc însăși identitatea Uniunii Europene ca ordine juridică comună și, prin urmare, Uniunea Europeană trebuie să fie în măsură să apere aceste valori, în limitele competențelor care îi sunt conferite prin tratate; |
| --- | --- |

D.

întrucât valorile prevăzute la articolul 2 din TUE definesc însăși identitatea Uniunii Europene ca ordine juridică comună și, prin urmare, Uniunea Europeană trebuie să fie în măsură să apere aceste valori, în limitele competențelor care îi sunt conferite prin tratate;

| E. | întrucât Regulamentul privind condiționalitatea bazată pe statul de drept a intrat în vigoare la 1 ianuarie 2021 și este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre de la data respectivă; |
| --- | --- |

E.

întrucât Regulamentul privind condiționalitatea bazată pe statul de drept a intrat în vigoare la 1 ianuarie 2021 și este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre de la data respectivă;

| F. | întrucât aplicabilitatea, scopul și domeniul de aplicare al Regulamentului privind condiționalitatea bazată pe statul de drept sunt clar definite în acesta; întrucât, în conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din TUE, Comisia „asigură aplicarea tratatelor, precum și a măsurilor adoptate de instituții în temeiul acestora”; |
| --- | --- |

F.

întrucât aplicabilitatea, scopul și domeniul de aplicare al Regulamentului privind condiționalitatea bazată pe statul de drept sunt clar definite în acesta; întrucât, în conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din TUE, Comisia „asigură aplicarea tratatelor, precum și a măsurilor adoptate de instituții în temeiul acestora”;

| G. | întrucât absența Președintei Comisiei de la dezbaterea în plen din 16 februarie 2022 demonstrează o nerespectare a obligației Comisiei de a acorda prioritate prezenței sale, dacă i se cere, la ședințele plenare ale Parlamentului, față de alte evenimente sau invitații concurente, astfel cum se prevede în Acordul-cadru privind relațiile dintre Parlamentul European și Comisia Europeană (10); |
| --- | --- |

G.

întrucât absența Președintei Comisiei de la dezbaterea în plen din 16 februarie 2022 demonstrează o nerespectare a obligației Comisiei de a acorda prioritate prezenței sale, dacă i se cere, la ședințele plenare ale Parlamentului, față de alte evenimente sau invitații concurente, astfel cum se prevede în Acordul-cadru privind relațiile dintre Parlamentul European și Comisia Europeană (10);

| H. | întrucât, în declarația sa de presă din 16 februarie 2022, Președinta Von der Leyen a anunțat că, ținând seama de hotărârile CEJ, Comisia „va adopta în următoarele săptămâni orientări care să ofere mai multă claritate cu privire la modul în care se va aplica mecanismul în practică”; |
| --- | --- |

H.

întrucât, în declarația sa de presă din 16 februarie 2022, Președinta Von der Leyen a anunțat că, ținând seama de hotărârile CEJ, Comisia „va adopta în următoarele săptămâni orientări care să ofere mai multă claritate cu privire la modul în care se va aplica mecanismul în practică”;

| I. | întrucât aplicarea Regulamentului privind condiționalitatea legată de statul de drept nu este condiționată de adoptarea unor orientări, care nu fac parte din regulament, și întrucât orientările nu trebuie să submineze intenția colegislatorilor, nici să modifice, să extindă sau să restrângă domeniul de aplicare al textului regulamentului; |
| --- | --- |

I.

întrucât aplicarea Regulamentului privind condiționalitatea legată de statul de drept nu este condiționată de adoptarea unor orientări, care nu fac parte din regulament, și întrucât orientările nu trebuie să submineze intenția colegislatorilor, nici să modifice, să extindă sau să restrângă domeniul de aplicare al textului regulamentului;

| J. | întrucât Regulamentul privind condiționalitatea bazată pe statul de drept urmărește să protejeze bugetul Uniunii și interesele sale financiare împotriva efectelor încălcării principiilor statului de drept; |
| --- | --- |

J.

întrucât Regulamentul privind condiționalitatea bazată pe statul de drept urmărește să protejeze bugetul Uniunii și interesele sale financiare împotriva efectelor încălcării principiilor statului de drept;

| K. | întrucât este inacceptabil că, din decembrie 2021, Comisia și Consiliul au refuzat să intre în negocieri cu privire la un acord interinstituțional referitor la un mecanism unic, bazat pe dovezi și la nivelul UE pentru democrație, statul de drept și drepturile fundamentale, așa cum a solicitat Parlamentul în inițiativa sa legislativă din 7 octombrie 2020 (11); |
| --- | --- |

K.

întrucât este inacceptabil că, din decembrie 2021, Comisia și Consiliul au refuzat să intre în negocieri cu privire la un acord interinstituțional referitor la un mecanism unic, bazat pe dovezi și la nivelul UE pentru democrație, statul de drept și drepturile fundamentale, așa cum a solicitat Parlamentul în inițiativa sa legislativă din 7 octombrie 2020 (11);

| L. | întrucât cele trei condiții pentru plata fondurilor Mecanismului de redresare și reziliență către Polonia, menționate de Președinta Comisiei la 19 octombrie 2021, nu au fost încă îndeplinite; |
| --- | --- |

L.

întrucât cele trei condiții pentru plata fondurilor Mecanismului de redresare și reziliență către Polonia, menționate de Președinta Comisiei la 19 octombrie 2021, nu au fost încă îndeplinite;

| M. | întrucât, în conformitate cu articolul 319 din TFUE, „Parlamentul European adoptă, la recomandarea Consiliului, descărcarea Comisiei de execuția bugetară”; |
| --- | --- |

M.

întrucât, în conformitate cu articolul 319 din TFUE, „Parlamentul European adoptă, la recomandarea Consiliului, descărcarea Comisiei de execuția bugetară”;

| N. | întrucât războiul în desfășurare în Ucraina ne-a reamintit de datoria noastră comună de a proteja în mod real democrația, statul de drept și valorile noastre, consacrate la articolul 2 din TUE, cu toate mijloacele de care dispunem; |
| --- | --- |

N.

întrucât războiul în desfășurare în Ucraina ne-a reamintit de datoria noastră comună de a proteja în mod real democrația, statul de drept și valorile noastre, consacrate la articolul 2 din TUE, cu toate mijloacele de care dispunem;

| O. | întrucât, în conformitate cu articolul 234 din TFUE, Parlamentul European are dreptul să voteze o moțiune de cenzură împotriva Comisiei; |
| --- | --- |

O.

întrucât, în conformitate cu articolul 234 din TFUE, Parlamentul European are dreptul să voteze o moțiune de cenzură împotriva Comisiei;

| P. | întrucât Comisia a decis, din păcate, să respecte concluziile fără caracter obligatoriu ale Consiliului European din 11 decembrie 2020, deși trebuie să-și exercite „responsabilitățile în deplină independență”, iar membrii săi nu trebuie să solicite sau să accepte „instrucțiuni din partea niciunui guvern, instituție, organ, oficiu sau agenție” (articolul 17 alineatul (3) din TUE, articolul 245 din TFUE) și, în plus, „răspunde în fața Parlamentului European” (articolul 17 alineatul (8) din TUE) și „asigură aplicarea tratatelor, precum și a măsurilor adoptate de instituții în temeiul acestora” (articolul 17 alineatul (1) din TUE), |
| --- | --- |

P.

întrucât Comisia a decis, din păcate, să respecte concluziile fără caracter obligatoriu ale Consiliului European din 11 decembrie 2020, deși trebuie să-și exercite „responsabilitățile în deplină independență”, iar membrii săi nu trebuie să solicite sau să accepte „instrucțiuni din partea niciunui guvern, instituție, organ, oficiu sau agenție” (articolul 17 alineatul (3) din TUE, articolul 245 din TFUE) și, în plus, „răspunde în fața Parlamentului European” (articolul 17 alineatul (8) din TUE) și „asigură aplicarea tratatelor, precum și a măsurilor adoptate de instituții în temeiul acestora” (articolul 17 alineatul (1) din TUE),

| 1. | salută hotărârile CEJ din 16 februarie 2022 (12) și concluziile sale potrivit cărora mecanismul de condiționalitate bazată pe statul de drept este în conformitate cu dreptul UE, confirmând caracterul adecvat al temeiului juridic, compatibilitatea regimului cu articolul 7 din TUE și cu principiul securității juridice, și competențele UE în ceea ce privește statul de drept în statele membre, precum și concluzia că acțiunile introduse de Ungaria și Polonia împotriva Regulamentului privind condiționalitatea bazată pe statul de drept trebuie respinse; |
| --- | --- |

1.

| 2. | invită Comisia să ia măsuri urgente și să aplice imediat mecanismul de condiționalitate bazat pe statul de drept, prin trimiterea unei notificări scrise în temeiul articolului 6 alineatul (1) din Regulamentul privind condiționalitatea bazată pe statul de drept, și să informeze apoi direct Parlamentul; se așteaptă ca toate evenimentele care intră în domeniul de aplicare al regulamentului în cele 14 luni de la intrarea sa în vigoare, în ianuarie 2021, să facă obligatoriu parte din notificare; subliniază că e timpul ca Comisia să-și îndeplinească îndatoririle de gardian al tratatelor și să reacționeze imediat la încălcările grave și continue ale principiilor statului de drept în unele state membre, care reprezintă un pericol grav pentru interesele financiare ale Uniunii în ceea ce privește distribuirea echitabilă, în respectul legii și imparțială a fondurilor UE, în special a celor care fac obiectul gestiunii partajate; avertizează că orice altă întârziere poate avea consecințe grave; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază că inacțiunea și o abordare laxă față de structurile oligarhice și de încălcarea sistemică a statului de drept slăbesc întreaga Uniune Europeană și subminează încrederea cetățenilor săi; subliniază că este necesar să ne asigurăm că banii contribuabililor nu ajung niciodată în buzunarele celor care subminează valorile comune ale UE; |
| --- | --- |

3.

| 4. | regretă răspunsul inadecvat al Comisiei la hotărârile CEJ din 16 februarie 2022, în pofida angajamentului său de a finaliza orientările despre aplicarea mecanismului privind statul de drept; reafirmă însă că textul Regulamentului privind condiționalitatea bazată pe statul de drept este clar și nu necesită nicio interpretare suplimentară pentru a fi aplicat, iar colegislatorii nu au delegat Comisiei nicio competență în acest sens; subliniază că CEJ a stabilit, în special, că statele membre nu pot pretinde că nu sunt în măsură să determine cu suficientă precizie conținutul esențial al regulamentului și cerințele care decurg din acesta; subliniază, în acest context, că procesul de elaborare a unor orientări care nu sunt juridic obligatorii și nu fac parte din regulament nu trebuie în niciun caz să întârzie și mai mult aplicarea regulamentului și subliniază, în special, că Comisia are datoria de a pune în aplicare legislația UE indiferent de calendarele electorale din statele membre; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ia act de faptul că, în octombrie 2021, în temeiul articolului 265 din TFUE, Parlamentul a deschis o acțiune împotriva Comisiei în fața CEJ pentru că nu a acționat și nu a aplicat regulamentul, acțiune care a fost solicitată în două rezoluții din 2021 și care a urmat răspunsurilor nesatisfăcătoare din partea Comisiei și tentativei sale de a câștiga timp; reamintește că această cauză (13) se află în prezent în etapa procedurii scrise, în care părțile implicate – Comisia și Parlamentul – își prezintă argumentele în scris; regretă că Comisia nu a răspuns încă solicitării Parlamentului de a declanșa articolul 6 alineatul (1) din regulament și nu a trimis notificări scrise statelor membre în cauză, ci a trimis solicitări de informații Ungariei și Poloniei abia în noiembrie 2021; |
| --- | --- |

5.

| 6. | regretă incapacitatea Consiliului de a realiza progrese de substanță în ceea ce privește asigurarea respectării valorilor Uniunii în cadrul procedurilor în curs prevăzute la articolul 7, ca răspuns la amenințările la adresa valorilor europene comune care au loc în Polonia și Ungaria; subliniază că eșecul Consiliului în a face uz efectiv de articolul 7 din TUE continuă să submineze integritatea valorilor comune europene, încrederea reciprocă și credibilitatea Uniunii în ansamblu; solicită insistent Președinției franceze și celor ulterioare să organizeze periodic audieri; salută, în acest sens, prima audiere convocată de Președinția franceză la 22 februarie 2022 și a doua audiere, planificată pentru 30 mai 2022; recomandă Consiliului să adreseze recomandări concrete statelor membre în cauză în urma audierilor, așa cum se prevede la articolul 7 alineatul (1) din TUE și să indice termene pentru punerea în aplicare a acestor recomandări; |
| --- | --- |

6.

| 7. | invită, prin urmare, Președinția franceză să-și îndeplinească angajamentul privind „o Europă umană” și să contribuie în mod hotărât la consolidarea statului de drept și la protecția drepturilor fundamentale, conform programului Președinției UE, în care statul de drept este descris drept „o precondiție esențială pentru buna funcționare a Uniunii”; invită insistent Președinția franceză să sprijine aplicarea și implementarea rapidă și adecvată a Regulamentului privind condiționalitatea bazată pe statul de drept; |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază că deteriorarea situației în ceea ce privește statul de drept în unele state membre impune un dialog constructiv cu privire la evoluția setului de instrumente al UE pentru statul de drept; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază că, atunci când ia orice măsură în temeiul regulamentului, Comisia ar trebui să asigure transparența deplină și să informeze Parlamentul complet și în timp util, și să nu facă ca atunci când a trimis scrisori de solicitare de informații în temeiul regulamentului în noiembrie 2021; |
| --- | --- |

9.

| 10. | invită Comisia să se asigure că destinatarii sau beneficiarii finali ai fondurilor UE nu sunt privați de beneficiile fondurilor UE dacă se aplică sancțiuni în cadrul mecanismului de condiționalitate privind statul de drept, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatele (4) și (5) din regulament; |
| --- | --- |

10.

| 11. | subliniază că mecanismul de condiționalitate bazat pe statul de drept ar trebui să se aplice atât bugetului Uniunii, cât și NextGenerationEU; subliniază, de asemenea, că aprobarea planurilor naționale în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență ar trebui condiționată de îndeplinirea tuturor celor 11 criterii prevăzute la articolul 19 și în anexa V la Regulamentul privind Mecanismul de redresare și reziliență; se așteaptă ca Comisia să excludă orice risc ca programele din cadrul politicii de coeziune să contribuie la utilizarea abuzivă a fondurilor UE sau la încălcarea statului de drept, înainte de a aproba acordurile de parteneriat și programele politicii de coeziune; invită Comisia să aplice mai strict Regulamentul privind dispozițiile comune și Regulamentul financiar pentru a combate utilizarea discriminatorie a fondurilor UE, în special cea motivată politic; |
| --- | --- |

11.

| 12. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei, Consiliului și statelor membre. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  JO L 433 I, 22.12.2020, p. 1.

(2)  JO C 494, 8.12.2021, p. 61.

(3)  JO C 67, 8.2.2022, p. 86.

(4)  JO C 99, 1.3.2022, p. 146.

(5)  Hotărârea din 16 februarie 2022, Ungaria v Parlamentul European și Consiliul Uniunii Europene, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97 și Hotărârea din 16 februarie 2022, Republica Polonă v Parlamentul European și Consiliul Uniunii Europene, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98.

(6)  Hotărârea din 3 iunie 2021, Ungaria v Parlamentul, C-650/18, ECLI:EU:C:2021:426.

(7)  Ordonanța vicepreședintelui Curții din 14 iulie 2021, Comisia Europeană v Republica Polonă, C-204/21 R, ECLI:EU:C:2021:593 și Hotărârea din 15 iulie 2021, Comisia Europeană v Republica Polonă, C-791/19, ECLI:EU:C:2021:596.

(8)  JO C 433, 23.12.2019, p. 66.

(9)  JO C 129, 5.4.2019, p. 13.

(10)  JO L 304, 20.11.2010, p. 47.

(11)  JO C 395, 29.9.2021, p. 2.

(12)  În cauzele C-156/21 și C-157/21, citate mai sus.

(13)  C-657/21.

---

| 9.9.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 347/172 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 347/172

---

P9_TA(2022)0075

Un cadru european pentru impozitul reținut la sursă

Rezoluția Parlamentului European din 10 martie 2022 referitoare la un cadru european pentru impozitul reținut la sursă (2021/2097(INI))

(2022/C 347/14)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolele 12, 45, 49, 58, 63, 64, 65, 113, 115 și 116 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 12, 45, 49, 58, 63, 64, 65, 113, 115 și 116 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 11 noiembrie 2011 de Directivă a Consiliului privind sistemul comun de impozitare aplicabil plăților de dobânzi și de redevențe efectuate între societăți asociate din state membre diferite (COM(2011)0714), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 11 noiembrie 2011 de Directivă a Consiliului privind sistemul comun de impozitare aplicabil plăților de dobânzi și de redevențe efectuate între societăți asociate din state membre diferite (COM(2011)0714),

| — | având în vedere Directiva 2011/96/UE a Consiliului din 30 noiembrie 2011 privind regimul fiscal comun care se aplică societăților-mamă și filialelor acestora din diferite state membre (1) (Directiva privind societățile-mamă și filialele), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2011/96/UE a Consiliului din 30 noiembrie 2011 privind regimul fiscal comun care se aplică societăților-mamă și filialelor acestora din diferite state membre (1) (Directiva privind societățile-mamă și filialele),

| — | având în vedere adoptarea de către UE a Directivei (UE) 2016/1164 a Consiliului din 12 iulie 2016 de stabilire a normelor împotriva practicilor de evitare a obligațiilor fiscale care au incidență directă asupra funcționării pieței interne (2) și a Directivei (UE) 2017/952 a Consiliului din 29 mai 2017 de modificare a Directivei (UE) 2016/1164 în ceea ce privește tratamentul neuniform al elementelor hibride care implică țări terțe (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere adoptarea de către UE a Directivei (UE) 2016/1164 a Consiliului din 12 iulie 2016 de stabilire a normelor împotriva practicilor de evitare a obligațiilor fiscale care au incidență directă asupra funcționării pieței interne (2) și a Directivei (UE) 2017/952 a Consiliului din 29 mai 2017 de modificare a Directivei (UE) 2016/1164 în ceea ce privește tratamentul neuniform al elementelor hibride care implică țări terțe (3),

| — | având în vedere Directiva 2003/49/CE a Consiliului din 3 iunie 2003 privind sistemul comun de impozitare, aplicabil plăților de dobânzi și de redevențe efectuate între societăți asociate din state membre diferite (4) („Directiva privind dobânzile și redevențele”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2003/49/CE a Consiliului din 3 iunie 2003 privind sistemul comun de impozitare, aplicabil plăților de dobânzi și de redevențe efectuate între societăți asociate din state membre diferite (4) („Directiva privind dobânzile și redevențele”),

| — | având în vedere Directiva 2014/107/UE a Consiliului din 9 decembrie 2014 de modificare a Directivei 2011/16/UE în ceea ce privește schimbul automat obligatoriu de informații în domeniul fiscal (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2014/107/UE a Consiliului din 9 decembrie 2014 de modificare a Directivei 2011/16/UE în ceea ce privește schimbul automat obligatoriu de informații în domeniul fiscal (5),

| — | având în vedere Directiva (UE) 2018/822 a Consiliului din 25 mai 2018 de modificare a Directivei 2011/16/UE în ceea ce privește schimbul automat obligatoriu de informații în domeniul fiscal cu privire la modalitățile transfrontaliere care fac obiectul raportării (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2018/822 a Consiliului din 25 mai 2018 de modificare a Directivei 2011/16/UE în ceea ce privește schimbul automat obligatoriu de informații în domeniul fiscal cu privire la modalitățile transfrontaliere care fac obiectul raportării (6),

| — | având în vedere propunerile Comisiei din 25 octombrie 2016 privind o bază fiscală comună a societăților (COM(2016)0685) și din 25 octombrie 2016 privind o bază fiscală consolidată comună a societăților (COM(2016)0683), pachetul privind impozitarea economiei digitale (7) și poziția Parlamentului în acest sens, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerile Comisiei din 25 octombrie 2016 privind o bază fiscală comună a societăților (COM(2016)0685) și din 25 octombrie 2016 privind o bază fiscală consolidată comună a societăților (COM(2016)0683), pachetul privind impozitarea economiei digitale (7) și poziția Parlamentului în acest sens,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 18 mai 2021 intitulată „Impozitarea întreprinderilor pentru secolul XXI” (COM(2021)0251), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 18 mai 2021 intitulată „Impozitarea întreprinderilor pentru secolul XXI” (COM(2021)0251),

| — | având în vedere poziția sa adoptată în primă lectură cu privire la propunerea din 11 septembrie 2012 de Directivă a Consiliului privind sistemul comun de impozitare aplicabil plăților de dobânzi și de redevențe efectuate între societăți asociate din state membre diferite (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa adoptată în primă lectură cu privire la propunerea din 11 septembrie 2012 de Directivă a Consiliului privind sistemul comun de impozitare aplicabil plăților de dobânzi și de redevențe efectuate între societăți asociate din state membre diferite (8),

| — | având în vedere recomandarea sa din 13 decembrie 2017 către Consiliu și Comisie în urma anchetei privind spălarea de bani, evitarea sarcinilor fiscale și evaziunea fiscală (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea sa din 13 decembrie 2017 către Consiliu și Comisie în urma anchetei privind spălarea de bani, evitarea sarcinilor fiscale și evaziunea fiscală (9),

| — | având în vedere acțiunile întreprinse de Comisie ca urmare a fiecăreia dintre rezoluțiile Parlamentului menționate mai sus (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere acțiunile întreprinse de Comisie ca urmare a fiecăreia dintre rezoluțiile Parlamentului menționate mai sus (10),

| — | având în vedere raportul Autorității Europene pentru Valori Mobiliare și Piețe din 23 septembrie 2020 privind scandalurile Cum/Ex, Cum/Cum și sistemele de reținere a impozitelor la sursă, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Autorității Europene pentru Valori Mobiliare și Piețe din 23 septembrie 2020 privind scandalurile Cum/Ex, Cum/Cum și sistemele de reținere a impozitelor la sursă,

| — | având în vedere Recomandarea Comisiei din 19 octombrie 2009 privind procedurile de reducere a impozitului reținut la sursă (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea Comisiei din 19 octombrie 2009 privind procedurile de reducere a impozitului reținut la sursă (11),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 noiembrie 2011 intitulată „Dubla impunere pe piața unică” (COM(2011)0712), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 noiembrie 2011 intitulată „Dubla impunere pe piața unică” (COM(2011)0712),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 15 iulie 2020 intitulată „Plan de acțiune pentru o fiscalitate echitabilă și simplificată în sprijinul strategiei de redresare” (COM(2020)0312), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 15 iulie 2020 intitulată „Plan de acțiune pentru o fiscalitate echitabilă și simplificată în sprijinul strategiei de redresare” (COM(2020)0312),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 24 septembrie 2020 intitulată „O uniune a piețelor de capital pentru cetățeni și întreprinderi – un nou plan de acțiune” (COM(2020)0590), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 24 septembrie 2020 intitulată „O uniune a piețelor de capital pentru cetățeni și întreprinderi – un nou plan de acțiune” (COM(2020)0590),

| — | având în vedere Codul de conduită al Comisiei din 2017 privind impozitul reținut la sursă, |
| --- | --- |

—

având în vedere Codul de conduită al Comisiei din 2017 privind impozitul reținut la sursă,

| — | având în vedere raportul Autorității Bancare Europene din 11 mai 2020 privind scandalurile Cum/Ex, Cum/Cum și sistemele de reținere a impozitelor la sursă, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Autorității Bancare Europene din 11 mai 2020 privind scandalurile Cum/Ex, Cum/Cum și sistemele de reținere a impozitelor la sursă,

| — | având în vedere raportul Autorității Europene pentru Valori Mobiliare și Piețe din 23 septembrie 2020 privind revizuirea MAR, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Autorității Europene pentru Valori Mobiliare și Piețe din 23 septembrie 2020 privind revizuirea MAR,

| — | având în vedere raportul Comisiei din 24 martie 2017 intitulat „Accelerarea uniunii piețelor de capital: eliminarea barierelor naționale din calea fluxurilor de capital” (COM(2017)0147), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei din 24 martie 2017 intitulat „Accelerarea uniunii piețelor de capital: eliminarea barierelor naționale din calea fluxurilor de capital” (COM(2017)0147),

| — | având în vedere studiul din octombrie 2021 al Observatorului fiscal al UE intitulat „Efectele impozitului minim global asupra veniturilor: estimări în funcție de țară”, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul din octombrie 2021 al Observatorului fiscal al UE intitulat „Efectele impozitului minim global asupra veniturilor: estimări în funcție de țară”,

| — | având în vedere studiul din 22 noiembrie 2021 al Observatorului fiscal al UE intitulat „Noi forme de concurență fiscală în Uniunea Europeană: o investigație empirică”, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul din 22 noiembrie 2021 al Observatorului fiscal al UE intitulat „Noi forme de concurență fiscală în Uniunea Europeană: o investigație empirică”,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 februarie 2021 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 februarie 2021 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență (12),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 22 ianuarie 2021 intitulat „Orientări pentru statele membre – planurile de redresare și reziliență” (SWD(2021)0012), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 22 ianuarie 2021 intitulat „Orientări pentru statele membre – planurile de redresare și reziliență” (SWD(2021)0012),

| — | având în vedere declarația din 1 iulie 2021 a G20/Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) – Cadrul incluziv privind erodarea bazei impozabile și transferul profiturilor (BEPS) cu referire la o soluție cu doi piloni pentru abordarea provocărilor fiscale care rezultă din digitalizarea economiei, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 1 iulie 2021 a G20/Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) – Cadrul incluziv privind erodarea bazei impozabile și transferul profiturilor (BEPS) cu referire la o soluție cu doi piloni pentru abordarea provocărilor fiscale care rezultă din digitalizarea economiei,

| — | având în vedere proiectul OCDE intitulat „Trade Relief and Compliance Enhancement (TRACE)” (Reducerea impozitului reținut la sursă prevăzut de convenții și îmbunătățirea conformității), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul OCDE intitulat „Trade Relief and Compliance Enhancement (TRACE)” (Reducerea impozitului reținut la sursă prevăzut de convenții și îmbunătățirea conformității),

| — | având în vedere evaluarea inițială a impactului realizată de Comisie la 28 septembrie 2021 cu privire la inițiativa intitulată „Noul sistem al UE pentru evitarea dublei impuneri și prevenirea abuzurilor fiscale în domeniul impozitelor reținute la sursă”, |
| --- | --- |

—

având în vedere evaluarea inițială a impactului realizată de Comisie la 28 septembrie 2021 cu privire la inițiativa intitulată „Noul sistem al UE pentru evitarea dublei impuneri și prevenirea abuzurilor fiscale în domeniul impozitelor reținute la sursă”,

| — | având în vedere rezoluția sa din 25 noiembrie 2015 referitoare la deciziile fiscale și alte măsuri similare sau cu efecte similare (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 25 noiembrie 2015 referitoare la deciziile fiscale și alte măsuri similare sau cu efecte similare (13),

| — | având în vedere rezoluția sa din 6 iulie 2016 referitoare la deciziile fiscale și alte măsuri similare sau cu efecte similare (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 6 iulie 2016 referitoare la deciziile fiscale și alte măsuri similare sau cu efecte similare (14),

| — | având în vedere rezoluția sa din 29 noiembrie 2018 referitoare la scandalul Cum-Ex: frauda financiară și lacunele din cadrul juridic în vigoare (15); |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 29 noiembrie 2018 referitoare la scandalul Cum-Ex: frauda financiară și lacunele din cadrul juridic în vigoare (15);

| — | având în vedere rezoluția sa din 26 martie 2019 referitoare la infracțiunile financiare, evaziunea fiscală și evitarea obligațiilor fiscale (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 26 martie 2019 referitoare la infracțiunile financiare, evaziunea fiscală și evitarea obligațiilor fiscale (16),

| — | având în vedere rezoluția sa din 21 ianuarie 2021 referitoare la reformarea listei UE a paradisurilor fiscale (17), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 21 ianuarie 2021 referitoare la reformarea listei UE a paradisurilor fiscale (17),

| — | având în vedere rezoluția sa din 16 septembrie 2021 referitoare la punerea în aplicare a cerințelor UE privind schimbul de informații fiscale: progrese, lecții învățate și obstacole care trebuie depășite, (18) |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 16 septembrie 2021 referitoare la punerea în aplicare a cerințelor UE privind schimbul de informații fiscale: progrese, lecții învățate și obstacole care trebuie depășite, (18)

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A9-0011/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A9-0011/2022),

| A. | întrucât statele membre continuă să piardă venituri fiscale din cauza practicilor fiscale dăunătoare, iar veniturile pierdute din cauza evaziunii fiscale practicate de societăți variază între 36-37 miliarde EUR (19) și 160-190 miliarde EUR pe an (20); |
| --- | --- |

A.

întrucât statele membre continuă să piardă venituri fiscale din cauza practicilor fiscale dăunătoare, iar veniturile pierdute din cauza evaziunii fiscale practicate de societăți variază între 36-37 miliarde EUR (19) și 160-190 miliarde EUR pe an (20);

| B. | întrucât un studiu empiric (21) sugerează că statele membre ale UE pierd, la nivel colectiv, majoritatea veniturilor din impozitul pe profit din cauza altor state membre ale UE, nu din cauza unor țări terțe; |
| --- | --- |

B.

întrucât un studiu empiric (21) sugerează că statele membre ale UE pierd, la nivel colectiv, majoritatea veniturilor din impozitul pe profit din cauza altor state membre ale UE, nu din cauza unor țări terțe;

| C. | întrucât fluxurile ridicate de plăți de redevențe, dobânzi sau dividende prin intermediul unei anumite jurisdicții indică faptul că profiturile sunt redirecționate cu unicul scop de a reduce impozitele; |
| --- | --- |

C.

întrucât fluxurile ridicate de plăți de redevențe, dobânzi sau dividende prin intermediul unei anumite jurisdicții indică faptul că profiturile sunt redirecționate cu unicul scop de a reduce impozitele;

| D. | întrucât structurile de planificare fiscală agresivă pot fi grupate în trei canale principale: (i) plățile de redevențe, (ii) plățile de dobânzi și (iii) stabilirea prețurilor de transfer (22), ceea ce indică ponderea importantă a fluxurilor de venituri pasive în practicile de evitare a obligațiilor fiscale și în evaziunea fiscală; |
| --- | --- |

D.

întrucât structurile de planificare fiscală agresivă pot fi grupate în trei canale principale: (i) plățile de redevențe, (ii) plățile de dobânzi și (iii) stabilirea prețurilor de transfer (22), ceea ce indică ponderea importantă a fluxurilor de venituri pasive în practicile de evitare a obligațiilor fiscale și în evaziunea fiscală;

| E. | întrucât prin Cadrul incluziv al OECD/G20 privind BEPS s-a convenit asupra componentelor-cheie ale unei reforme cu doi piloni a sistemului fiscal internațional pentru a aborda problemele generate de digitalizarea economiei, inclusiv o rată minimă efectivă a impozitului pe profit de 15 %; |
| --- | --- |

E.

întrucât prin Cadrul incluziv al OECD/G20 privind BEPS s-a convenit asupra componentelor-cheie ale unei reforme cu doi piloni a sistemului fiscal internațional pentru a aborda problemele generate de digitalizarea economiei, inclusiv o rată minimă efectivă a impozitului pe profit de 15 %;

| F. | întrucât Observatorul fiscal al UE a estimat că punerea în aplicare a pilonului II al acordului OECD/G20 va conduce la un câștig imediat de 63,9 miliarde EUR sub formă de venituri fiscale pentru cele 27 de state membre; |
| --- | --- |

F.

întrucât Observatorul fiscal al UE a estimat că punerea în aplicare a pilonului II al acordului OECD/G20 va conduce la un câștig imediat de 63,9 miliarde EUR sub formă de venituri fiscale pentru cele 27 de state membre;

| G. | întrucât reținerea la sursă a impozitelor poate reduce riscul de evaziune fiscală și de evitare a obligațiilor fiscale, dar poate conduce și la dublă impunere; întrucât aceste impozite reprezintă o sursă de venit pentru statele membre în finanțarea cheltuielilor publice și reprezintă un instrument eficace pentru a asigura o bază de impozitare internă și pentru a combate transferul profiturilor către jurisdicții cu un nivel scăzut de impozitare; |
| --- | --- |

G.

întrucât reținerea la sursă a impozitelor poate reduce riscul de evaziune fiscală și de evitare a obligațiilor fiscale, dar poate conduce și la dublă impunere; întrucât aceste impozite reprezintă o sursă de venit pentru statele membre în finanțarea cheltuielilor publice și reprezintă un instrument eficace pentru a asigura o bază de impozitare internă și pentru a combate transferul profiturilor către jurisdicții cu un nivel scăzut de impozitare;

| H. | întrucât schimbările la nivel european și la nivelul statelor membre în ceea ce privește sistemul de reținere la sursă a impozitelor ar trebui să fie integrat cu dispozițiile existente și viitoare privind combaterea evitării obligațiilor fiscale, precum punerea în aplicare a acordului menționat mai sus prin Cadrul incluziv al OECD/G20 privind BEPS; |
| --- | --- |

H.

întrucât schimbările la nivel european și la nivelul statelor membre în ceea ce privește sistemul de reținere la sursă a impozitelor ar trebui să fie integrat cu dispozițiile existente și viitoare privind combaterea evitării obligațiilor fiscale, precum punerea în aplicare a acordului menționat mai sus prin Cadrul incluziv al OECD/G20 privind BEPS;

| I. | întrucât scandalurile Cum-Ex și Cum-Cum sunt legate de recuperarea impozitului reținut la sursă pe dividende la care beneficiarii nu aveau dreptul și se estimează că au impus contribuabililor un cost total de aproximativ 140 miliarde EUR între 2000 și 2020; întrucât majoritatea acestor recuperări au fost considerate ilegale, iar dezvăluirile constituie cel mai mare scandal de fraudă fiscală din Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

I.

întrucât scandalurile Cum-Ex și Cum-Cum sunt legate de recuperarea impozitului reținut la sursă pe dividende la care beneficiarii nu aveau dreptul și se estimează că au impus contribuabililor un cost total de aproximativ 140 miliarde EUR între 2000 și 2020; întrucât majoritatea acestor recuperări au fost considerate ilegale, iar dezvăluirile constituie cel mai mare scandal de fraudă fiscală din Uniunea Europeană;

| J. | întrucât procedurile de rambursare complexe, îndelungate, costisitoare și nestandardizate sporesc riscul de fraudă fiscală și de evitare a obligațiilor fiscale, după cum o demonstrează dezvăluirile în scandalul Cum-Ex, accentuând și birocrația în investițiile transfrontaliere, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri) și pentru investitorii de mici dimensiuni, ceea ce poate descuraja investițiile transfrontaliere și crea un obstacol în calea integrării pieței și a progresului uniunii piețelor de capital; |
| --- | --- |

J.

întrucât procedurile de rambursare complexe, îndelungate, costisitoare și nestandardizate sporesc riscul de fraudă fiscală și de evitare a obligațiilor fiscale, după cum o demonstrează dezvăluirile în scandalul Cum-Ex, accentuând și birocrația în investițiile transfrontaliere, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri) și pentru investitorii de mici dimensiuni, ceea ce poate descuraja investițiile transfrontaliere și crea un obstacol în calea integrării pieței și a progresului uniunii piețelor de capital;

| K. | întrucât poziția Parlamentului European privind uniunea piețelor de capital este reliefată în rezoluția sa din 8 octombrie 2020 referitoare la continuarea dezvoltării uniunii piețelor de capital (UPC): un acces mai bun la finanțarea de pe piețele de capital, în special pentru IMM-uri, și o mai mare participare a investitorilor mici (23); întrucât UE s-a angajat să finalizeze proiectul privind uniunea piețelor de capital și să promoveze o adevărată piață europeană care să încurajeze operațiunile transfrontaliere; întrucât, în comunicarea sa din 2020 intitulată „O uniune a piețelor de capital pentru cetățeni și întreprinderi – un nou plan de acțiune”, Comisia a anunțat că obiectivul de a reduce sarcina asociată cu impozitarea în investițiile transfrontaliere este una dintre acțiunile esențiale; |
| --- | --- |

K.

întrucât poziția Parlamentului European privind uniunea piețelor de capital este reliefată în rezoluția sa din 8 octombrie 2020 referitoare la continuarea dezvoltării uniunii piețelor de capital (UPC): un acces mai bun la finanțarea de pe piețele de capital, în special pentru IMM-uri, și o mai mare participare a investitorilor mici (23); întrucât UE s-a angajat să finalizeze proiectul privind uniunea piețelor de capital și să promoveze o adevărată piață europeană care să încurajeze operațiunile transfrontaliere; întrucât, în comunicarea sa din 2020 intitulată „O uniune a piețelor de capital pentru cetățeni și întreprinderi – un nou plan de acțiune”, Comisia a anunțat că obiectivul de a reduce sarcina asociată cu impozitarea în investițiile transfrontaliere este una dintre acțiunile esențiale;

| L. | întrucât Comisia a introdus în trecut măsuri fără caracter obligatoriu pentru a facilita procedurile de solicitare a rambursării impozitului, inclusiv un cod de conduită privind impozitul reținut la sursă și o recomandare privind simplificarea procedurilor de solicitare a unei reduceri transfrontaliere a impozitului reținut la sursă, care au avut doar rezultate limitate; întrucât nici pachetul TRACE al OCDE (24) nu este aplicat pe scară largă; |
| --- | --- |

L.

întrucât Comisia a introdus în trecut măsuri fără caracter obligatoriu pentru a facilita procedurile de solicitare a rambursării impozitului, inclusiv un cod de conduită privind impozitul reținut la sursă și o recomandare privind simplificarea procedurilor de solicitare a unei reduceri transfrontaliere a impozitului reținut la sursă, care au avut doar rezultate limitate; întrucât nici pachetul TRACE al OCDE (24) nu este aplicat pe scară largă;

| M. | întrucât Comisia a estimat costurile totale ale procedurilor de rambursare a impozitului reținut la sursă la aproximativ 8,4 miliarde EUR în 2016, cifră care s-a datorat în principal renunțării la reducerea impozitului reținut la sursă, costurilor procedurilor de recuperare și costurilor de oportunitate (25), reducând atractivitatea investițiilor transfrontaliere; |
| --- | --- |

M.

întrucât Comisia a estimat costurile totale ale procedurilor de rambursare a impozitului reținut la sursă la aproximativ 8,4 miliarde EUR în 2016, cifră care s-a datorat în principal renunțării la reducerea impozitului reținut la sursă, costurilor procedurilor de recuperare și costurilor de oportunitate (25), reducând atractivitatea investițiilor transfrontaliere;

| N. | întrucât atât Directiva privind dobânzile și redevențele, cât și Directiva privind societățile-mamă și filialele acestora scutesc de la reținerea la sursă anumite plăți transfrontaliere care au loc în interiorul UE și care privesc dobânzile, redevențele și dividendele, cu scopul de a evita dubla impunere; |
| --- | --- |

N.

întrucât atât Directiva privind dobânzile și redevențele, cât și Directiva privind societățile-mamă și filialele acestora scutesc de la reținerea la sursă anumite plăți transfrontaliere care au loc în interiorul UE și care privesc dobânzile, redevențele și dividendele, cu scopul de a evita dubla impunere;

| O. | întrucât, la 26 februarie 2019, Curtea de Justiție a Uniunii Europene a hotărât în mai multe cauze referitoare la regimul danez de reținere a impozitului la sursă în ceea ce privește dividendele și dobânzile plătite de societăți daneze către societăți din alte state membre ale UE, cu consecințe importante asupra aplicării Directivei privind dobânzile și redevențele și a Directivei privind societățile-mamă și filialele acestora; întrucât aceste cauze confirmă importanța unor informații fiabile privind proprietatea efectivă și substanța economică din partea destinatarului veniturilor pasive; |
| --- | --- |

O.

întrucât, la 26 februarie 2019, Curtea de Justiție a Uniunii Europene a hotărât în mai multe cauze referitoare la regimul danez de reținere a impozitului la sursă în ceea ce privește dividendele și dobânzile plătite de societăți daneze către societăți din alte state membre ale UE, cu consecințe importante asupra aplicării Directivei privind dobânzile și redevențele și a Directivei privind societățile-mamă și filialele acestora; întrucât aceste cauze confirmă importanța unor informații fiabile privind proprietatea efectivă și substanța economică din partea destinatarului veniturilor pasive;

| P. | întrucât considerentul 3 din Directiva privind dobânzile și redevențele menționează că „este necesar să se garanteze că plata dobânzilor și a redevențelor este impozitată o singură dată într-un stat membru”; |
| --- | --- |

P.

întrucât considerentul 3 din Directiva privind dobânzile și redevențele menționează că „este necesar să se garanteze că plata dobânzilor și a redevențelor este impozitată o singură dată într-un stat membru”;

| Q. | întrucât negocierile privind revizuirea acestei directive au stagnat în Consiliu din 2012 din cauza opiniilor divergente ale statelor membre cu privire la posibilitatea de a include o rată minimă efectivă de impozitare pentru redevențe și dobânzi; întrucât Comisia consideră că transpunerea pilonului 2 al Cadrului incluziv al OECD/G20 privind BEPS ar trebui să deschidă calea pentru a conveni asupra propunerii de reformare a Directivei privind dobânzile și redevențele, aflată în așteptare (26); |
| --- | --- |

Q.

întrucât negocierile privind revizuirea acestei directive au stagnat în Consiliu din 2012 din cauza opiniilor divergente ale statelor membre cu privire la posibilitatea de a include o rată minimă efectivă de impozitare pentru redevențe și dobânzi; întrucât Comisia consideră că transpunerea pilonului 2 al Cadrului incluziv al OECD/G20 privind BEPS ar trebui să deschidă calea pentru a conveni asupra propunerii de reformare a Directivei privind dobânzile și redevențele, aflată în așteptare (26);

| R. | întrucât Comisia s-a angajat să propună o inițiativă legislativă pentru introducerea unui sistem comun și standardizat la nivelul UE pentru reducerea impozitului reținut la sursă, însoțit de un mecanism pentru schimbul de informații și cooperarea între administrațiile fiscale (27); |
| --- | --- |

R.

întrucât Comisia s-a angajat să propună o inițiativă legislativă pentru introducerea unui sistem comun și standardizat la nivelul UE pentru reducerea impozitului reținut la sursă, însoțit de un mecanism pentru schimbul de informații și cooperarea între administrațiile fiscale (27);

| S. | întrucât se impun cu necesitate standarde înalte de cooperare între statele membre în domeniul fiscal, în limitele tratatelor și ale cadrului juridic european, pentru protejarea și salvgardarea integrității pieței unice; |
| --- | --- |

S.

întrucât se impun cu necesitate standarde înalte de cooperare între statele membre în domeniul fiscal, în limitele tratatelor și ale cadrului juridic european, pentru protejarea și salvgardarea integrității pieței unice;

Oprirea practicilor de transfer al profiturilor

| 1. | constată că, în pofida eforturilor continue, sistemul impozitării la sursă între statele membre a rămas în mare măsură fragmentat la nivel de rate și proceduri de scutiri fiscale, creând lacune și insecuritate juridică; constată și că sistemul actual este utilizat în mod abuziv pentru a transfera profiturile, permite planificarea fiscală agresivă și creează efectul nedorit al dublei impuneri, pe lângă barierele în calea investițiilor transfrontaliere pe piața unică; |
| --- | --- |

1.

| 2. | salută progresele considerabile înregistrate în ultimii ani în lupta împotriva practicilor fiscale dăunătoare, la nivelul UE și la nivel internațional, subliniind însă că este necesară o mai bună aplicare a legislației în vigoare și, având în vedere dovezile din ce în ce mai clare privind transferul profiturilor, concurența fiscală dăunătoare și frauda, în special după dezvăluirile Cum-Ex, că ar putea fi necesare acțiuni legislative, pe lângă eforturile de eliminare a obstacolelor fiscale din calea investițiilor transfrontaliere; |
| --- | --- |

2.

| 3. | salută acordul la care s-a ajuns în Cadrul incluziv al OECD/G20 cu privire la o reformă bazată pe doi piloni, inclusiv o rată minimă de impozitare a societăților efectivă la nivel mondial; consideră că acest lucru reprezintă un pas important în direcția eliminării practicii de transfer al profiturilor către jurisdicții cu impozite reduse, a reducerii concurenței fiscale dăunătoare între teritorii și a asigurării faptului că întreprinderile își plătesc impozitele în mod echitabil în fiecare jurisdicție; constată însă că acordul conține clauze de derogare și o excludere de minimis, iar domeniul de aplicare se concentrează asupra societăților multinaționale cu o cifră de afaceri globală consolidată de cel puțin 750 de milioane EUR; |
| --- | --- |

3.

| 4. | consideră binevenit faptul că 137 de țări și jurisdicții au sprijinit Acordul-cadru incluziv OECD/G20 privind o reformă bazată pe doi piloni; consideră binevenit faptul că toți membrii G20, toți membrii OCDE și toate statele membre ale UE sunt părți la acord; felicită Comisia pentru propunerea legislativă de punere în aplicare a pilonului II, în conformitate cu acordul, la scurt timp după ce OCDE va elabora normele standard; invită Consiliul să adopte rapid astfel de propuneri, integrând poziția Parlamentului, pentru a putea intra în vigoare în 2023; consideră că stabilirea de limite la concurența fiscală face parte din aplicarea acordului internațional; |
| --- | --- |

4.

| 5. | reamintește că impozitele reținute la sursă pot fi o măsură defensivă pe care statele membre o iau împotriva țărilor enumerate pe lista UE a jurisdicțiilor necooperante în scop fiscal; solicită Comisiei să aibă în vedere o propunere legislativă care să includă măsuri defensive coordonate și îmbunătățite împotriva țărilor de pe listă, având în vedere că aplicarea discreționară de către statele membre individuale a fost mai puțin eficace decât se spera; subliniază aici că punerea în aplicare a acordului OECD/G20, în special a pilonului II, trebuie avută și ea în vedere; |
| --- | --- |

5.

| 6. | reamintește solicitarea sa ca Comisia să prezinte o propunere legislativă pentru un impozit reținut la sursă la nivelul UE, pentru a se asigura că plățile generate în Uniune sunt impozitate cel puțin o dată, înainte de a-i părăsi teritoriul (28); solicită insistent Comisiei să includă în această propunere măsuri ferme de combatere a abuzurilor; |
| --- | --- |

6.

| 7. | crede că un sistem fiscal simplu, coerent și echitabil este indispensabil pentru îmbunătățirea competitivității UE; regretă erodarea permanentă a bazei de impozitare și practica încă actuală a transferului de profituri, facilitate de lipsa unui impozit reținut la sursă comun pentru plățile efectuate în străinătate către țări terțe și de lipsa unor proceduri și reguli comune care să asigure o impozitare mai strictă pentru fluxurile intra-UE de dividende, de redevențe și de dobânzi, inclusiv o eventuală rata de impozitare efectivă minimă; subliniază că abordarea problemei reprezentate de transferul profiturilor ar trebui să fie una dintre principalele obiective ale UE pentru următorii ani; |
| --- | --- |

7.

| 8. | reamintește că, în contextul semestrului european și al evaluării planurilor naționale de redresare și reziliență, Comisia a constatat că sunt necesare mai multe reforme pentru a aborda planificarea fiscală agresivă în șase state membre, unde absența sau aplicarea limitată a principiului impozitului reținut la sursă asupra plăților efectuate în străinătate poate fi utilizată în mod abuziv pentru planificarea fiscală agresivă și pentru „treaty shopping” (alegerea jurisdicției celei mai favorabile); |
| --- | --- |

8.

| 9. | invită Comisia să insiste asupra punerii în aplicare a recomandărilor în contextul semestrului european și al evaluării planurilor naționale de redresare și reziliență în ceea ce privește planificarea fiscală agresivă, în special plata dobânzilor, a redevențelor și a dividendelor; |
| --- | --- |

9.

| 10. | subliniază că regimul în vigoare în temeiul Directivei privind dobânzile și redevențele și Directivei privind societățile-mamă și filialele acestora, împreună cu absența unor norme și proceduri comune care să asigure impozitarea fluxurilor intra-UE de dividende, dobânzi și redevențe, poate oferi canale pentru ca aceste fluxuri să părăsească UE fără a fi impozitate și redirecționate în jurisdicții terțe cu impozite reduse, ceea ce duce la pierderi semnificative de venituri; subliniază că această problemă trebuie adresată cel puțin prin norme împotriva erodării bazei fiscale; |
| --- | --- |

10.

| 11. | invită Comisia și statele membre să stabilească un cadru comun și standardizat privind impozitul reținut la sursă, care să reducă complexitatea pentru investitori, să elimine practica de „treaty shopping” și să garanteze că toate dividendele, dobânzile, câștigurile de capital, plățile de redevențe, plățile de servicii profesionale și plățile contractuale relevante generate în UE sunt impozitate la o rată efectivă; |
| --- | --- |

11.

| 12. | reamintește poziția sa adoptată în primă lectură la 11 septembrie 2012 privind revizuirea Directivei privind dobânzile și redevențele; regretă că revizuirea acestei directive a fost blocată în Consiliu din 2012 din cauza opiniilor divergente între statele membre cu privire la posibilitatea de a include o rată minimă efectivă de impozitare pentru redevențe și dobânzi; îndeamnă Consiliul să reia și să încheie rapid negocierile privind Directiva privind dobânzile și redevențele având în vederea punerea în aplicare a pilonului II; |
| --- | --- |

12.

| 13. | constată că lipsa unei rate minime efective de impozitare a plăților de dividende către acționari a favorizat apariția unui mediu propice eludării obligațiilor fiscale; invită Comisia să analizeze această chestiune și să evalueze cele mai bune opțiuni legislative pentru a o aborda, inclusiv posibilitatea de revizuire a Directivei privind societățile-mamă și filialele acestora; |
| --- | --- |

13.

| 14. | reamintește că studii recente (29) arată diferențe mari în ceea ce privește aplicarea impozitelor reținute la sursă în statele membre – ratele pot varia de la 0 până la 35 % – și subliniază că ratele impozitului reținut la sursă din convențiile fiscale sunt adesea cu cinci până la 10 puncte procentuale mai mici decât ratele standard; |
| --- | --- |

14.

| 15. | încurajează toate statele membre să finalizeze ratificarea Convenției multilaterale privind aplicarea măsurilor legate de Tratatul fiscal pentru prevenirea erodării bazei fiscale și a transferului profiturilor (MLI); invită Comisia să includă aceste standarde din cadrul MLI în reforma listei UE de jurisdicții fiscale necooperante și în criteriile sale; |
| --- | --- |

15.

| 16. | încurajează statele membre să revizuiască toate convențiile fiscale în vigoare semnate cu țări terțe, pentru a asigura conformitatea cu noile standarde globale; solicită Comisiei să sugereze măsuri proporționale statelor membre cu privire la convențiile lor fiscale bilaterale existente, pentru a asigura că acestea includ norme generale privind combaterea abuzului; |
| --- | --- |

16.

| 17. | invită Comisia să evalueze elaborarea unor orientări europene pentru negocierea de tratate fiscale între statele membre și țările în curs de dezvoltare, având în vedere noua dispoziție privind impozitarea, din pilonul 2; |
| --- | --- |

17.

Intensificarea luptei împotriva arbitrajării dividendelor

| 18. | reamintește că, în octombrie 2018, o anchetă a dezvăluit faptul că 11 state membre au pierdut venituri fiscale de până la 55,2 miliarde EUR ca urmare a scandalurilor Cum-Ex și Cum-Cum, dar că noile estimări dintr-o investigație publicată în octombrie 2021 situează pierderile de venituri publice la circa 140 miliarde EUR pentru perioada 2000-2020; își exprimă îngrijorarea că aceste sisteme continuă să fie exploatate și că trezoreriile publice europene suportă costurile; își exprimă îngrijorarea cu privire la eventuale alte sisteme cu impact dăunător similar, precum Cum-Fake; ia act de hotărârea din iulie 2021 a Curții de Justiție germane de la Karlsruhe că sistemele Cum-Ex sunt ilegale și, prin urmare, constituie fraudă fiscală; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ia act de ancheta și raportul final al Autorității Europene pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA) și al Autorității Bancare Europene (EBA) privind sistemele de recuperare a impozitelor Cum-Ex, Cum-Cum și cele de reținere la sursă, conform solicitării Parlamentului; invită Comisia să evalueze eventuale soluții împotriva acestor sisteme, respectiv posibilitatea de corelare a recuperărilor de impozite cu distribuirea subiacentă a dividendelor, în special prin intermediul unui identificator unic, și/sau încredințând unei entități unice responsabilitatea de a colecta impozitul reținut la sursă și de a emite certificatul fiscal corespunzător pentru a asigura că nu pot avea loc recuperări multiple de impozite pentru o singură distribuire și că abuzul de procedurile de recuperare este depistat cu ușurință de administrațiile fiscale; |
| --- | --- |

19.

| 20. | subliniază că dezvăluirile din scandalul Cum-Ex au avut un impact asupra integrității pieței și asupra încrederii investitorilor; invită Comisia să reflecteze asupra concluziilor raportului final al ESMA referitor la revizuirea Regulamentului privind abuzul de piață (MAR) pentru a analiza dacă regulamentul a fost încălcat și să analizeze dacă sunt necesare modificări ale regulamentului în această privință; subliniază că autoritățile europene, inclusiv ABE și ESMA, trebuie să își asume responsabilitățile de supraveghere; |
| --- | --- |

20.

| 21. | invită Comisia să propună măsuri care să intensifice cooperarea și asistența reciprocă între autoritățile fiscale, autoritățile de supraveghere a pieței financiare și, după caz, organismele de aplicare a legii în ceea ce privește detectarea și urmărirea în justiție a sistemelor de recuperare a impozitelor reținute la sursă; subliniază recomandarea ESMA (30) adresată Comisiei de a înlătura actualele limitări juridice pentru schimbul de informații între autoritățile de supraveghere a piețelor financiare și autoritățile fiscale; invită Comisia să asigure un temei juridic pentru schimbul de informații relevante între aceste autorități, în special pentru a semnala activitățile suspecte, în viitoarele propuneri legislative; |
| --- | --- |

21.

| 22. | împărtășește îngrijorarea ESMA potrivit căreia sistemele de recuperare a impozitelor reținute la sursă sunt rareori limitate la granițele UE (31) și, prin urmare, evidențiază că este important să se continue cooperarea internațională în această chestiune; |
| --- | --- |

22.

| 23. | evidențiază eforturile depuse de Comisie și inițiativele Parlamentului European în direcția consolidării cooperării în materie fiscală între statele membre, cu exemple precum programul Fiscalis; |
| --- | --- |

23.

| 24. | subliniază că, deși Directiva 2014/107/UE a Consiliului a facilitat schimbul de informații, există și alte obstacole în calea detectării schemelor Cum-Ex și Cum-Cum, inclusiv întârzieri ale decontării în tranzacțiile cu valori mobiliare, întinderea schimburilor de informații privind câștigurile de capital și insuficiența schimbului spontan de informații; reamintește recomandările din rezoluția sa din 16 septembrie 2021 referitoare la punerea în aplicare a cerințelor UE privind schimbul de informații fiscale: progrese, lecții învățate și obstacole care trebuie depășite; |
| --- | --- |

24.

| 25. | subliniază că rolul intermediarilor ar trebui luat în considerare și invită Comisia și statele membre să elaboreze măsuri adecvate pentru a preveni rolul acestora în facilitarea abuzurilor fiscale și a evaziunii fiscale; reamintește că Directiva (UE) 2018/822 (DAC 6) a introdus norme privind informarea obligatorie pentru acordurile transfrontaliere, creând obligația pentru intermediari de a raporta aranjamentele fiscale potențial dăunătoare; invită Comisia să evalueze în ce măsură aceste norme au contribuit la dezvăluirea unor mecanisme fiscale dăunătoare, cum ar fi Cum-Cum și Cum-Ex și în ce măsură au avut un efect disuasiv; |
| --- | --- |

25.

| 26. | solicită Comisiei să extindă obligativitatea schimbului de informații și asupra sistemelor de arbitraj al dividendelor și a tuturor informațiilor referitoare la câștigurile de capital, inclusiv acordarea de dividende și restituiri de impozit pe câștigurile de capital; invită Comisia să evalueze și impactul extinderii cerințelor de raportare la modalitățile transfrontaliere de gestionare a activelor clienților persoane fizice, ținând seama de birocrația suplimentară; subliniază aici importanța unor informații complete și exacte despre proprietatea efectivă; |
| --- | --- |

26.

Eliminarea barierelor din calea investițiilor transfrontaliere pe piața unică

| 27. | felicită călduros Comisia pentru intenția de a prezenta, până la sfârșitul anului 2022, o propunere de instituire a unui sistem comun și standardizat de impozitare la sursă, însoțit de un mecanism de schimb de informații și de cooperare între administrațiile fiscale ale statelor membre; îndeamnă Comisia, cu respectarea deplină a competențelor UE, să depună eforturi pentru a aborda și divergențele în ceea ce privește ratele impozitului reținut la sursă în UE; |
| --- | --- |

27.

| 28. | solicită ca o astfel de propunere să abordeze nevoia unei puneri în aplicare armonizate care ar trebui să înlocuiască convențiile fiscale dintre statele membre; invită Comisia să ofere consiliere cu privire la dispozițiile din tratat care ar putea fi utilizate de statele membre în acordurile lor bilaterale cu țări terțe; |
| --- | --- |

28.

| 29. | reamintește angajamentul Comisiei de a finaliza uniunea piețelor de capital; solicită în acest sens Comisiei să efectueze până în 2022 o evaluare a impactului punerii în aplicare a măsurilor prevăzute de planul de acțiune lansat în 2019; |
| --- | --- |

29.

| 30. | constată că recomandarea Comisiei de a pune în aplicare proceduri de reducere a impozitului reținut la sursă care funcționează bine sau, în cazul în care astfel de proceduri nu sunt posibile, de a stabili proceduri rapide și standardizate de rambursare, care au fost introduse ca parte a Recomandării Comisiei din 19 octombrie 2009 privind procedurile de reducere a impozitului reținut la sursă, nu a fost încă pusă în aplicare în mod satisfăcător de către statele membre; |
| --- | --- |

30.

| 31. | îndeamnă Comisia să propună o procedură europeană comună și standardizată pentru rambursarea impozitelor reținute la sursă pentru toate statele membre; subliniază că o astfel de armonizare ar fi utilă în special pentru investitorii de retail, care sunt adesea descurajați să finalizeze procedurile de rambursare din cauza birocrației excesive cauzate de discrepanțele menționate, îmbunătățind astfel condițiile de concurență echitabile; |
| --- | --- |

31.

| 32. | invită Comisia, ca parte a acestei armonizări, să introducă, printre altele, dispoziții privind derogările și deducerile și un format și un proces standardizat pentru cererile de recuperare, și să abordeze lipsa unei definiții uniforme a „beneficiarului real”, nealinierea perioadelor de timp pentru solicitare și recuperare și barierele lingvistice; subliniază importanța prevenirii posibilității de fraudă în noul cadru; |
| --- | --- |

32.

| 33. | consideră că rambursările impozitelor reținute la sursă rămân, în mod predominant, un proces pe suport de hârtie, care este nu numai mai lent și mai împovărător pentru contribuabili și complicat pentru investitorii străini, ci și mai predispus la fraudă; subliniază că proceduri de rambursare a impozitului reținut la sursă care să funcționeze corespunzător, să fie ușor de utilizat, rapide, standardizate și digitale, precum și o mai bună cooperare între administrațiile fiscale naționale pot reduce birocrația, incertitudinea în ceea ce privește investițiile transfrontaliere și evaziunea fiscală, accelerând în același timp procedurile pentru investitori și autoritățile fiscale deopotrivă, constituind astfel o îmbunătățire față de situația actuală; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ia act de potențialul pe care îl are tehnologia registrelor distribuite (DLT) să eficientizeze sistemul de reținere a impozitului la sursă în fiecare țară, dar și să faciliteze proceduri integrate între sistemele naționale diferite și să prevină activitatea frauduloasă; invită Comisia, în acest sens, să țină seama de soluțiile digitale existente în statele membre, să evalueze modul de mobilizare a tehnologiilor registrelor distribuite pentru a preveni evaziunea fiscală și evitarea obligațiilor fiscale, respectând totodată pe deplin normele UE privind protecția datelor, și să ia în considerare instituirea unui proiect-pilot; subliniază însă că tehnologia nu poate rezolva singură toate problemele care decurg din lipsa unui cadru comun; |
| --- | --- |

34.

| 35. | subliniază că Directiva privind dobânzile și redevențele și Directiva privind societățile-mamă și filialele acestora au eliminat treptat impozitele reținute la sursă pe plățile de dividende, dobânzi și redevențe între societăți asociate din UE care ating anumite praguri, cu scopul de a reduce riscul dublei impuneri; ia act de faptul că impozitele reținute la sursă continuă să fie aplicate investitorilor sub aceste praguri și că procedurile de scutire sau de reducere a impozitelor sunt reglementate în acest caz de convenții privind dubla impozitare; |
| --- | --- |

35.

| 36. | felicită Comisia pentru opțiunea de a institui un sistem comun și funcțional european de reducere a impozitului reținut la sursă, care ar putea fi o soluție fiabilă pe termen lung; subliniază că trecerea la acest tip de sistem nu poate fi în detrimentul combaterii abuzurilor fiscale sau nu poate facilita, direct sau indirect, transferul profiturilor către jurisdicții cu un nivel scăzut de impozitare sau dubla neimpozitare; subliniază că, în orice situație, respectarea de către statul membru de destinație a legislației UE de transpunere a acordului la care s-a ajuns prin Cadrul incluziv al OECD/G20 trebuie să fie o condiție prealabilă pentru reducerea impozitului reținut la sursă; |
| --- | --- |

36.

| 37. | reamintește principiul OCDE al impozitării activității economice acolo unde aceasta are loc; invită Comisia și statele membre să analizeze și alte opțiuni, cum ar fi un sistem alternativ de „scutire în statul de reședință”, în care toate impozitele reținute la sursă plătite statului membru sursă să fie compensate prin credit fiscal de către statul membru de reședință în care sunt declarate veniturile, garantând că nu se va produce nicio dublă impozitare și limitând riscul de abuz; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ia act de inițiativa TRACE a OCDE, care atribuie intermediarilor autorizați competența de a recupera impozitul reținut la sursă din investițiile de portofoliu; reamintește că un singur stat membru a pus în aplicare TRACE; încurajează și celelalte state membre să evalueze rezultatele, atât în ceea ce privește reducerea birocrației, cât și impactul asupra veniturilor fiscale și riscurilor de fraudă; |
| --- | --- |

38.

o

o o

| 39. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

39.

---

(1)  JO L 345, 29.12.2011, p. 8.

(2)  JO L 193, 19.7.2016, p. 1.

(3)  JO L 144, 7.6.2017, p. 1.

(4)  JO L 157, 26.6.2003, p. 49.

(5)  JO L 359, 16.12.2014, p. 1.

(6)  JO L 139, 5.6.2018, p. 1.

(7)  Pachetul constă din: comunicarea Comisiei din 21 martie 2018 intitulată „A sosit momentul instituirii unui standard de impozitare modern, echitabil și eficient pentru economia digitală” (COM(2018)0146), propunerea Comisiei de directivă a Consiliului din 21 martie 2018 de stabilire a normelor de impozitare a societăților în cazul unei prezențe digitale substanțiale (COM(2018)0147), propunerea Comisiei de directivă a Consiliului din 21 martie 2018 privind un sistem comun de impozitare a serviciilor digitale pentru veniturile rezultate din furnizarea anumitor servicii digitale (COM(2018)0148) și Recomandarea Comisiei din 21 martie 2018 referitoare la impozitarea societăților în cazul unei prezențe digitale substanțiale (C(2018)1650).

(8)  JO C 353 E, 3.12.2013, p. 196.

(9)  JO C 369, 11.10.2018, p. 132.

(10)  Acțiunile comune subsecvente din 16 martie 2016 privind favorizarea transparenței, a coordonării și a convergenței în politicile de impozitare a societăților în Uniune și rezoluțiile TAXE 1, acțiunile subsecvente rezoluției Parlamentului European din 16 noiembrie 2016 referitoare la deciziile fiscale și alte măsuri similare sau cu efecte similare, acțiunile subsecvente recomandării PANA din aprilie 2018, acțiunile subsecvente rezoluției din 26 martie 2019 referitoare la scandalul Cum-Ex și acțiunile subsecvente rezoluției TA X 3din 27 august 2019.

(11)  JO L 279, 24.10.2009, p. 8.

(12)  JO L 57, 18.2.2021, p. 17.

(13)  JO C 366, 27.10.2017, p. 51.

(14)  JO C 101, 16.3.2018, p. 79.

(15)  JO C 363, 28.10.2020, p. 102.

(16)  JO C 108, 26.3.2021, p. 8.

(17)  JO C 456, 10.11.2021, p. 177.

(18)  Texte adoptate, P9_TA(2021)0392.

(19)  Raportul Comisiei din 18 mai 2021 intitulat „Raportul anual privind fiscalitatea 2021”.

(20)  Dover et al: „Bringing transparency, coordination and convergence to corporate tax policies in the European Union, Part I: Assessment of the magnitude of aggressive corporate tax planning” (O punte între transparență, coordonare și convergență și politicile fiscale ale corporațiilor în Uniunea Europeană, Partea I: O evaluare a amplorii fenomenului planificării fiscale agresive a corporațiilor), Parlamentul European, Direcția Generală Servicii de Cercetare Parlamentară, Unitatea pentru valoarea adăugată europeană, septembrie 2015.

(21)  T. Tørsløv, L. Wier și G. Zucman, „The Missing Profits of Nations” („Veniturile lipsă ale statelor”), document de lucru 24701, iunie 2018, disponibil la adresa: https://www.nber.org/papers/w24701 .

(22)  https://ec.europa.eu/taxation_customs/system/files/2018-03/taxation_papers_71_atp_.pdf

(23)  JO C 395, 29.9.2021, p. 89.

(24)  Declarația de deschidere a lui Paul Gisby de la Accountancy Europe cu ocazia audierii publice în subcomisia FISC a Parlamentului European, 27 octombrie 2021.

(25)  Raportul Comisiei din 24 martie 2017 intitulat „Accelerarea uniunii piețelor de capital: eliminarea barierelor naționale din calea fluxurilor de capital” (COM(2017)0147),

(26)  Comunicarea Comisiei din 18 mai 2021 intitulată „Impozitarea întreprinderilor pentru secolul XXI” (COM(2021)0251).

(27)  Planul de acțiune al Comisiei pentru o fiscalitate echitabilă și simplificată în sprijinul strategiei de redresare.

(28)  Rezoluția Parlamentului European din 6 iulie 2016 referitoare la deciziile fiscale și alte măsuri similare sau cu efecte similare, punctul 26.

(29)  M. Van ’t Riet și A. Lejour, 2020, „A Common Withholding Tax On Dividend, Interest And Royalties In The European Union” (Un impozit reținut la sursă comun pentru dividende, dobânzi și redevențe în Uniunea Europeană), 2020.

(30)  Raportul final al Autorității Europene pentru Valori Mobiliare și Piețe din 23 septembrie 2020 privind revizuirea MAR, punctul 624.

(31)  Ibid., punctul 617.

---

| 9.9.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 347/181 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 347/181

---

P9_TA(2022)0076

Semestrul european pentru coordonarea politicilor economice: analiza anuală a creșterii 2022

Rezoluția Parlamentului European din 10 martie 2022 referitoare la semestrul european pentru coordonarea politicilor economice: analiza anuală a creșterii durabile 2022 (2022/2006(INI))

(2022/C 347/15)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 136, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 136,

| — | având în vedere Protocolul nr. 1 la tratate privind rolul parlamentelor naționale în Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere Protocolul nr. 1 la tratate privind rolul parlamentelor naționale în Uniunea Europeană,

| — | având în vedere Protocolul nr. 2 la tratate privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, |
| --- | --- |

—

având în vedere Protocolul nr. 2 la tratate privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității,

| — | având în vedere Tratatul privind stabilitatea, coordonarea și guvernanța în cadrul uniunii economice și monetare, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind stabilitatea, coordonarea și guvernanța în cadrul uniunii economice și monetare,

| — | având în vedere Acordul de la Paris încheiat în cadrul Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice și obiectivele de dezvoltare durabilă, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de la Paris încheiat în cadrul Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice și obiectivele de dezvoltare durabilă,

| — | având în vedere Directiva 2011/85/UE a Consiliului din 8 noiembrie 2011 privind cerințele referitoare la cadrele bugetare ale statelor membre (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2011/85/UE a Consiliului din 8 noiembrie 2011 privind cerințele referitoare la cadrele bugetare ale statelor membre (1),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1177/2011 al Consiliului din 8 noiembrie 2011 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1467/97 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii deficitului excesiv (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1177/2011 al Consiliului din 8 noiembrie 2011 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1467/97 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii deficitului excesiv (2),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1173/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind aplicarea eficientă a supravegherii bugetare în zona euro (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1173/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind aplicarea eficientă a supravegherii bugetare în zona euro (3),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1174/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind măsurile de executare pentru corectarea dezechilibrelor macroeconomice excesive din zona euro (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1174/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind măsurile de executare pentru corectarea dezechilibrelor macroeconomice excesive din zona euro (4),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1175/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1466/97 al Consiliului privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1175/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1466/97 al Consiliului privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (5),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (6),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 472/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013 privind consolidarea supravegherii economice și bugetare a statelor membre din zona euro care întâmpină sau care sunt amenințate de dificultăți grave în ceea ce privește stabilitatea lor financiară (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 472/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013 privind consolidarea supravegherii economice și bugetare a statelor membre din zona euro care întâmpină sau care sunt amenințate de dificultăți grave în ceea ce privește stabilitatea lor financiară (7),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 473/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013 privind dispozițiile comune pentru monitorizarea și evaluarea proiectelor de planuri bugetare și pentru asigurarea corectării deficitelor excesive ale statelor membre din zona euro (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 473/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013 privind dispozițiile comune pentru monitorizarea și evaluarea proiectelor de planuri bugetare și pentru asigurarea corectării deficitelor excesive ale statelor membre din zona euro (8),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2092 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2020 privind un regim general de condiționalitate pentru protecția bugetului Uniunii (9) („Regulamentul privind condiționalitatea legată de statul de drept”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2092 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2020 privind un regim general de condiționalitate pentru protecția bugetului Uniunii (9) („Regulamentul privind condiționalitatea legată de statul de drept”),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 februarie 2021 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență (10) (Regulamentul MRR), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 februarie 2021 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență (10) (Regulamentul MRR),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 27 mai 2020 intitulată „Acum este momentul Europei: să reparăm prejudiciile aduse de criză și să pregătim viitorul pentru noua generație” (COM(2020)0456), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 27 mai 2020 intitulată „Acum este momentul Europei: să reparăm prejudiciile aduse de criză și să pregătim viitorul pentru noua generație” (COM(2020)0456),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 2 iunie 2021 intitulată „Coordonarea politicilor economice în 2021: depășirea crizei provocate de pandemia de COVID-19, sprijinirea redresării și modernizarea economiei noastre”, (COM(2021)0500), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 2 iunie 2021 intitulată „Coordonarea politicilor economice în 2021: depășirea crizei provocate de pandemia de COVID-19, sprijinirea redresării și modernizarea economiei noastre”, (COM(2021)0500),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 4 martie 2021 intitulată „Planul de acțiune privind Pilonul european al drepturilor sociale” (COM(2021)0102), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 4 martie 2021 intitulată „Planul de acțiune privind Pilonul european al drepturilor sociale” (COM(2021)0102),

| — | având în vedere angajamentul social de la Porto din 7 mai 2021, semnat de Consiliu, Comisie, Parlament și partenerii sociali, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul social de la Porto din 7 mai 2021, semnat de Consiliu, Comisie, Parlament și partenerii sociali,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 24 noiembrie 2021 intitulată „Strategia anuală pentru 2022 privind creșterea durabilă” (COM(2021)0740), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 24 noiembrie 2021 intitulată „Strategia anuală pentru 2022 privind creșterea durabilă” (COM(2021)0740),

| — | având în vedere raportul Comisiei din 24 noiembrie 2021 intitulat „Raportul privind mecanismul de alertă 2022” (COM(2021)0741) și recomandarea Comisiei din 24 noiembrie 2021 referitoare la o recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro (COM(2021)0742), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei din 24 noiembrie 2021 intitulat „Raportul privind mecanismul de alertă 2022” (COM(2021)0741) și recomandarea Comisiei din 24 noiembrie 2021 referitoare la o recomandare a Consiliului privind politica economică a zonei euro (COM(2021)0742),

| — | având în vedere raportul Comitetului european pentru risc sistemic din 16 februarie 2021 intitulat „Implicațiile asupra stabilității financiare ale măsurilor de sprijin pentru protejarea economiei reale împotriva pandemiei de COVID-19”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comitetului european pentru risc sistemic din 16 februarie 2021 intitulat „Implicațiile asupra stabilității financiare ale măsurilor de sprijin pentru protejarea economiei reale împotriva pandemiei de COVID-19”,

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 27 mai 2020 intitulat „Identificarea nevoilor în materie de redresare ale Europei”, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 27 mai 2020 intitulat „Identificarea nevoilor în materie de redresare ale Europei”,

| — | având în vedere previziunile economice ale Comisiei din toamna anului 2021, publicate la 11 noiembrie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere previziunile economice ale Comisiei din toamna anului 2021, publicate la 11 noiembrie 2021,

| — | având în vedere analiza Consiliului bugetar european din 16 iunie 2021 privind orientarea bugetară care ar fi adecvată pentru zona euro în 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere analiza Consiliului bugetar european din 16 iunie 2021 privind orientarea bugetară care ar fi adecvată pentru zona euro în 2022,

| — | având în vedere rezoluția sa din 6 iunie 2021 referitoare la controlul de către Parlamentul European a evaluării în curs de către Comisie și Consiliu a planurilor naționale de redresare și reziliență, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 6 iunie 2021 referitoare la controlul de către Parlamentul European a evaluării în curs de către Comisie și Consiliu a planurilor naționale de redresare și reziliență,

| — | având în vedere rezoluția sa din 13 noiembrie 2020 referitoare la Planul de investiții pentru o Europă durabilă – modalități de finanțare a Pactului verde, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 13 noiembrie 2020 referitoare la Planul de investiții pentru o Europă durabilă – modalități de finanțare a Pactului verde,

| — | având în vedere raportul anual al Consiliului bugetar european din 10 noiembrie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul anual al Consiliului bugetar european din 10 noiembrie 2021,

| — | având în vedere rezoluția sa din 8 iulie 2021 referitoare la revizuirea cadrului legislativ macroeconomic pentru un impact mai bun asupra economiei reale a Europei și o mai mare transparență a procesului decizional și a responsabilității democratice (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 8 iulie 2021 referitoare la revizuirea cadrului legislativ macroeconomic pentru un impact mai bun asupra economiei reale a Europei și o mai mare transparență a procesului decizional și a responsabilității democratice (11),

| — | având în vedere rezoluția sa din 1 martie 2022 referitoare la agresiunea Rusiei împotriva Ucrainei (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 1 martie 2022 referitoare la agresiunea Rusiei împotriva Ucrainei (12),

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru bugete și cel al Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru bugete și cel al Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A9-0034/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A9-0034/2022),

| A. | întrucât semestrul european are un rol important în coordonarea politicilor economice și bugetare ale statelor membre, protejând astfel stabilitatea macroeconomică a uniunii economice și monetare; întrucât acest proces nu ar trebui să ignore obiectivele Pilonului european al drepturilor sociale și ale Pactului verde european, precum și alte aspecte legate de sectorul financiar și de fiscalitate; întrucât integrarea acestor aspecte nu ar trebui să afecteze natura preponderent economică și fiscală a semestrului european; |
| --- | --- |

A.

întrucât semestrul european are un rol important în coordonarea politicilor economice și bugetare ale statelor membre, protejând astfel stabilitatea macroeconomică a uniunii economice și monetare; întrucât acest proces nu ar trebui să ignore obiectivele Pilonului european al drepturilor sociale și ale Pactului verde european, precum și alte aspecte legate de sectorul financiar și de fiscalitate; întrucât integrarea acestor aspecte nu ar trebui să afecteze natura preponderent economică și fiscală a semestrului european;

| B. | întrucât, potrivit previziunilor economice din iarnă ale Comisiei, rata de creștere a PIB-ului pentru 2022 va fi de 4,0 % pentru PIB în zona euro și în UE-27 și se preconizează că va scădea la 2,7 % pentru zona euro, respectiv 2,8 % pentru UE-27 în 2023; |
| --- | --- |

B.

întrucât, potrivit previziunilor economice din iarnă ale Comisiei, rata de creștere a PIB-ului pentru 2022 va fi de 4,0 % pentru PIB în zona euro și în UE-27 și se preconizează că va scădea la 2,7 % pentru zona euro, respectiv 2,8 % pentru UE-27 în 2023;

| C. | întrucât previziunile economice prezentate în iarnă de Comisie arată o diferență semnificativă în ritmul de redresare a diferitelor state membre în 2021, cu o disparitate de creștere a PIB cuprinsă între 2,8 % și 13,7 %; |
| --- | --- |

C.

întrucât previziunile economice prezentate în iarnă de Comisie arată o diferență semnificativă în ritmul de redresare a diferitelor state membre în 2021, cu o disparitate de creștere a PIB cuprinsă între 2,8 % și 13,7 %;

| D. | întrucât criza provocată de pandemia de COVID-19 a dus la o creștere a inegalităților sociale, teritoriale, intergeneraționale, economice și de gen; |
| --- | --- |

D.

întrucât criza provocată de pandemia de COVID-19 a dus la o creștere a inegalităților sociale, teritoriale, intergeneraționale, economice și de gen;

| E. | întrucât, potrivit previziunilor economice de iarnă ale Comisiei, rata medie a șomajului a scăzut la 7,0 % în zona euro și la 6,4 % în UE-27 în 2021; |
| --- | --- |

E.

întrucât, potrivit previziunilor economice de iarnă ale Comisiei, rata medie a șomajului a scăzut la 7,0 % în zona euro și la 6,4 % în UE-27 în 2021;

| F. | întrucât recesiunea economică fără precedent din 2020 și măsurile luate ca răspuns la pandemie au dus la creșterea ponderii datoriei publice în PIB în 2021 la 100 % în zona euro și la 92,1 % în UE-27; |
| --- | --- |

F.

întrucât recesiunea economică fără precedent din 2020 și măsurile luate ca răspuns la pandemie au dus la creșterea ponderii datoriei publice în PIB în 2021 la 100 % în zona euro și la 92,1 % în UE-27;

| G. | întrucât creșterea productivității și a competitivității globale a UE necesită reforme structurale, echilibrate din punct de vedere social, favorabile creșterii și sustenabile, precum și un nivel adecvat de investiții; |
| --- | --- |

G.

întrucât creșterea productivității și a competitivității globale a UE necesită reforme structurale, echilibrate din punct de vedere social, favorabile creșterii și sustenabile, precum și un nivel adecvat de investiții;

| H. | întrucât redresarea economică după pandemie necesită punerea în aplicare rapidă și eficientă a Mecanismului de redresare și reziliență (RRF); întrucât toate planurile de redresare și reziliență ar trebui să ia în calcul fiecare dintre cei șase piloni și obiectivele generale și specifice ale Regulamentului privind Mecanismul de redresare și reziliență și să respecte principiile orizontale ale acestuia; |
| --- | --- |

H.

întrucât redresarea economică după pandemie necesită punerea în aplicare rapidă și eficientă a Mecanismului de redresare și reziliență (RRF); întrucât toate planurile de redresare și reziliență ar trebui să ia în calcul fiecare dintre cei șase piloni și obiectivele generale și specifice ale Regulamentului privind Mecanismul de redresare și reziliență și să respecte principiile orizontale ale acestuia;

| I. | întrucât în cursul procesului semestrului european au fost identificate probleme legate de statul de drept; |
| --- | --- |

I.

întrucât în cursul procesului semestrului european au fost identificate probleme legate de statul de drept;

| J. | întrucât aspectele legate de viitorul posibil al cadrului bugetar al UE au fost abordate într-un raport din proprie inițiativă specific al Parlamentului European; |
| --- | --- |

J.

întrucât aspectele legate de viitorul posibil al cadrului bugetar al UE au fost abordate într-un raport din proprie inițiativă specific al Parlamentului European;

| K. | întrucât aspectele legate de ocuparea forței de muncă și aspectele sociale ale analizei anuale a creșterii durabile sunt abordate în raportul dublu al Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale a Parlamentului intitulat „Semestrul european pentru coordonarea politicilor economice: aspecte legate de ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în strategia anuală pentru 2022 privind creșterea durabilă”; |
| --- | --- |

K.

întrucât aspectele legate de ocuparea forței de muncă și aspectele sociale ale analizei anuale a creșterii durabile sunt abordate în raportul dublu al Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale a Parlamentului intitulat „Semestrul european pentru coordonarea politicilor economice: aspecte legate de ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în strategia anuală pentru 2022 privind creșterea durabilă”;

| L. | întrucât aspectele legate de punerea în aplicare a Mecanismului de redresare și reziliență vor fi abordate într-un raport din proprie inițiativă specific al Parlamentului European, |
| --- | --- |

L.

întrucât aspectele legate de punerea în aplicare a Mecanismului de redresare și reziliență vor fi abordate într-un raport din proprie inițiativă specific al Parlamentului European,

Perspective economice pentru UE

| 1. | constată că economia europeană se redresează mai repede decât se preconiza, după impactul devastator al pandemiei mondiale de COVID-19; subliniază importanța crucială pe care intervențiile oportune și inovatoare de politică au avut-o și o vor avea în continuare la atenuarea impactului pandemiei asupra economiei europene; |
| --- | --- |

1.

| 2. | accentuează că conflictul din Ucraina și sancțiunile severe împotriva Federației Ruse vor avea în mod inevitabil efecte negative asupra economiei UE; invită Comisia să identifice și să faciliteze mijloace și modalități de abordare a consecințelor economice și sociale ale sancțiunilor; |
| --- | --- |

2.

| 3. | se declară preocupat de apariția unor noi variante, de decretarea unor măsuri de izolare în anumite regiuni lovite de pandemie, de creșterea prețurilor la energie, de presiunea inflaționistă, de perturbările în aprovizionare și de deficitele emergente de forță de muncă; constată că aceste riscuri creează un nivel semnificativ de incertitudine și ar putea afecta perspectivele de creștere economică în lunile următoare și ar putea întârzia tranziția către o economie mai durabilă, mai digitalizată, mai competitivă și mai adaptată la evoluțiile din viitor; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ia act de faptul că se preconizează că toate statele membre își vor atinge nivelul de producție de dinainte de pandemie până la sfârșitul anului 2022; se declară îngrijorat de faptul că ritmul redresării a variat între statele membre și regiuni, cu diferențe semnificative și o disparitate în rândul statelor membre în 2021; constată totuși că, potrivit estimărilor, redresarea va fi mai uniformă în 2022 și 2023; subliniază faptul că ratele de creștere preconizate pentru UE în 2022 și 2023 sunt mai mici decât creșterea economică globală preconizată a PIB-ului; |
| --- | --- |

4.

| 5. | admite că criza generată de pandemia de COVID-19 a fost deosebit de gravă pentru societățile comerciale, în principal IMM-uri, din sectorul turismului, al ospitalității și al culturii; subliniază că statele membre care erau mai dependente de astfel de servicii s-au confruntat cu cel mai sever impact economic; |
| --- | --- |

5.

| 6. | recunoaște noțiunea de solidaritate europeană care stă la baza instituirii MRR; subliniază că introducerea transparentă și cu succes a MRR va contribui la transformarea economiilor și societăților din UE astfel încât acestea să fie mai prospere, mai sustenabile, mai favorabile incluziunii, mai competitive, mai reziliente și mai bine pregătite pentru tranziția verde și cea digitală și va permite dezvoltarea coeziunii economice, sociale și teritoriale; |
| --- | --- |

6.

Politici bugetare responsabile și sustenabile

| 7. | observă că clauza derogatorie generală din Pactul de stabilitate și de creștere va continua să se aplice în 2022 și se preconizează că va fi dezactivată din 2023, cu condiția ca motivele care au dus la activarea sa să dispară; |
| --- | --- |

7.

| 8. | consideră că se impune o reformă a cadrului UE de guvernanță economică; împărtășește opinia Consiliului bugetar european că este important să știm clar cum se va derula revizuirea cadrului bugetar, preferabil înainte de a dezactiva clauza derogatorie generală; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ia act de intenția Comisiei de a elabora orientări privind politicile fiscale pentru perioada premergătoare dezactivării clauzei derogatorii generale, reflectând atât situația economică specifică a fiecărui stat membru, cât și discuțiile privind cadrul de guvernanță economică; reamintește, în acest sens, rezoluția sa din 8 iulie 2021 referitoare la revizuirea cadrului legislativ macroeconomic; |
| --- | --- |

9.

| 10. | este convins că coordonarea politicilor bugetare naționale rămâne esențială pentru stimularea redresării; ia act de faptul că orientarea bugetară generală, ținând seama de bugetele naționale și de Mecanismul de redresare și reziliență, va susține redresarea economică și în 2022 și va asigura o schimbare treptată a politicii fiscale; este de acord cu Comisia că statele membre cu niveluri scăzute sau medii ale datoriei ar trebui să urmărească sau să mențină o orientare fiscală în sprijinul redresării economice și că statele membre cu niveluri ridicate ale datoriei ar trebui să utilizeze Mecanismul de redresare și reziliență pentru a finanța investiții suplimentare pentru a sprijini redresarea, urmărind în același timp o politică bugetară prudentă care, însă, să nu împiedice investițiile publice necesare pentru a finanța sectoarele de importanță strategică pentru redresarea și reziliența economiilor și societăților europene; este de acord cu Comisia că toate statele membre ar trebui să își mențină sau să își mențină în linii mari investițiile naționale finanțate; |
| --- | --- |

10.

| 11. | evidențiază că veniturile publice și cheltuielile publice, sunt cruciale pentru a garanta sustenabilitatea finanțelor publice; invită statele membre să ia măsuri pentru a combate frauda fiscală, evitarea obligațiilor fiscale, evaziunea fiscală și spălarea de bani și să continue reformele sustenabile, echilibrate din punct de vedere social și de stimulare a creșterii; |
| --- | --- |

11.

Reforme structurale și investiții favorabile creșterii, echilibrate, favorabile incluziunii și sustenabile

| 12. | consideră că este esențial să se coordoneze eforturile naționale de reformă și de investiții și schimbul de bune practici pentru o mai mare convergență și reziliență a economiilor noastre, pentru a promova creșterea durabilă și favorabilă incluziunii și pentru a îmbunătăți cadrele instituționale pentru a intensifica astfel implicarea la nivel național și controlul; |
| --- | --- |

12.

| 13. | subliniază că Mecanismul de redresare și reziliență oferă tuturor statelor membre o oportunitate unică și fără precedent de a trata principalele probleme structurale și nevoi de investiții, adoptând în același timp tranzițiile justă, verde și digitală; insistă ca toate planurile de redresare și reziliență să respecte toate cerințele Regulamentului privind Mecanismul de redresare și reziliență, în special cei șase piloni; face trimitere la interacțiunea dintre semestrul european și Mecanismul de redresare și reziliență; invită statele membre să profite la maximum de această oportunitate și să o utilizeze pentru a-și transforma economiile și pentru a le face mai sustenabile, mai competitive și mai rezistente la șocurile viitoare; evidențiază rolul Parlamentului European în punerea în aplicare a Mecanismului de redresare și reziliență, astfel cum este consacrat în Regulamentul privind Mecanismul de redresare și reziliență; |
| --- | --- |

13.

| 14. | reamintește că MRR și fiecare dintre planurile naționale de redresare și reziliență ar trebui să respecte pe deplin Regulamentul privind condiționalitatea legată de statul de drept și că măsurile din cadrul acestor planuri nu ar trebui să contravină valorilor UE consacrate la articolul 2 din TUE; insistă, în acest scop, că Comisia trebuie să se asigure că niciun proiect sau măsură nu contravine acestor valori, nici în etapa de evaluare, nici în cea de punere în aplicare și solicită Comisiei să ia măsurile adecvate pentru o evaluare; |
| --- | --- |

14.

| 15. | subliniază că pandemia de COVID-19 a avut un impact semnificativ asupra femeilor; subliniază importanța stimulării participării femeilor la economie și a participării incluzive la economia și transformarea digitală, precum și a asigurării unei creșteri mai favorabile incluziunii ca parte a soluției pentru redresarea post-pandemică, ceea ce va contribui la creșterea numărului de locuri de muncă, a prosperității economice și a competitivității în întreaga UE; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ia act de faptul că multe state membre trebuie să se confrunte cu un nivel suboptim de investiții private și publice și cu probleme structurale vechi și noi care le frânează potențialul de creștere; subliniază, prin urmare, că soluționarea problemelor structurale și creșterea investițiilor publice și private sunt esențiale pentru o redresare durabilă și o creștere continuă; consideră că punerea în aplicare a reformelor pentru a soluționa vulnerabilitățile structurale mai vechi sau mai noi este esențială nu numai pentru îmbunătățirea capacității de a face față problemelor actuale, ci și pentru realizarea dublei tranziții într-un mod sustenabil, just și favorabil incluziunii și pentru reducerea inegalităților sociale; atrage atenția asupra lipsei de motivare la nivel național ca una dintre principalele deficiențe în punerea în aplicare a reformelor menite să abordeze problemele structurale; |
| --- | --- |

16.

| 17. | este preocupat de faptul că Comisia a identificat vulnerabilități macroeconomice legate de dezechilibre și dezechilibre excesive în 12 state membre; este îngrijorat de faptul că natura și sursa dezechilibrelor din statele membre sunt în mare măsură aceleași ca înainte de pandemie și că pandemia ar putea exacerba și divergențele și dezechilibrele economice; invită statele membre să profite de oportunitatea fără precedent pe care o oferă MRR, pentru a reduce în mod semnificativ dezechilibrele macroeconomice existente, în special prevăzând măsuri ambițioase privind reformele în planurile naționale ale tuturor statelor membre; subliniază că, pentru valorificarea la maximum a acestei oportunități, este nevoie de o execuție solidă; |
| --- | --- |

17.

| 18. | constată că nivelurile ridicate ale datoriei publice pot deveni un element de instabilitate macroeconomică, în special dacă politica monetară a Băncii Centrale Europene va deveni mai puțin laxă; subliniază importanța unui cadru de reglementare și a unor strategii de politică adecvate, care să poată combina o reducere a ponderii datoriei în PIB cu un nivel adecvat de investiții private și publice capabile să asigure o creștere economică susținută, o competitivitate ridicată și coeziune socială; |
| --- | --- |

18.

| 19. | recunoaște importanța procedurii privind dezechilibrele macroeconomice (PDM) în detectarea, prevenirea și soluționarea dezechilibrelor macroeconomice din UE; subliniază faptul că va fi nevoie de monitorizare și vigilență permanente, iar statele membre ar trebui să abordeze dezechilibrele emergente prin reforme care să accentueze reziliența economică și socială și să promoveze transformarea digitală și tranziția verde și justă; subliniază că Comisia joacă un rol important în tragerea la răspundere a guvernelor în această privință; |
| --- | --- |

19.

| 20. | reamintește că ciclul semestrului european este un cadru consacrat prin care statele membre ale UE își coordonează politicile fiscale, economice, sociale și de ocupare a forței de muncă; subliniază că, fără eforturi coordonate de a pune în aplicare tranziția digitală și tranziția ecologică și de a aborda anumite aspecte legate de sectorul financiar, economiile europene pot suferi daune de lungă durată, subminând astfel orice încercare de a promova politici fiscale sustenabile și credibile; prin urmare, invită Comisia să ia în considerare cum se cuvine toate aceste elemente în viitoarele procese ale semestrului european, fără a submina abordarea actuală bazată pe politici fiscale și bugetare; |
| --- | --- |

20.

Un semestru european mai democratic

| 21. | subliniază importanța dezvoltării unei dezbateri largi care să implice parlamentele naționale și Parlamentul European în procesul semestrului european; își reiterează apelul de a consolida rolul democratic al Parlamentului în cadrul de guvernanță economică și invită Consiliul și Comisia să țină seama pe deplin de rezoluțiile sale; |
| --- | --- |

21.

| 22. | invită Comisia să informeze în egală măsură Parlamentul și Consiliul, în calitate de colegiuitori, cu privire la toate aspectele legate de aplicarea cadrului de guvernanță economică al UE, inclusiv cu privire la etapele pregătitoare; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ia act de faptul că Comisia, Consiliul și președintele Eurogrupului ar trebui să se prezinte periodic în fața comisiei competente a Parlamentului European pentru a furniza informații și a face schimb de opinii cu privire la cele mai recente evenimente economice și politice; |
| --- | --- |

23.

| 24. | solicită o coordonare angajată cu partenerii sociali și alte părți interesate relevante, atât la nivel național, cât și la nivel european, în vederea consolidării responsabilității democratice și a transparenței; |
| --- | --- |

24.

o

o o

| 25. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

25.

---

(1)  JO L 306, 23.11.2011, p. 41.

(2)  JO L 306, 23.11.2011, p. 33.

(3)  JO L 306, 23.11.2011, p. 1.

(4)  JO L 306, 23.11.2011, p. 8.

(5)  JO L 306, 23.11.2011, p. 12.

(6)  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

(7)  JO L 140, 27.5.2013, p. 1.

(8)  JO L 140, 27.5.2013, p. 11.

(9)  JO L 433 I, 22.12.2020, p. 1.

(10)  JO L 57, 18.2.2021, p. 17.

(11)  JO C 99, 1.2.2022, p. 191.

(12)  Texte adoptate, P9_TA(2022)0052.

---

| 9.9.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 347/187 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 347/187

---

P9_TA(2022)0078

Situația jurnaliștilor și a apărătorilor drepturilor omului din Mexic

Rezoluția Parlamentului European din 10 martie 2022 referitoare la situația jurnaliștilor și a apărătorilor drepturilor omului din Mexic (2022/2580(RSP))

(2022/C 347/16)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Mexic, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Mexic,

| — | având în vedere Acordul de parteneriat economic, de coordonare politică și de cooperare între Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Statele Unite Mexicane, pe de altă parte (1) (denumit în continuare „Acordul global UE-Mexic”), în vigoare din 2000, și acordul modernizat, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat economic, de coordonare politică și de cooperare între Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Statele Unite Mexicane, pe de altă parte (1) (denumit în continuare „Acordul global UE-Mexic”), în vigoare din 2000, și acordul modernizat,

| — | având în vedere dialogurile la nivel înalt UE-Mexic privind drepturile omului și dialogul la nivel înalt privind chestiunile multilaterale, |
| --- | --- |

—

având în vedere dialogurile la nivel înalt UE-Mexic privind drepturile omului și dialogul la nivel înalt privind chestiunile multilaterale,

| — | având în vedere Orientările UE cu privire la apărătorii drepturilor omului și cele privind libertatea de exprimare online și offline, |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările UE cu privire la apărătorii drepturilor omului și cele privind libertatea de exprimare online și offline,

| — | având în vedere declarația locală a Uniunii Europene, a Norvegiei și a Elveției din 15 februarie 2022 privind asasinarea jurnalistului Heber López Vásquez, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația locală a Uniunii Europene, a Norvegiei și a Elveției din 15 februarie 2022 privind asasinarea jurnalistului Heber López Vásquez,

| — | având în vedere declarația comună a Comisiei Interamericane pentru Drepturile Omului, a Raportorului său special privind libertatea de exprimare și a Oficiului din Mexic al Înaltei Comisare a ONU pentru drepturile omului din 28 ianuarie 2022, care condamnă asasinarea jurnalistei María de Lourdes Maldonado López, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună a Comisiei Interamericane pentru Drepturile Omului, a Raportorului său special privind libertatea de exprimare și a Oficiului din Mexic al Înaltei Comisare a ONU pentru drepturile omului din 28 ianuarie 2022, care condamnă asasinarea jurnalistei María de Lourdes Maldonado López,

| — | având în vedere declarația Oficiului Înaltei Comisare a ONU pentru drepturile omului din 19 octombrie 2020 referitoare la îndemnul adresat Mexicului de către un expert ONU de a îmbunătăți protecția apărătorilor drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Oficiului Înaltei Comisare a ONU pentru drepturile omului din 19 octombrie 2020 referitoare la îndemnul adresat Mexicului de către un expert ONU de a îmbunătăți protecția apărătorilor drepturilor omului,

| — | având în vedere Planul de acțiune al ONU privind siguranța jurnaliștilor și problema impunității din 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere Planul de acțiune al ONU privind siguranța jurnaliștilor și problema impunității din 2012,

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice din 16 decembrie 1966, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice din 16 decembrie 1966,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 10 decembrie 1948, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 10 decembrie 1948,

| — | având în vedere articolul 144 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 144 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât actele de violență, încălcările drepturilor omului și atacurile împotriva jurnaliștilor și a apărătorilor drepturilor omului, inclusiv a apărătorilor mediului și a populațiilor și comunităților indigene, precum și împotriva apărătorilor drepturilor femeilor cresc dramatic în Mexic; întrucât violența generalizată din Mexic continuă să se intensifice, așa cum s-a văzut în timpul alegerilor locale și regionale din iunie 2021, iar situația statului de drept se deteriorează grav; întrucât un număr îngrijorător și dramatic de jurnaliști și apărători ai drepturilor omului, în special cei care anchetează cazuri de corupție ce implică funcționari publici sau care expun activitatea cartelurilor infracționale de droguri, în special la nivel local, sunt avertizați, hărțuiți, amenințați, violați, atacați, răpiți și chiar uciși și supravegheați fie de autorități guvernamentale, fie de grupuri criminale; întrucât, la 27 februarie 2022, a avut loc o crimă în masă, fiind ucise 17 persoane; |
| --- | --- |

A.

întrucât actele de violență, încălcările drepturilor omului și atacurile împotriva jurnaliștilor și a apărătorilor drepturilor omului, inclusiv a apărătorilor mediului și a populațiilor și comunităților indigene, precum și împotriva apărătorilor drepturilor femeilor cresc dramatic în Mexic; întrucât violența generalizată din Mexic continuă să se intensifice, așa cum s-a văzut în timpul alegerilor locale și regionale din iunie 2021, iar situația statului de drept se deteriorează grav; întrucât un număr îngrijorător și dramatic de jurnaliști și apărători ai drepturilor omului, în special cei care anchetează cazuri de corupție ce implică funcționari publici sau care expun activitatea cartelurilor infracționale de droguri, în special la nivel local, sunt avertizați, hărțuiți, amenințați, violați, atacați, răpiți și chiar uciși și supravegheați fie de autorități guvernamentale, fie de grupuri criminale; întrucât, la 27 februarie 2022, a avut loc o crimă în masă, fiind ucise 17 persoane;

| B. | întrucât Mexicul este de mult timp locul cel mai periculos, unde își pierd viața cei mai mulți jurnaliști, din afara unei zone oficiale de război, potrivit diferitelor organizații neguvernamentale (ONG-uri) și organizații internaționale; întrucât, potrivit organizației Reporteri fără Frontiere, în 2021, pentru al treilea an consecutiv, Mexicul a fost țara cea mai periculoasă din lume pentru jurnaliști și s-a situat pe locul 143 din 180 de țări în clasamentul mondial al libertății presei din 2021; |
| --- | --- |

B.

întrucât Mexicul este de mult timp locul cel mai periculos, unde își pierd viața cei mai mulți jurnaliști, din afara unei zone oficiale de război, potrivit diferitelor organizații neguvernamentale (ONG-uri) și organizații internaționale; întrucât, potrivit organizației Reporteri fără Frontiere, în 2021, pentru al treilea an consecutiv, Mexicul a fost țara cea mai periculoasă din lume pentru jurnaliști și s-a situat pe locul 143 din 180 de țări în clasamentul mondial al libertății presei din 2021;

| C. | întrucât în 2022 au fost asasinați cel puțin șase jurnaliști, acesta fiind începutul de an cel mai sângeros pentru jurnaliștii din Mexic; întrucât uciderea lui María de Lourdes Maldonado López, Margarito Martínez, José Luis Gamboa, Heber López Vásquez și Roberto Toledo sunt doar câteva exemple dramatice de atacuri împotriva jurnaliștilor și a lucrătorilor din mass-media; întrucât jurnaliștii trebuie să îndure condiții de muncă precare și mulți nu au acces la servicii de sănătate și de îngrijire mintală; întrucât situația s-a deteriorat de la ultimele alegeri prezidențiale din iulie 2018, cel puțin 47 de jurnaliști fiind asasinați conform unor surse oficiale; |
| --- | --- |

C.

întrucât în 2022 au fost asasinați cel puțin șase jurnaliști, acesta fiind începutul de an cel mai sângeros pentru jurnaliștii din Mexic; întrucât uciderea lui María de Lourdes Maldonado López, Margarito Martínez, José Luis Gamboa, Heber López Vásquez și Roberto Toledo sunt doar câteva exemple dramatice de atacuri împotriva jurnaliștilor și a lucrătorilor din mass-media; întrucât jurnaliștii trebuie să îndure condiții de muncă precare și mulți nu au acces la servicii de sănătate și de îngrijire mintală; întrucât situația s-a deteriorat de la ultimele alegeri prezidențiale din iulie 2018, cel puțin 47 de jurnaliști fiind asasinați conform unor surse oficiale;

| D. | întrucât, potrivit Ministerului de Interne, cel puțin 68 de apărători ai drepturilor omului au fost uciși în Mexic din decembrie 2018; întrucât nivelul violenței împotriva femeilor și numărul de femicide sunt ridicate și, în pofida unor măsuri instituționale, numărul persoanelor dispărute este extrem de alarmant; |
| --- | --- |

D.

întrucât, potrivit Ministerului de Interne, cel puțin 68 de apărători ai drepturilor omului au fost uciși în Mexic din decembrie 2018; întrucât nivelul violenței împotriva femeilor și numărul de femicide sunt ridicate și, în pofida unor măsuri instituționale, numărul persoanelor dispărute este extrem de alarmant;

| E. | întrucât președintele López Obrador a folosit frecvent retorica populistă în comunicatele de presă zilnice pentru a-i denigra și a-i intimida pe jurnaliștii independenți, proprietarii de mass-media și activiști; întrucât retorica ofensatoare și stigmatizantă generează un climat de hărțuire permanentă a jurnaliștilor independenți; întrucât, sub pretextul combaterii știrilor false, guvernul mexican a creat o platformă deținută de stat pentru a expune, stigmatiza și ataca presa critică; întrucât, în februarie 2022, jurnaliștii au organizat proteste în 13 dintre cele 32 de state mexicane, solicitând o mai mare securitate și investigații cu privire la atacurile îndreptate împotriva jurnaliștilor; |
| --- | --- |

E.

întrucât președintele López Obrador a folosit frecvent retorica populistă în comunicatele de presă zilnice pentru a-i denigra și a-i intimida pe jurnaliștii independenți, proprietarii de mass-media și activiști; întrucât retorica ofensatoare și stigmatizantă generează un climat de hărțuire permanentă a jurnaliștilor independenți; întrucât, sub pretextul combaterii știrilor false, guvernul mexican a creat o platformă deținută de stat pentru a expune, stigmatiza și ataca presa critică; întrucât, în februarie 2022, jurnaliștii au organizat proteste în 13 dintre cele 32 de state mexicane, solicitând o mai mare securitate și investigații cu privire la atacurile îndreptate împotriva jurnaliștilor;

| F. | întrucât, din ianuarie 2022, Mecanismul federal de protecție a apărătorilor drepturilor omului și a jurnaliștilor a instituit măsuri de protecție pentru 1 518 persoane – 1 023 de apărători ai drepturilor omului și 495 de jurnaliști; întrucât mecanismul este afectat de deficiențe grave în ceea ce privește volumul finanțării și numărul de angajați disponibili, de lipsa de asistență adecvată, de lipsa de coordonare cu guvernele statelor și de întârzieri în punerea în aplicare a măsurilor de protecție, care adesea costă vieți omenești; întrucât cel puțin nouă beneficiari ai programului de protecție au fost uciși; |
| --- | --- |

F.

întrucât, din ianuarie 2022, Mecanismul federal de protecție a apărătorilor drepturilor omului și a jurnaliștilor a instituit măsuri de protecție pentru 1 518 persoane – 1 023 de apărători ai drepturilor omului și 495 de jurnaliști; întrucât mecanismul este afectat de deficiențe grave în ceea ce privește volumul finanțării și numărul de angajați disponibili, de lipsa de asistență adecvată, de lipsa de coordonare cu guvernele statelor și de întârzieri în punerea în aplicare a măsurilor de protecție, care adesea costă vieți omenești; întrucât cel puțin nouă beneficiari ai programului de protecție au fost uciși;

| G. | întrucât statul mexican lucrează la crearea unui sistem național de prevenire și protecție pentru apărătorii drepturilor omului și jurnaliști, care se va baza pe o lege generală de prevenire a atacurilor îndreptate împotriva apărătorilor drepturilor omului și a jurnaliștilor și de furnizare de protecție și va include adoptarea unui model național de prevenire, crearea de registre naționale privind atacurile și punerea în aplicare a unui protocol național de protecție; |
| --- | --- |

G.

întrucât statul mexican lucrează la crearea unui sistem național de prevenire și protecție pentru apărătorii drepturilor omului și jurnaliști, care se va baza pe o lege generală de prevenire a atacurilor îndreptate împotriva apărătorilor drepturilor omului și a jurnaliștilor și de furnizare de protecție și va include adoptarea unui model național de prevenire, crearea de registre naționale privind atacurile și punerea în aplicare a unui protocol național de protecție;

| H. | întrucât corupția instituționalizată și larg răspândită, favorizată de un sistem judiciar deficitar, generează o problemă endemică de impunitate, nepronunțându-se pedepse în aproximativ 95 % dintre cazurile în care au fost asasinați jurnaliști; întrucât, după cum a subliniat Biroul Raportorului special pentru libertatea de exprimare al Comisiei Interamericane pentru Drepturile Omului, această impunitate transmite mesajul că violența este permisă, încurajând comiterea de noi crime și generând un efect de autocenzură; întrucât guvernul mexican nu a realizat în mod corespunzător reformele necesare pentru a reduce violența și impunitatea, inclusiv pentru crimele împotriva jurnaliștilor și a apărătorilor drepturilor omului; |
| --- | --- |

H.

întrucât corupția instituționalizată și larg răspândită, favorizată de un sistem judiciar deficitar, generează o problemă endemică de impunitate, nepronunțându-se pedepse în aproximativ 95 % dintre cazurile în care au fost asasinați jurnaliști; întrucât, după cum a subliniat Biroul Raportorului special pentru libertatea de exprimare al Comisiei Interamericane pentru Drepturile Omului, această impunitate transmite mesajul că violența este permisă, încurajând comiterea de noi crime și generând un efect de autocenzură; întrucât guvernul mexican nu a realizat în mod corespunzător reformele necesare pentru a reduce violența și impunitatea, inclusiv pentru crimele împotriva jurnaliștilor și a apărătorilor drepturilor omului;

| I. | întrucât există indicii clare că statul mexican a utilizat împotriva jurnaliștilor și a apărătorilor drepturilor omului instrumente de piratare informatică a telefoanelor, destinate combaterii terorismului și a cartelurilor, inclusiv programul spion Pegasus; |
| --- | --- |

I.

întrucât există indicii clare că statul mexican a utilizat împotriva jurnaliștilor și a apărătorilor drepturilor omului instrumente de piratare informatică a telefoanelor, destinate combaterii terorismului și a cartelurilor, inclusiv programul spion Pegasus;

| J. | întrucât, în noiembrie 2020, Mexicul a ratificat Acordul de la Escazú, care include o protecție puternică a apărătorilor mediului; întrucât Mexicul ar trebui să acorde prioritate punerii sale în aplicare; |
| --- | --- |

J.

întrucât, în noiembrie 2020, Mexicul a ratificat Acordul de la Escazú, care include o protecție puternică a apărătorilor mediului; întrucât Mexicul ar trebui să acorde prioritate punerii sale în aplicare;

| K. | întrucât recent a fost prezentată Congresului o propunere legislativă îngrijorătoare care urmărește să împiedice orice ONG care primește finanțare străină să încerce a influența legislația sau să participe la litigii strategice; |
| --- | --- |

K.

întrucât recent a fost prezentată Congresului o propunere legislativă îngrijorătoare care urmărește să împiedice orice ONG care primește finanțare străină să încerce a influența legislația sau să participe la litigii strategice;

| L. | întrucât mai multe reforme constituționale ale sistemului electoral și ale sistemului judiciar – inițiate de administrația López Obrador – ridică semne de întrebare cu privire la stabilitatea statului de drept și la securitatea juridică; |
| --- | --- |

L.

întrucât mai multe reforme constituționale ale sistemului electoral și ale sistemului judiciar – inițiate de administrația López Obrador – ridică semne de întrebare cu privire la stabilitatea statului de drept și la securitatea juridică;

| M. | întrucât parteneriatul strategic UE-Mexic a deschis perspectiva unei cooperări mai strânse între UE și Mexic în chestiuni de importanță mondială, și în special cu privire la consolidarea dialogului, a coordonării și a schimburilor în domenii precum securitatea, drepturile omului, reforma electorală, dezvoltarea regională și politicile de reglementare și comerciale; întrucât Mexicul și Uniunea Europeană împărtășesc valori comune; |
| --- | --- |

M.

întrucât parteneriatul strategic UE-Mexic a deschis perspectiva unei cooperări mai strânse între UE și Mexic în chestiuni de importanță mondială, și în special cu privire la consolidarea dialogului, a coordonării și a schimburilor în domenii precum securitatea, drepturile omului, reforma electorală, dezvoltarea regională și politicile de reglementare și comerciale; întrucât Mexicul și Uniunea Europeană împărtășesc valori comune;

| N. | întrucât Acordul global UE-Mexic include clauze privind drepturile omului și democrația, și anume la articolele 1 și 39; întrucât dialogul la nivel înalt UE-Mexic privind drepturile omului care a avut loc în 2020 a culminat cu un acord privind activitatea comună desfășurată în Mexic pentru a îmbunătăți protecția apărătorilor drepturilor omului, |
| --- | --- |

N.

întrucât Acordul global UE-Mexic include clauze privind drepturile omului și democrația, și anume la articolele 1 și 39; întrucât dialogul la nivel înalt UE-Mexic privind drepturile omului care a avut loc în 2020 a culminat cu un acord privind activitatea comună desfășurată în Mexic pentru a îmbunătăți protecția apărătorilor drepturilor omului,

| 1. | condamnă amenințarea, hărțuirea și uciderea jurnaliștilor și a apărătorilor drepturilor omului în Mexic, inclusiv a apărătorilor mediului și a populațiilor și comunităților indigene; invită autoritățile să investigheze asasinatele în mod prompt, aprofundat, independent și imparțial și, în cazul jurnaliștilor și al lucrătorilor din mass-media, în conformitate cu protocolul aprobat pentru investigarea infracțiunilor împotriva libertății de exprimare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | transmite un mesaj de profundă compasiune, solidaritate și condoleanțe tuturor victimelor și familiilor acestora; își reiterează îngrijorarea cu privire la climatul de insecuritate și ostilitate cu care se confruntă apărătorii drepturilor omului și jurnaliștii și își exprimă solidaritatea cu aceștia; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază că libertatea de exprimare online și offline, libertatea presei și libertatea de întrunire constituie mecanisme esențiale pentru funcționarea unei democrații sănătoase; invită autoritățile mexicane să ia toate măsurile necesare pentru a asigura protecția și crearea unui mediu sigur pentru jurnaliști și apărătorii drepturilor omului, în conformitate cu standardele internaționale consacrate, inclusiv abordând, atât la nivelul statelor, cât și la nivel federal, problema corupției larg răspândite, a formării și resurselor inadecvate, a complicității unor funcționari și a sistemelor judiciare deficitare, care duce la niveluri atât de ridicate de impunitate; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ia act cu îngrijorare de criticile sistematice și dure formulate de cele mai înalte autorități ale guvernului mexican împotriva jurnaliștilor și a activității acestora și condamnă atacurile frecvente la adresa libertății mass-mediei și, în special, la adresa jurnaliștilor și a lucrătorilor din domeniul mass-mediei; reiterează că jurnalismul se poate desfășura numai într-un mediu fără amenințări, agresiuni fizice, psihologice sau morale sau alte acte de intimidare și hărțuire și invită autoritățile mexicane să susțină și să garanteze cele mai înalte standarde de protecție a libertății de exprimare, a libertății de întrunire și a libertății de alegere; |
| --- | --- |

4.

| 5. | invită autoritățile, în special cele mai înalte, să se abțină de la orice comunicat care ar putea să îi stigmatizeze pe apărătorii drepturilor omului, jurnaliști și lucrătorii din mass-media, ar putea exacerba atmosfera împotriva acestora sau le-ar putea perturba direcțiile de investigare; invită aceste autorități să evidențieze public rolul esențial jucat de apărătorii drepturilor omului și de jurnaliști în societățile democratice; |
| --- | --- |

5.

| 6. | îndeamnă guvernul mexican să ia măsuri concrete, prompte și eficace pentru a consolida instituțiile naționale, statale și locale și să pună în aplicare un set de strategii urgente, cuprinzătoare și coerente de prevenire, protecție, despăgubire și responsabilizare, pentru a se asigura că apărătorii drepturilor omului și jurnaliștii își pot continua activitățile fără teama de represalii și fără restricții, în conformitate cu recomandările Înaltei Comisare a ONU pentru Drepturile Omului și ale Comisiei Interamericane pentru Drepturile Omului; recomandă Mexicului să integreze o perspectivă de gen atunci când abordează siguranța jurnaliștilor și a apărătorilor drepturilor omului; |
| --- | --- |

6.

| 7. | îndeamnă Mecanismul federal de protecție a apărătorilor drepturilor omului și a jurnaliștilor să își îndeplinească promisiunea de a-și majora finanțarea și resursele și să instituie procese mai rapide pentru a-i include pe apărători și jurnaliști ca beneficiari, cu scopul de a salva vieți și de a garanta siguranța persoanelor amenințate, inclusiv prin luarea de măsuri de securitate în favoarea familiilor, colegilor și avocaților lor; reliefează că politicile de protecție publică ar trebui să implice efectiv organismele și instituțiile guvernamentale din fiecare stat și de la nivel local; |
| --- | --- |

7.

| 8. | încurajează guvernul mexican să ia măsuri pentru a consolida instituțiile statului și statul de drept în vederea abordării unora dintre problemele structurale care stau la baza încălcărilor drepturilor omului și solicită implicarea în acest proces a organizațiilor civile care activează în domeniul drepturilor omului; salută crearea Comisiei naționale de căutare (CNB), care are scopul de a căuta gropi comune în întreaga țară și de a lua măsuri pentru a determina și publica numărul real de persoane care au dispărut; |
| --- | --- |

8.

| 9. | invită guvernul mexican să coopereze pe deplin cu organismele ONU și să emită o invitație permanentă de a vizita țara către toate structurile din cadrul procedurilor speciale ale Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU, în special către Raportorul special al ONU pentru libertatea de opinie și de exprimare, și să coopereze cu acestea în mod proactiv; |
| --- | --- |

9.

| 10. | salută vizita recentă în Mexic a Comitetului ONU pentru disparițiile forțate și recunoașterea de către guvern a competenței comitetului de a examina cazurile din Mexic, permițând familiilor victimelor să prezinte cazuri comitetului după ce au epuizat căile de atac interne; |
| --- | --- |

10.

| 11. | invită toate statele membre, Serviciul European de Acțiune Externă și Delegația UE în Mexic să aducă în discuție îngrijorările legate de drepturile omului cu omologii lor mexicani și să plaseze protecția jurnaliștilor și a apărătorilor drepturilor omului în centrul dialogurilor UE-Mexic; îndeamnă delegația UE și statele membre să pună pe deplin în aplicare Orientările UE cu privire la apărătorii drepturilor omului și cele privind libertatea de exprimare online și offline, pentru a oferi tot sprijinul adecvat pentru activitatea apărătorilor drepturilor omului și a jurnaliștilor; |
| --- | --- |

11.

| 12. | evidențiază importanța Mexicului ca partener strategic; reamintește importanța unei relații puternice și profunde între UE și Mexic și își reafirmă angajamentul de a promova relațiile prin Acordul global modernizat UE-Mexic, care consolidează și mai mult dispozițiile privind drepturile omului și permite UE și Mexicului să discute o serie de aspecte, cum ar fi drepturile omului, cu societatea civilă, inclusiv cu jurnaliștii, apărătorii drepturilor omului și alții la nivel multilateral; |
| --- | --- |

12.

| 13. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, statelor membre, președinției provizorii a Comunității Statelor Latinoamericane și Caraibiene, Secretarului General al Organizației Statelor Americane, Adunării Parlamentare Euro-Latinoamericane, precum și președintelui, guvernului și Congresului Mexicului. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  JO L 276, 28.10.2000, p. 45.

---

| 9.9.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 347/191 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 347/191

---

P9_TA(2022)0079

Myanmar/Birmania după un an de la lovitura de stat

Rezoluția Parlamentului European din 10 martie 2022 referitoare la Myanmar/Birmania după un an de la lovitura de stat (2022/2581(RSP))

(2022/C 347/17)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Myanmar/Birmania, și anume rezoluțiile sale din 7 iulie 2016 (1), 15 decembrie 2016 (2) și 14 septembrie 2017 referitoare la Myanmar (3), în special la situația populației rohingya, cea din 14 iunie 2018 referitoare la situația refugiaților rohingya, în special situația dificilă a copiilor (4), cea din 13 septembrie 2018 referitoare la Myanmar, în special cazul jurnaliștilor Wa Lone și Kyaw Soe Oo (5), cea din 19 septembrie 2019 referitoare la Myanmar, în special situația populației rohingya (6), cea din 11 februarie 2021 referitoare la situația din Myanmar/Birmania (7) și cea din 7 octombrie 2021 referitoare la situația drepturilor omului în Myanmar, inclusiv situația grupurilor religioase și etnice (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Myanmar/Birmania, și anume rezoluțiile sale din 7 iulie 2016 (1), 15 decembrie 2016 (2) și 14 septembrie 2017 referitoare la Myanmar (3), în special la situația populației rohingya, cea din 14 iunie 2018 referitoare la situația refugiaților rohingya, în special situația dificilă a copiilor (4), cea din 13 septembrie 2018 referitoare la Myanmar, în special cazul jurnaliștilor Wa Lone și Kyaw Soe Oo (5), cea din 19 septembrie 2019 referitoare la Myanmar, în special situația populației rohingya (6), cea din 11 februarie 2021 referitoare la situația din Myanmar/Birmania (7) și cea din 7 octombrie 2021 referitoare la situația drepturilor omului în Myanmar, inclusiv situația grupurilor religioase și etnice (8),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2022/238 al Consiliului din 21 februarie 2022 privind măsuri restrictive având în vedere situația din Myanmar/Birmania (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2022/238 al Consiliului din 21 februarie 2022 privind măsuri restrictive având în vedere situația din Myanmar/Birmania (9),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 22 februarie 2021 referitoare la Myanmar/Birmania, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 22 februarie 2021 referitoare la Myanmar/Birmania,

| — | având în vedere Decizia (PESC) 2021/711 din 29 aprilie 2021 a Consiliului privind măsuri restrictive având în vedere situația din Myanmar/Birmania (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia (PESC) 2021/711 din 29 aprilie 2021 a Consiliului privind măsuri restrictive având în vedere situația din Myanmar/Birmania (10),

| — | având în vedere declarația comună din 1 februarie 2022 a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, în numele Uniunii Europene, și a miniștrilor de externe ai Albaniei, Australiei, Canadei, Noii Zeelande, Norvegiei, Republicii Coreea, Elveției, Regatului Unit și Statelor Unite privind prima aniversare a loviturii de stat militare din Myanmar/Birmania, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună din 1 februarie 2022 a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, în numele Uniunii Europene, și a miniștrilor de externe ai Albaniei, Australiei, Canadei, Noii Zeelande, Norvegiei, Republicii Coreea, Elveției, Regatului Unit și Statelor Unite privind prima aniversare a loviturii de stat militare din Myanmar/Birmania,

| — | având în vedere declarațiile Înaltului Reprezentant în numele UE din 31 ianuarie 2022 privind escaladarea continuă a violenței în Myanmar/Birmania, din 8 noiembrie și 6 decembrie 2021 privind situația din Myanmar/Birmania, din 13 octombrie 2021 privind sprijinirea activității trimisului special al Asociației Națiunilor din Asia de Sud-Est (ASEAN) și din 30 aprilie 2021 privind rezultatul reuniunii liderilor ASEAN, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile Înaltului Reprezentant în numele UE din 31 ianuarie 2022 privind escaladarea continuă a violenței în Myanmar/Birmania, din 8 noiembrie și 6 decembrie 2021 privind situația din Myanmar/Birmania, din 13 octombrie 2021 privind sprijinirea activității trimisului special al Asociației Națiunilor din Asia de Sud-Est (ASEAN) și din 30 aprilie 2021 privind rezultatul reuniunii liderilor ASEAN,

| — | având în vedere declarația purtătorului de cuvânt al Serviciului European de Acțiune Externă din 11 ianuarie 2022 privind cea mai recentă condamnare a consilierei de stat Daw Aung San Suu Kyi, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația purtătorului de cuvânt al Serviciului European de Acțiune Externă din 11 ianuarie 2022 privind cea mai recentă condamnare a consilierei de stat Daw Aung San Suu Kyi,

| — | având în vedere Orientările UE privind promovarea și protejarea libertății religiilor și a libertății convingerilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările UE privind promovarea și protejarea libertății religiilor și a libertății convingerilor,

| — | având în vedere Consensul în cinci puncte al ASEAN din 24 aprilie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere Consensul în cinci puncte al ASEAN din 24 aprilie 2021,

| — | având în vedere declarația președintelui ASEAN din 2 februarie 2022 referitoare la situația din Myanmar/Birmania, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația președintelui ASEAN din 2 februarie 2022 referitoare la situația din Myanmar/Birmania,

| — | având în vedere declarația Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului din 23 septembrie 2021 referitoare la Myanmar/Birmania și declarația Raportorului special al ONU privind situația drepturilor omului în Myanmar/Birmania din 22 septembrie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului din 23 septembrie 2021 referitoare la Myanmar/Birmania și declarația Raportorului special al ONU privind situația drepturilor omului în Myanmar/Birmania din 22 septembrie 2021,

| — | având în vedere raportul Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului din 16 septembrie 2021 privind situația drepturilor omului în Myanmar/Birmania, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului din 16 septembrie 2021 privind situația drepturilor omului în Myanmar/Birmania,

| — | având în vedere declarația Consiliului de Securitate al ONU din 29 decembrie 2021 privind situația din Myanmar/Birmania, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Consiliului de Securitate al ONU din 29 decembrie 2021 privind situația din Myanmar/Birmania,

| — | având în vedere declarația de presă a Consiliului de Securitate al ONU din 2 februarie 2022 cu privire la situația din Myanmar/Birmania, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația de presă a Consiliului de Securitate al ONU din 2 februarie 2022 cu privire la situația din Myanmar/Birmania,

| — | având în vedere declarația atribuită purtătorului de cuvânt al Secretarului General al ONU din 30 ianuarie 2022 privind situația din Myanmar/Birmania, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația atribuită purtătorului de cuvânt al Secretarului General al ONU din 30 ianuarie 2022 privind situația din Myanmar/Birmania,

| — | având în vedere declarația din 28 ianuarie 2022 a Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului referitoare la situația din Myanmar/Birmania, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 28 ianuarie 2022 a Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului referitoare la situația din Myanmar/Birmania,

| — | având în vedere rapoartele Raportorului special al ONU privind situația drepturilor omului din Myanmar/Birmania, în special raportul din 22 februarie 2022, intitulat „Instrumentele atrocităților: transferurile de armament efectuate de statele membre ale ONU către armata din Myanmar/Birmania”, |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele Raportorului special al ONU privind situația drepturilor omului din Myanmar/Birmania, în special raportul din 22 februarie 2022, intitulat „Instrumentele atrocităților: transferurile de armament efectuate de statele membre ale ONU către armata din Myanmar/Birmania”,

| — | având în vedere încheierea, la 28 februarie 2022, a audierilor publice privind obiecțiile preliminare ridicate de Myanmar/Birmania în cauza referitoare la aplicarea Convenției pentru prevenirea și reprimarea crimei de genocid (Gambia / Myanmar/Birmania), |
| --- | --- |

—

având în vedere încheierea, la 28 februarie 2022, a audierilor publice privind obiecțiile preliminare ridicate de Myanmar/Birmania în cauza referitoare la aplicarea Convenției pentru prevenirea și reprimarea crimei de genocid (Gambia / Myanmar/Birmania),

| — | având în vedere rezoluția 75/287 a Adunării Generale a ONU din 18 iunie 2021 referitoare la situația din Myanmar/Birmania, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția 75/287 a Adunării Generale a ONU din 18 iunie 2021 referitoare la situația din Myanmar/Birmania,

| — | având în vedere raportul Oficiului ONU pentru coordonarea afacerilor umanitare din decembrie 2021 intitulat „Prezentare generală a nevoilor umanitare – Myanmar/Birmania”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Oficiului ONU pentru coordonarea afacerilor umanitare din decembrie 2021 intitulat „Prezentare generală a nevoilor umanitare – Myanmar/Birmania”,

| — | având în vedere declarația din 27 decembrie 2021 atribuită Trimisului special al Secretarului General al ONU privind Myanmar/Birmania, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 27 decembrie 2021 atribuită Trimisului special al Secretarului General al ONU privind Myanmar/Birmania,

| — | având în vedere raportul Secretarului General al ONU privind situația drepturilor omului în cazul musulmanilor rohingya și al altor minorități din Myanmar/Birmania, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Secretarului General al ONU privind situația drepturilor omului în cazul musulmanilor rohingya și al altor minorități din Myanmar/Birmania,

| — | având în vedere raportul din 2021 al Mecanismului de anchetă independent al ONU pentru Myanmar/Birmania, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 2021 al Mecanismului de anchetă independent al ONU pentru Myanmar/Birmania,

| — | având în vedere raportul din 22 august 2019 al Misiunii internaționale independente de anchetă a ONU în Myanmar/Birmania privind violența sexuală și de gen în Myanmar/Birmania și impactul din perspectiva genurilor al conflictelor etnice din această țară, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 22 august 2019 al Misiunii internaționale independente de anchetă a ONU în Myanmar/Birmania privind violența sexuală și de gen în Myanmar/Birmania și impactul din perspectiva genurilor al conflictelor etnice din această țară,

| — | având în vedere rapoartele mecanismului de supraveghere al Organizației Internaționale a Muncii privind Myanmar/Birmania, |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele mecanismului de supraveghere al Organizației Internaționale a Muncii privind Myanmar/Birmania,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948,

| — | având în vedere Convențiile de la Geneva din 1949 și protocoalele adiționale la acestea, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convențiile de la Geneva din 1949 și protocoalele adiționale la acestea,

| — | având în vedere Convenția ONU din 1948 pentru prevenirea și pedepsirea crimei de genocid, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU din 1948 pentru prevenirea și pedepsirea crimei de genocid,

| — | având în vedere articolul 25 din Pactul internațional din 1966 cu privire la drepturile civile și politice, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 25 din Pactul internațional din 1966 cu privire la drepturile civile și politice,

| — | având în vedere articolul 144 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 144 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât la 1 februarie 2021 armata din Myanmar/Birmania, cunoscută sub denumirea de „Tatmadaw”, încălcând grav constituția țării și rezultatele alegerilor din noiembrie 2020, i-a arestat pe președintele Win Myint, pe consiliera de stat Aung San Suu Kyi, precum și pe câțiva membri importanți ai guvernului, a preluat conducerea ramurilor legislativă, judiciară și executivă ale guvernului printr-o lovitură de stat și a declarat starea de urgență pe o perioadă de un an; întrucât, în august 2021, comandantul șef al juntei militare, Min Aung Hlaing, a anunțat că se autoproclamă prim-ministru și a anunțat că starea de urgență va fi prelungită până în august 2023; întrucât, potrivit constituției, numai Win Myint, în calitate de președinte al Myanmar/Birmaniei, poate declara starea de urgență; |
| --- | --- |

A.

întrucât la 1 februarie 2021 armata din Myanmar/Birmania, cunoscută sub denumirea de „Tatmadaw”, încălcând grav constituția țării și rezultatele alegerilor din noiembrie 2020, i-a arestat pe președintele Win Myint, pe consiliera de stat Aung San Suu Kyi, precum și pe câțiva membri importanți ai guvernului, a preluat conducerea ramurilor legislativă, judiciară și executivă ale guvernului printr-o lovitură de stat și a declarat starea de urgență pe o perioadă de un an; întrucât, în august 2021, comandantul șef al juntei militare, Min Aung Hlaing, a anunțat că se autoproclamă prim-ministru și a anunțat că starea de urgență va fi prelungită până în august 2023; întrucât, potrivit constituției, numai Win Myint, în calitate de președinte al Myanmar/Birmaniei, poate declara starea de urgență;

| B. | întrucât, ca răspuns la lovitura de stat militară, au izbucnit proteste și demonstrații pașnice în diferite orașe din Myanmar/Birmania, care cereau revenirea la democrație; întrucât la demonstrații au participat diverse grupuri, inclusiv Mișcarea pentru nesupunere civică; întrucât forțele de securitate au aplicat o forță excesivă și letală împotriva demonstranților; întrucât rezistența populară a continuat, iar violența aplicată ca răspuns de Tatmadaw a crescut în fiecare zi; |
| --- | --- |

B.

întrucât, ca răspuns la lovitura de stat militară, au izbucnit proteste și demonstrații pașnice în diferite orașe din Myanmar/Birmania, care cereau revenirea la democrație; întrucât la demonstrații au participat diverse grupuri, inclusiv Mișcarea pentru nesupunere civică; întrucât forțele de securitate au aplicat o forță excesivă și letală împotriva demonstranților; întrucât rezistența populară a continuat, iar violența aplicată ca răspuns de Tatmadaw a crescut în fiecare zi;

| C. | întrucât, pentru a reprezenta dorințele democratice ale cetățenilor din Myanmar/Birmania, au fost constituite Comitetul de reprezentare a Pyidaungsu Hluttaw (CRPH) și guvernul de unitate națională (GUN); |
| --- | --- |

C.

întrucât, pentru a reprezenta dorințele democratice ale cetățenilor din Myanmar/Birmania, au fost constituite Comitetul de reprezentare a Pyidaungsu Hluttaw (CRPH) și guvernul de unitate națională (GUN);

| D. | întrucât, la 24 aprilie 2021, liderii ASEAN s-au întâlnit la Jakarta cu Min Aung Hlaing, comandantul șef al juntei militare, fiind atins un consens în cinci puncte; întrucât, până în prezent, junta militară nu a luat nicio măsură pentru a pune în aplicare acest consens în cinci puncte; întrucât, de la adoptarea consensului în cinci puncte, actele de violență s-au intensificat și au crescut dramatic; |
| --- | --- |

D.

întrucât, la 24 aprilie 2021, liderii ASEAN s-au întâlnit la Jakarta cu Min Aung Hlaing, comandantul șef al juntei militare, fiind atins un consens în cinci puncte; întrucât, până în prezent, junta militară nu a luat nicio măsură pentru a pune în aplicare acest consens în cinci puncte; întrucât, de la adoptarea consensului în cinci puncte, actele de violență s-au intensificat și au crescut dramatic;

| E. | întrucât, în mai 2021, junta militară a luat primele măsuri pentru a dizolva partidul politic al lui Aung San Suu Kyi, care se afla la guvernare înainte de lovitura de stat din februarie 2021; întrucât consiliera de stat Aung San Suu Kyi și președintele Win Myint rămân în închisoare și au primit primele sentințe dintr-o serie de acuzații aduse împotriva lor; întrucât Aung San Suu Kyi a fost inițial condamnată la patru ani de închisoare, termen redus ulterior la doi ani, dar i se aduc în total cel puțin douăsprezece capete de acuzare; |
| --- | --- |

E.

întrucât, în mai 2021, junta militară a luat primele măsuri pentru a dizolva partidul politic al lui Aung San Suu Kyi, care se afla la guvernare înainte de lovitura de stat din februarie 2021; întrucât consiliera de stat Aung San Suu Kyi și președintele Win Myint rămân în închisoare și au primit primele sentințe dintr-o serie de acuzații aduse împotriva lor; întrucât Aung San Suu Kyi a fost inițial condamnată la patru ani de închisoare, termen redus ulterior la doi ani, dar i se aduc în total cel puțin douăsprezece capete de acuzare;

| F. | întrucât junta a comis omoruri, dispariții forțate, acte de tortură și violuri și alte acte criminale de violență sexuale; întrucât, începând cu 1 februarie 2021, au fost arestați ilegal sau plasați în arest la domiciliu numeroși politicieni, funcționari de stat, apărători ai drepturilor omului, reprezentanți ai societății civile, personalități religioase, protestatari pașnici și scriitori; întrucât cel mai recent comunicat de presă al Oficiului Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului din 28 ianuarie 2022 afirmă că, de la lovitura de stat, cel puțin 1 500 de persoane au fost ucise și cel puțin 11 787 de persoane au fost arestate fără temei de către autoritățile militare; întrucât, la 21 ianuarie 2022, junta arestase 649 de membri ai Ligii Naționale pentru Democrație din opoziție, iar 14 au decedat în timpul detenției sau la scurt timp după reținere; întrucât, la 4 martie 2022, instanțele militare condamnaseră la moarte 84 de persoane; întrucât între februarie 2021 și ianuarie 2022 au avut loc cel puțin 4 924 de ciocniri și 1 724 de atacuri împotriva populației civile; |
| --- | --- |

F.

întrucât junta a comis omoruri, dispariții forțate, acte de tortură și violuri și alte acte criminale de violență sexuale; întrucât, începând cu 1 februarie 2021, au fost arestați ilegal sau plasați în arest la domiciliu numeroși politicieni, funcționari de stat, apărători ai drepturilor omului, reprezentanți ai societății civile, personalități religioase, protestatari pașnici și scriitori; întrucât cel mai recent comunicat de presă al Oficiului Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului din 28 ianuarie 2022 afirmă că, de la lovitura de stat, cel puțin 1 500 de persoane au fost ucise și cel puțin 11 787 de persoane au fost arestate fără temei de către autoritățile militare; întrucât, la 21 ianuarie 2022, junta arestase 649 de membri ai Ligii Naționale pentru Democrație din opoziție, iar 14 au decedat în timpul detenției sau la scurt timp după reținere; întrucât, la 4 martie 2022, instanțele militare condamnaseră la moarte 84 de persoane; întrucât între februarie 2021 și ianuarie 2022 au avut loc cel puțin 4 924 de ciocniri și 1 724 de atacuri împotriva populației civile;

| G. | întrucât junta a vizat femeile prin execuții extrajudiciare, detenții arbitrare masive, agresiuni sexuale și violență de gen; întrucât peste 2 000 dintre persoanele deținute începând cu 1 februarie 2021 sunt femei; întrucât, în decembrie 2021, forțele de securitate ale juntei au ucis 94 de femei în timpul ofensivelor, interogatoriilor și manifestațiilor împotriva juntei; |
| --- | --- |

G.

întrucât junta a vizat femeile prin execuții extrajudiciare, detenții arbitrare masive, agresiuni sexuale și violență de gen; întrucât peste 2 000 dintre persoanele deținute începând cu 1 februarie 2021 sunt femei; întrucât, în decembrie 2021, forțele de securitate ale juntei au ucis 94 de femei în timpul ofensivelor, interogatoriilor și manifestațiilor împotriva juntei;

| H. | întrucât sunt încălcate libertatea religiei și a convingerilor și alte drepturi ale omului în cazul minorităților religioase și etnice din Myanmar/Birmania; întrucât, de la începutul loviturii de stat, au fost documentate peste 35 de atacuri împotriva bisericilor și a altor lăcașuri de cult și a persoanelor religioase, inclusiv a creștinilor și musulmanilor; |
| --- | --- |

H.

întrucât sunt încălcate libertatea religiei și a convingerilor și alte drepturi ale omului în cazul minorităților religioase și etnice din Myanmar/Birmania; întrucât, de la începutul loviturii de stat, au fost documentate peste 35 de atacuri împotriva bisericilor și a altor lăcașuri de cult și a persoanelor religioase, inclusiv a creștinilor și musulmanilor;

| I. | întrucât armata și-a intensificat, în paralel, represiunea împotriva presei din Myanmar/Birmania, un număr tot mai mare de jurnaliști fiind arestați, deținuți și acuzați fără temei pentru a reduce la tăcere presa și a suprima libertatea de exprimare; întrucât junta recurge tot mai mult la instrumente de supraveghere și cenzură, aplicând restricții privind telecomunicațiile și internetul; întrucât, potrivit situației de la 21 ianuarie 2022, junta a arestat 120 de jurnaliști și a ucis trei alții, plasând Myanmar/Birmania pe locul al doilea în rândul țărilor din lume în care sunt încarcerați jurnaliști; întrucât armata a acuzat 12 canale de știri de infracțiuni și/sau le-a retras licențele; |
| --- | --- |

I.

întrucât armata și-a intensificat, în paralel, represiunea împotriva presei din Myanmar/Birmania, un număr tot mai mare de jurnaliști fiind arestați, deținuți și acuzați fără temei pentru a reduce la tăcere presa și a suprima libertatea de exprimare; întrucât junta recurge tot mai mult la instrumente de supraveghere și cenzură, aplicând restricții privind telecomunicațiile și internetul; întrucât, potrivit situației de la 21 ianuarie 2022, junta a arestat 120 de jurnaliști și a ucis trei alții, plasând Myanmar/Birmania pe locul al doilea în rândul țărilor din lume în care sunt încarcerați jurnaliști; întrucât armata a acuzat 12 canale de știri de infracțiuni și/sau le-a retras licențele;

| J. | întrucât, de la lovitura de stat, cel puțin 27 de activiști sindicali au fost uciși și 116 lucrători și sindicaliști au fost arestați; întrucât 16 organizații pentru drepturile lucrătorilor au fost declarate organizații ilegale, iar multe dintre acestea au fost nevoite să intre în clandestinitate pentru a se proteja; întrucât, la două săptămâni după lovitura de stat, armata a adus modificări semnificative Codului penal și Codului de procedură penală, care au devenit principalele dispoziții legale utilizate pentru a pune sub acuzare persoanele care se opun regimului militar, inclusiv liderii sindicali și apărătorii drepturilor lucrătorilor; |
| --- | --- |

J.

întrucât, de la lovitura de stat, cel puțin 27 de activiști sindicali au fost uciși și 116 lucrători și sindicaliști au fost arestați; întrucât 16 organizații pentru drepturile lucrătorilor au fost declarate organizații ilegale, iar multe dintre acestea au fost nevoite să intre în clandestinitate pentru a se proteja; întrucât, la două săptămâni după lovitura de stat, armata a adus modificări semnificative Codului penal și Codului de procedură penală, care au devenit principalele dispoziții legale utilizate pentru a pune sub acuzare persoanele care se opun regimului militar, inclusiv liderii sindicali și apărătorii drepturilor lucrătorilor;

| K. | întrucât junta este compusă din aceleași forțe care au lansat genocidul în 2017 și care continuă să practice politici de genocid și segregare în raport cu populația rohingya; întrucât cei circa 600 000 de etnici rohingya aflați încă în statul Rakhine sunt supuși unor practici și politici discriminatorii sistematice, unor încălcări sistematice ale drepturilor lor fundamentale, sunt arestați fără temei, internați în tabere supraaglomerate pentru persoanele strămutate intern, aproape fără acces la educație și îngrijiri de sănătate; întrucât Legea privind cetățenia din Myanmar/Birmania declară etnicii rohingya ca fiind „alogeni” sau „rezidenți străini” și, prin urmare, îi lipsește de cetățenie, ceea ce agravează și mai mult situația lor precară; întrucât persecutarea minorității rohingya continuă, în ciuda numeroaselor apeluri ale comunității internaționale; |
| --- | --- |

K.

întrucât junta este compusă din aceleași forțe care au lansat genocidul în 2017 și care continuă să practice politici de genocid și segregare în raport cu populația rohingya; întrucât cei circa 600 000 de etnici rohingya aflați încă în statul Rakhine sunt supuși unor practici și politici discriminatorii sistematice, unor încălcări sistematice ale drepturilor lor fundamentale, sunt arestați fără temei, internați în tabere supraaglomerate pentru persoanele strămutate intern, aproape fără acces la educație și îngrijiri de sănătate; întrucât Legea privind cetățenia din Myanmar/Birmania declară etnicii rohingya ca fiind „alogeni” sau „rezidenți străini” și, prin urmare, îi lipsește de cetățenie, ceea ce agravează și mai mult situația lor precară; întrucât persecutarea minorității rohingya continuă, în ciuda numeroaselor apeluri ale comunității internaționale;

| L. | întrucât junta din Myanmar/Birmania refuză să investigheze în mod serios încălcările drepturilor omului comise împotriva populației rohingya și să îi tragă la răspundere pe autorii lor; întrucât autoritățile refuză să coopereze cu mecanismele ONU; întrucât acest lucru a determinat Curtea Penală Internațională să deschidă o anchetă specială privind situația minorității rohingya; |
| --- | --- |

L.

întrucât junta din Myanmar/Birmania refuză să investigheze în mod serios încălcările drepturilor omului comise împotriva populației rohingya și să îi tragă la răspundere pe autorii lor; întrucât autoritățile refuză să coopereze cu mecanismele ONU; întrucât acest lucru a determinat Curtea Penală Internațională să deschidă o anchetă specială privind situația minorității rohingya;

| M. | întrucât, din decembrie 2021, junta militară a majorat numărul atacurilor aeriene împotriva satelor din statele populate de minorități etnice, afectând tragic cel puțin 200 000 de civili; întrucât, potrivit ONU, în decembrie 2021 mai multe persoane neînarmate au fost ucise de armată, inclusiv cinci minori care au fost arși de vii; |
| --- | --- |

M.

întrucât, din decembrie 2021, junta militară a majorat numărul atacurilor aeriene împotriva satelor din statele populate de minorități etnice, afectând tragic cel puțin 200 000 de civili; întrucât, potrivit ONU, în decembrie 2021 mai multe persoane neînarmate au fost ucise de armată, inclusiv cinci minori care au fost arși de vii;

| N. | întrucât Secretarul General al ONU a avertizat că „riscul unui conflict armat extins impune o abordare colectivă pentru a preîntâmpina o catastrofă de mari dimensiuni în inima Asiei de Sud-Est și dincolo de aceasta”; |
| --- | --- |

N.

întrucât Secretarul General al ONU a avertizat că „riscul unui conflict armat extins impune o abordare colectivă pentru a preîntâmpina o catastrofă de mari dimensiuni în inima Asiei de Sud-Est și dincolo de aceasta”;

| O. | întrucât peste 453 000 de persoane nou-strămutate, dintre care majoritatea sunt femei și copii, sunt încă blocate în zonele de conflict, pe lângă alte 370 400 de persoane care se aflau deja într-o situație de strămutare prelungită înainte de februarie 2021 și aproape un milion de refugiați din Myanmar/Birmania care se află în țările învecinate; întrucât ONU a estimat că în Myanmar/Birmania există 14,4 milioane de persoane care au nevoie de asistență umanitară, dintre care 5 milioane sunt copii, iar 13,3 milioane sunt persoane expuse riscului de insecuritate alimentară și foamete, față de 2,8 milioane înainte de lovitura de stat militară; întrucât, în decembrie 2021, Oficiul ONU pentru coordonarea afacerilor umanitare a publicat planul de răspuns umanitar pentru 2022, în care se afirmă că sunt necesare 826 de milioane USD pentru a ajuta cele 6,2 milioane de persoane care au nevoie de sprijin umanitar vital; |
| --- | --- |

O.

întrucât peste 453 000 de persoane nou-strămutate, dintre care majoritatea sunt femei și copii, sunt încă blocate în zonele de conflict, pe lângă alte 370 400 de persoane care se aflau deja într-o situație de strămutare prelungită înainte de februarie 2021 și aproape un milion de refugiați din Myanmar/Birmania care se află în țările învecinate; întrucât ONU a estimat că în Myanmar/Birmania există 14,4 milioane de persoane care au nevoie de asistență umanitară, dintre care 5 milioane sunt copii, iar 13,3 milioane sunt persoane expuse riscului de insecuritate alimentară și foamete, față de 2,8 milioane înainte de lovitura de stat militară; întrucât, în decembrie 2021, Oficiul ONU pentru coordonarea afacerilor umanitare a publicat planul de răspuns umanitar pentru 2022, în care se afirmă că sunt necesare 826 de milioane USD pentru a ajuta cele 6,2 milioane de persoane care au nevoie de sprijin umanitar vital;

| P. | întrucât accesul la ajutoarele umanitare și distribuirea acestora au fost puternic limitate și împiedicate în mod intenționat de regim, care a distrus infrastructura în zonele care au nevoie de ajutoare, a arestat lucrători medicali, a lipsit pacienții de medicamente și de oxigen și a arestat și ucis lideri bisericești și voluntari locali care oferă sprijin umanitar; |
| --- | --- |

P.

întrucât accesul la ajutoarele umanitare și distribuirea acestora au fost puternic limitate și împiedicate în mod intenționat de regim, care a distrus infrastructura în zonele care au nevoie de ajutoare, a arestat lucrători medicali, a lipsit pacienții de medicamente și de oxigen și a arestat și ucis lideri bisericești și voluntari locali care oferă sprijin umanitar;

| Q. | întrucât situația umanitară din Myanmar/Birmania a fost agravată și de gestionarea neglijentă de către juntă a crizei provocate de pandemia de COVID-19; întrucât armata a recurs la măsuri de combatere a COVID-19 pentru a reprima activiștii care susțin democrația, apărătorii drepturilor omului și jurnaliștii; întrucât junta a închis spitale și a luat în colimator lucrătorii medicali, ceea ce a dus la prăbușirea sistemului de sănătate într-o perioadă în care numărul cazurilor de COVID-19 crește vertiginos în întreaga țară; întrucât trupele au distrus materiale și echipamente medicale și au ocupat zeci de unități medicale, ceea ce a determinat populația din Myanmar/Birmania să evite spitalele de teama de a fi reținuți sau împușcați; întrucât aglomerația din închisori și indiferența generală față de sănătatea deținuților au contribuit la creșterea numărului de cazuri de COVID-19; |
| --- | --- |

Q.

întrucât situația umanitară din Myanmar/Birmania a fost agravată și de gestionarea neglijentă de către juntă a crizei provocate de pandemia de COVID-19; întrucât armata a recurs la măsuri de combatere a COVID-19 pentru a reprima activiștii care susțin democrația, apărătorii drepturilor omului și jurnaliștii; întrucât junta a închis spitale și a luat în colimator lucrătorii medicali, ceea ce a dus la prăbușirea sistemului de sănătate într-o perioadă în care numărul cazurilor de COVID-19 crește vertiginos în întreaga țară; întrucât trupele au distrus materiale și echipamente medicale și au ocupat zeci de unități medicale, ceea ce a determinat populația din Myanmar/Birmania să evite spitalele de teama de a fi reținuți sau împușcați; întrucât aglomerația din închisori și indiferența generală față de sănătatea deținuților au contribuit la creșterea numărului de cazuri de COVID-19;

| R. | întrucât armata Tatmadaw și generalii săi obțin ilegal fonduri prin vânzarea ilegală de cherestea, pietre prețioase, gaze și țiței și se confruntă cu numeroase acuzații de corupție; întrucât nu există încă măsuri adecvate de diligență necesară pentru a determina sursele pietrelor prețioase pe care le cumpără companiile și consumatorii europeni; întrucât veniturile din gaze sunt cea mai mare sursă de venit în valută a armatei, însumând aproximativ un miliard USD anual sub formă de taxe, impozite, redevențe, onorarii, tarife și alte profituri; întrucât 19 bănci care operează la nivel internațional au investit peste 65 miliarde USD în 18 companii care au legături comerciale directe și de mult timp fie cu armata din Myanmar/Birmania, fie cu entități de stat pe care armata încearcă să le controleze ca urmare a loviturii de stat; |
| --- | --- |

R.

întrucât armata Tatmadaw și generalii săi obțin ilegal fonduri prin vânzarea ilegală de cherestea, pietre prețioase, gaze și țiței și se confruntă cu numeroase acuzații de corupție; întrucât nu există încă măsuri adecvate de diligență necesară pentru a determina sursele pietrelor prețioase pe care le cumpără companiile și consumatorii europeni; întrucât veniturile din gaze sunt cea mai mare sursă de venit în valută a armatei, însumând aproximativ un miliard USD anual sub formă de taxe, impozite, redevențe, onorarii, tarife și alte profituri; întrucât 19 bănci care operează la nivel internațional au investit peste 65 miliarde USD în 18 companii care au legături comerciale directe și de mult timp fie cu armata din Myanmar/Birmania, fie cu entități de stat pe care armata încearcă să le controleze ca urmare a loviturii de stat;

| S. | întrucât, la 21 februarie 2022, UE a anunțat adoptarea de sancțiuni suplimentare împotriva unor persoane fizice și entități pentru implicarea lor în încălcări grave ale drepturilor omului în Myanmar/Birmania; întrucât Myanmar Oil and Gas Enterprise (MOGE), una dintre entitățile incluse pe listă, este o companie de stat care a intrat sub controlul juntei militare de la lovitura de stat de anul trecut; întrucât pe baza unei derogări de la regimul de sancțiuni se permite în mod explicit operatorilor de petrol și gaze din UE care rămân în Myanmar/Birmania să continue să desfășoare tranzacții financiare cu MOGE; |
| --- | --- |

S.

întrucât, la 21 februarie 2022, UE a anunțat adoptarea de sancțiuni suplimentare împotriva unor persoane fizice și entități pentru implicarea lor în încălcări grave ale drepturilor omului în Myanmar/Birmania; întrucât Myanmar Oil and Gas Enterprise (MOGE), una dintre entitățile incluse pe listă, este o companie de stat care a intrat sub controlul juntei militare de la lovitura de stat de anul trecut; întrucât pe baza unei derogări de la regimul de sancțiuni se permite în mod explicit operatorilor de petrol și gaze din UE care rămân în Myanmar/Birmania să continue să desfășoare tranzacții financiare cu MOGE;

| T. | întrucât junta militară primește avioane de luptă și vehicule blindate din China și Rusia; întrucât acestea au fost utilizate împotriva populației civile de la lovitura de stat de anul trecut; întrucât Serbia a autorizat exportul de rachete și artilerie pentru armata din Myanmar/Birmania; întrucât China și Rusia au depus numeroase eforturi politice, militare și economice menite să legitimeze junta; întrucât ambele țări au legături cu forțele armate din Myanmar/Birmania, fiind cei mai mari furnizori de arme către această țară; întrucât ambele țări au blocat în mod repetat încercările din cadrul Consiliului de Securitate al ONU de a conveni asupra unor declarații privind situația din Myanmar/Birmania; |
| --- | --- |

T.

întrucât junta militară primește avioane de luptă și vehicule blindate din China și Rusia; întrucât acestea au fost utilizate împotriva populației civile de la lovitura de stat de anul trecut; întrucât Serbia a autorizat exportul de rachete și artilerie pentru armata din Myanmar/Birmania; întrucât China și Rusia au depus numeroase eforturi politice, militare și economice menite să legitimeze junta; întrucât ambele țări au legături cu forțele armate din Myanmar/Birmania, fiind cei mai mari furnizori de arme către această țară; întrucât ambele țări au blocat în mod repetat încercările din cadrul Consiliului de Securitate al ONU de a conveni asupra unor declarații privind situația din Myanmar/Birmania;

| U. | întrucât junta din Myanmar/Birmania și-a exprimat sprijinul pentru războiul lui Putin împotriva Ucrainei; |
| --- | --- |

U.

întrucât junta din Myanmar/Birmania și-a exprimat sprijinul pentru războiul lui Putin împotriva Ucrainei;

| V. | întrucât Raportorul special al ONU privind situația drepturilor omului în Myanmar/Birmania a indicat într-o declarație oficială că atacurile masive și sistematice ale armatei împotriva populației țării se pot constitui în crime împotriva umanității și crime de război în temeiul dreptului internațional; întrucât Raportorul special al ONU a declarat în mod explicit că plănuitorii și autorii loviturii de stat și ai acestor încălcări ar trebui să fie trași la răspundere; |
| --- | --- |

V.

întrucât Raportorul special al ONU privind situația drepturilor omului în Myanmar/Birmania a indicat într-o declarație oficială că atacurile masive și sistematice ale armatei împotriva populației țării se pot constitui în crime împotriva umanității și crime de război în temeiul dreptului internațional; întrucât Raportorul special al ONU a declarat în mod explicit că plănuitorii și autorii loviturii de stat și ai acestor încălcări ar trebui să fie trași la răspundere;

| W. | întrucât, până în prezent, Comisia nu a lansat încă o anchetă în temeiul articolului 19 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul privind SGP (11) în vederea suspendării preferințelor comerciale de care beneficiază Myanmar/Birmania, astfel cum a solicitat oficial Parlamentul, cu o largă majoritate, în iunie 2018, în septembrie 2018, în septembrie 2019, în februarie 2021 și în octombrie 2021, |
| --- | --- |

W.

întrucât, până în prezent, Comisia nu a lansat încă o anchetă în temeiul articolului 19 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul privind SGP (11) în vederea suspendării preferințelor comerciale de care beneficiază Myanmar/Birmania, astfel cum a solicitat oficial Parlamentul, cu o largă majoritate, în iunie 2018, în septembrie 2018, în septembrie 2019, în februarie 2021 și în octombrie 2021,

| 1. | condamnă cu fermitate lovitura de stat din 1 februarie 2021 executată de Tatmadaw sub conducerea comandantului suprem Min Aung Hlaing și atrocitățile îngrozitoare care au urmat, uciderile în masă și încălcările pe scară largă ale drepturilor omului împotriva populației din Myanmar/Birmania; |
| --- | --- |

1.

| 2. | invită Tatmadaw să respecte pe deplin rezultatul alegerilor democratice din noiembrie 2020, să reinstituie guvernul civil și să pună capăt stării de urgență; sprijină Comitetul de reprezentare a Pyidaungsu Hluttaw (CRPH), guvernul de uniune națională și Consiliul consultativ național de unitate (NUCC), ca fiind singurii reprezentanți legitimi ai dorințelor democratice ale poporului din Myanmar/Birmania; |
| --- | --- |

2.

| 3. | solicită armatei din Myanmar/Birmania să înceteze imediat toate violențele și atacurile împotriva poporului din Myanmar/Birmania, în toate zonele țării, să îi elibereze pe Aung San Suu Kyi și pe toți ceilalți prizonieri politici, inclusiv pe liderii religioși, imediat și necondiționat, și să ia măsuri pentru a stabili o cale către dialog și reconciliere cu toate părțile implicate, inclusiv cu guvernul de uniune națională, cu Comitetul de reprezentare a Pyidaungsu Hluttaw (CRPH) și cu reprezentanții tuturor grupurilor etnice implicate, asigurând totodată respectarea deplină a libertăților fundamentale de exprimare, de asociere și de întrunire pașnică, precum și a libertății religioase sau de convingere; |
| --- | --- |

3.

| 4. | este revoltat de crimele comise de Tatmadaw împotriva grupurilor etnice și religioase din Myanmar/Birmania; condamnă cu fermitate atacurile comise de Tatmadaw în statele Kayin, Kayah, Kachin, Shan și Chin și în regiunile Magwe și Sagaing, care au cauzat strămutări masive, decese în rândul civililor, printre care și copii, distrugerea clădirilor religioase și alte încălcări ale drepturilor omului și ale dreptului umanitar; |
| --- | --- |

4.

| 5. | condamnă din nou aceste încălcări ale drepturilor omului și atacurile sistematice și pe scară largă împotriva populației rohingya; subliniază că UE va continua să monitorizeze îndeaproape acțiunile conducerii militare împotriva minorităților din țară, inclusiv a minorității rohingya; |
| --- | --- |

5.

| 6. | condamnă persecutarea creștinilor din țară; îndeamnă Tatmadaw să înceteze uciderea și arestarea creștinilor și să pună capăt bombardării și atacării bisericilor; subliniază că comunitatea internațională și-a exprimat profunda îngrijorare cu privire la vizarea violentă a comunităților creștine din Myanmar/Birmania; |
| --- | --- |

6.

| 7. | condamnă orice utilizare de către juntă a violenței împotriva cetățenilor săi, precum și alte forme de hărțuire, în special împotriva apărătorilor drepturilor omului, activiștilor societății civile și jurnaliștilor; regretă restricțiile privind dreptul la libertatea de exprimare și alte drepturi ale omului; îndeamnă junta să elimine toate restricție privind telecomunicațiile și internetul, inclusiv blocarea site-urilor de mass-media independente și a platformelor de comunicare socială; |
| --- | --- |

7.

| 8. | condamnă cu fermitate și respinge toate actele de violență sexuală și de gen comise de armată ca parte a unei strategii deliberate de intimidare, terorizare și pedepsire a populației civile, inclusiv a minorităților etnice; condamnă toate formele de violență împotriva femeilor, ce constituie o încălcare gravă a drepturilor omului și a demnității femeilor și fetelor; |
| --- | --- |

8.

| 9. | condamnă creșterea numărului de încălcări ale drepturilor lucrătorilor, în special în sectorul confecțiilor, precum și atacurile și abuzurile împotriva sindicatelor și a apărătorilor drepturilor lucrătorilor; cere încetarea imediată a violenței împotriva lucrătorilor și a sindicatelor, precum și protejarea drepturilor sindicatelor și ale membrilor acestora, inclusiv a dreptului de a funcționa liber; |
| --- | --- |

9.

| 10. | condamnă atacurile comise de autoritățile militare împotriva lucrătorilor din domeniul sănătății și a unităților medicale, precum și răspunsul acestora la pandemia de COVID-19; îndeamnă junta să restabilească o strategie de limitare a răspândirii virusului și un sistem de depistare a contacților și să se asigure că populația are acces la servicii de sănătate și la vaccinuri; solicită Comisiei să își intensifice sprijinul în acest sens, inclusiv prin furnizarea de doze de vaccinuri împotriva COVID-19, și să garanteze că acestea ajung la cetățenii din Myanmar/Birmania; |
| --- | --- |

10.

| 11. | regretă faptul că Consiliul de Securitate al ONU nu a reușit să discute un proiect de rezoluție privind Myanmar/Birmania și invită statele membre ale UE și Serviciul European de Acțiune Externă să intensifice presiunea asupra Consiliului de Securitate al ONU pentru a se ajunge la unitate privind adoptarea de sancțiuni specifice, inclusiv interdicții de călătorie la nivel mondial și înghețarea activelor impuse conducătorilor juntei și conglomeratelor deținute de forțele militare, privind impunerea unui embargo cuprinzător asupra armelor împotriva Myanmarului/Birmania și privind suspendarea tuturor actelor directe și indirecte de furnizare, vânzare sau transfer de arme și de produse cu dublă utilizare, muniții și alte echipamente militare și de securitate, precum și suspendarea furnizării de instruire sau de alte tipuri de asistență militară și de securitate; invită statele membre și țările asociate să mențină embargoul asupra furnizării, vânzării și transferării directe și indirecte, inclusiv asupra tranzitului, expedierii și brokerajului, ale tuturor armelor, munițiilor și altor echipamente și sisteme militare, de securitate și de supraveghere, precum și asupra furnizării de instruire, întreținere și alte tipuri de asistență militară și de securitate; subliniază necesitatea investigării suplimentare a situației de către Curtea Penală Internațională; |
| --- | --- |

11.

| 12. | condamnă cu fermitate furnizarea de către China, Rusia și Serbia de arme și echipamente militare către Tatmadaw; subliniază că țările precum China, Rusia și Serbia, care furnizează arme în Myanmar/Birmania sunt direct responsabile pentru atrocitățile comise cu aceste arme; |
| --- | --- |

12.

| 13. | condamnă cu fermitate sprijinul acordat de junta din Myanmar/Birmania pentru războiul ilegal pe care Rusia îl duce în Ucraina; |
| --- | --- |

13.

| 14. | consideră că consensul în cinci puncte de la ASEAN nu a condus încă la niciun rezultat; invită ASEAN, membrii săi și, în special, trimisul său special în Myanmar/Birmania să facă uz mai proactiv de rolul lor special în Myanmar/Birmania, să coopereze cu trimisul special al ONU și să colaboreze cu toate părțile implicate, în special cu guvernul de uniune națională și cu reprezentanții societății civile, în special femeile și grupurile etnice, pentru a promova cel puțin aplicarea efectivă și semnificativă a consensului în cinci puncte, în vederea soluționării durabile și democratice a crizei actuale în viitorul apropiat; regretă vizita pe care prim-ministrul cambodgian, Hun Sen, a făcut-o conducătorului militar a Myanmarului/Birmania, Min Aung Hlaing, la 7 ianuarie 2022, care, fiind prima vizită pe care un șef de guvern o face juntei de la lovitura de stat, a conferit legitimitate juntei; |
| --- | --- |

14.

| 15. | îndeamnă toate părțile implicate în criza din Myanmar/Birmania să faciliteze accesul sigur și neîngrădit la asistență umanitară și să acorde acces lucrătorilor umanitari; invită Comisia să renunțe la relațiile de lucru cu junta în ceea ce privește furnizarea de asistență umanitară, împiedicând-o să transforme ajutorul umanitar în armă; cere Comisiei să redirecționeze și să sporească ajutorul umanitar, inclusiv asistența medicală, prin canale transfrontaliere, rețele umanitare locale, furnizori de servicii etnice și organizații ale societății civile și comunitare; solicită Comisiei să analizeze modul în care proiectele de dezvoltare pot fi realizate împreună cu aceste grupuri și să direcționeze asistența pentru dezvoltare în consecință; |
| --- | --- |

15.

| 16. | condamnă actele de respingere la frontieră înapoi în Myanmar/Birmania a refugiaților de către țările învecinate, ceea ce încalcă principiul nereturnării; invită țările învecinate, în special Thailanda, India și China, să asigure accesul refugiaților care trec frontiera; invită aceste guverne să se asigure că organizațiilor umanitare și organizațiilor societății civile locale li se permite accesul în zonele cu persoane strămutate intern de-a lungul granițelor lor cu Myanmar/Birmania; |
| --- | --- |

16.

| 17. | invită UE, statele sale membre și comunitatea internațională să își îndeplinească de urgență obligațiile financiare incluse în Planul de răspuns umanitar al ONU pentru Myanmar/Birmania din 2021; |
| --- | --- |

17.

| 18. | salută cele patru runde de sancțiuni aplicate de UE pentru lovitura de stat militară și represiunea care a urmat acesteia; îndeamnă Consiliul să includă Consiliul administrativ al statului (SAC) ca entitate, în locul membrilor săi individuali, pe lista persoanelor fizice și juridice, a entităților și a organismelor care fac obiectul unor măsuri restrictive; salută decizia UE de a adăuga MOGE pe lista entităților sancționate; invită Consiliul să anuleze derogarea care le permite în mod explicit operatorilor de petrol și gaze din UE care rămân în Myanmar/Birmania să desfășoare în continuare tranzacții financiare cu MOGE și îndeamnă statele membre să se abțină de la punerea în aplicare a derogării; îndeamnă Comisia și statele membre ale UE să se asigure că retragerea companiilor europene care respectă sancțiunile nu aduce beneficii juntei, în conformitate cu Principiile directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului, inclusiv clarificându-se faptul că acțiunile companiilor nu pot fi vândute sau transferate către MOGE sau către alte companii controlate de juntă, în cadrul procesului de aplicare a sancțiunilor; subliniază că este esențial să se continue coordonarea internațională cu jurisdicțiile care împărtășesc aceeași viziune; invită, de asemenea, Consiliul ca, într-o nouă rundă de sancțiuni, să vizeze rezervele băncii centrale; subliniază că acest lucru ar necesita înghețarea activelor și interzicerea transferurilor financiare internaționale ale celor două bănci deținute de stat, Banca de Comerț Exterior din Myanmar/Birmania și Banca Comercială și de Investiții din Myanmar/Birmania; |
| --- | --- |

18.

| 19. | îndeamnă UE și statele sale membre să exploreze toate căile de justiție și tragere la răspundere pentru crimele internaționale grave comise de forțele de securitate, inclusiv pentru crimele împotriva umanității comise în urma loviturii de stat, precum și pentru crimele împotriva umanității, crimele de război și actele de genocid comise în Rakhine și în alte state etnice pe o perioadă de decenii, sprijinind o sesizare a CPI efectuată de către Consiliul de Securitate al ONU cu privire la situație, sprijinind în mod oficial cazul înaintat de Gambia împotriva Myanmar/Birmania în fața Curții Internaționale de Justiție cu privire la Convenția privind genocidul și continuându-se să se asigure că mecanismul de anchetă independent privind Myanmar/Birmania este finanțat și sprijinit integral; |
| --- | --- |

19.

| 20. | invită Comisia să monitorizeze îndeaproape dacă ar trebui lansată o anchetă privind retragerea din sistemul „Totul în afară de arme”, cu scopul de a suspenda preferințele comerciale de care beneficiază Myanmar/Birmania în anumite sectoare, în special întreprinderile care aparțin membrilor armatei din Myanmar/Birmania, și să informeze Parlamentul în mod corespunzător cu privire la măsurile care trebuie luate; |
| --- | --- |

20.

| 21. | subliniază că companiile locale și multinaționale care își desfășoară activitatea în Myanmar/Birmania trebuie să respecte drepturile omului și să nu îi mai susțină pe autorii abuzurilor; îndeamnă ferm, în acest sens, companiile cu sediul în UE să se asigure că nu au legături cu forțele de securitate din Myanmar/Birmania, cu membri ai acestora sau cu entități deținute sau controlate de ei și că nu contribuie, direct sau indirect, la reprimarea democrației și a drepturilor omului de către armată; |
| --- | --- |

21.

| 22. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție președintelui legitim și guvernului de uniune națională din Myanmar/Birmania, Comitetului de reprezentare a Pyidaungsu Hluttaw, consilierului de stat din Myanmar/Birmania, armatei Tatmadaw, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Comisiei, Consiliului, guvernelor și parlamentelor statelor membre, statelor membre ale ASEAN, Secretarului General al ASEAN, Comisiei interguvernamentale a ASEAN pentru drepturile omului, Secretarului General al ONU, Raportorului special al ONU privind situația drepturilor omului în Myanmar/Birmania, Înaltului Comisar al ONU pentru Refugiați și Consiliului ONU pentru Drepturile Omului. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  JO C 101, 16.3.2018, p. 134.

(2)  JO C 238, 6.7.2018, p. 112.

(3)  JO C 337, 20.9.2018, p. 109.

(4)  JO C 28, 27.1.2020, p. 80.

(5)  JO C 433, 23.12.2019, p. 124.

(6)  JO C 171, 6.5.2021, p. 12.

(7)  JO C 465, 17.11.2021, p. 135.

(8)  Texte adoptate, P9_TA(2021)0417.

(9)  JO L 40, 21.2.2022, p. 8.

(10)  JO L 147, 30.4.2021, p. 17.

(11)  Regulamentul (UE) nr. 978/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 de aplicare a unui sistem generalizat de preferințe tarifare (JO L 303, 31.10.2012, p. 1).

---

| 9.9.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 347/198 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 347/198

---

P9_TA(2022)0080

Distrugerea patrimoniului cultural în Nagorno-Karabah

Rezoluția Parlamentului European din 10 martie 2022 referitoare la distrugerea patrimoniului cultural din Nagorno-Karabah (2022/2582(RSP))

(2022/C 347/18)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Armenia și Azerbaidjan, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Armenia și Azerbaidjan,

| — | având în vedere rezoluția sa din 16 februarie 2006 referitoare la patrimoniul cultural din Azerbaidjan (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 16 februarie 2006 referitoare la patrimoniul cultural din Azerbaidjan (1),

| — | având în vedere rezoluția sa din 17 februarie 2022 referitoare la punerea în aplicare a politicii externe și de securitate comune – raportul anual pe 2021 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 17 februarie 2022 referitoare la punerea în aplicare a politicii externe și de securitate comune – raportul anual pe 2021 (2),

| — | având în vedere declarația comună din 9 decembrie 2021 a președintelui Delegației pentru relațiile cu Caucazul de Sud, a raportorului permanent al Parlamentului European pentru Armenia și a raportorului permanent al Parlamentului European pentru Azerbaidjan privind hotărârile Curții Internaționale de Justiție din 7 decembrie 2021 în cauzele dintre Armenia și Azerbaidjan, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună din 9 decembrie 2021 a președintelui Delegației pentru relațiile cu Caucazul de Sud, a raportorului permanent al Parlamentului European pentru Armenia și a raportorului permanent al Parlamentului European pentru Azerbaidjan privind hotărârile Curții Internaționale de Justiție din 7 decembrie 2021 în cauzele dintre Armenia și Azerbaidjan,

| — | având în vedere rapoartele Comisiei Europene împotriva Rasismului și Intoleranței din cadrul Consiliului Europei, |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele Comisiei Europene împotriva Rasismului și Intoleranței din cadrul Consiliului Europei,

| — | având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 18 martie 2020 intitulată „Politica privind Parteneriatul estic după 2020 – Consolidarea rezilienței – un Parteneriat estic care produce rezultate pentru toți” (JOIN(2020)0007), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 18 martie 2020 intitulată „Politica privind Parteneriatul estic după 2020 – Consolidarea rezilienței – un Parteneriat estic care produce rezultate pentru toți” (JOIN(2020)0007),

| — | având în vedere Planul economic și de investiții pentru țările Parteneriatului estic, |
| --- | --- |

—

având în vedere Planul economic și de investiții pentru țările Parteneriatului estic,

| — | având în vedere declarația copreședinților Grupului de la Minsk al Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE) din 11 noiembrie 2021, în care se reafirmă că este important să se protejeze siturile istorice și culturale din regiune, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația copreședinților Grupului de la Minsk al Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE) din 11 noiembrie 2021, în care se reafirmă că este important să se protejeze siturile istorice și culturale din regiune,

| — | având în vedere hotărârile Curții Internaționale de Justiție (CIJ) din 7 decembrie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârile Curții Internaționale de Justiție (CIJ) din 7 decembrie 2021,

| — | având în vedere concluziile Consiliului referitoare la abordarea UE privind patrimoniul cultural în situații de conflict și criză din 21 iunie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului referitoare la abordarea UE privind patrimoniul cultural în situații de conflict și criză din 21 iunie 2021,

| — | având în vedere Convenția UNESCO din 16 noiembrie 1972 privind protecția patrimoniului mondial, cultural și natural, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția UNESCO din 16 noiembrie 1972 privind protecția patrimoniului mondial, cultural și natural,

| — | având în vedere Convenția UNESCO din 17 octombrie 2003 privind distrugerea intenționată a patrimoniului cultural, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția UNESCO din 17 octombrie 2003 privind distrugerea intenționată a patrimoniului cultural,

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice din 16 decembrie 1966, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice din 16 decembrie 1966,

| — | având în vedere Convenția culturală europeană, Convenția europeană pentru protecția patrimoniului arheologic (revizuită) și Convenția-cadru pentru protecția minorităților naționale, la care Armenia și Azerbaidjan sunt părți, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția culturală europeană, Convenția europeană pentru protecția patrimoniului arheologic (revizuită) și Convenția-cadru pentru protecția minorităților naționale, la care Armenia și Azerbaidjan sunt părți,

| — | având în vedere Convenția de la Haga din 1954 pentru protejarea bunurilor culturale în caz de conflict armat, la care Armenia și Azerbaidjan sunt părți, și protocolul la aceasta, aplicabil teritoriilor ocupate, precum și al doilea protocol privind protejarea în mai mare măsură a bunurilor culturale, care interzice orice modificare sau schimbare a destinației unui bun cultural menită să ascundă sau să distrugă bunuri culturale ori dovezi istorice sau științifice, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția de la Haga din 1954 pentru protejarea bunurilor culturale în caz de conflict armat, la care Armenia și Azerbaidjan sunt părți, și protocolul la aceasta, aplicabil teritoriilor ocupate, precum și al doilea protocol privind protejarea în mai mare măsură a bunurilor culturale, care interzice orice modificare sau schimbare a destinației unui bun cultural menită să ascundă sau să distrugă bunuri culturale ori dovezi istorice sau științifice,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 10 decembrie 1948, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 10 decembrie 1948,

| — | având în vedere Convenția internațională privind eliminarea tuturor formelor de discriminare rasială din 21 decembrie 1965, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția internațională privind eliminarea tuturor formelor de discriminare rasială din 21 decembrie 1965,

| — | având în vedere articolul 144 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 144 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât distrugerea sau profanarea oricăror monumente sau obiecte din patrimoniul cultural, religios sau național încalcă principiile Uniunii Europene; |
| --- | --- |

A.

întrucât distrugerea sau profanarea oricăror monumente sau obiecte din patrimoniul cultural, religios sau național încalcă principiile Uniunii Europene;

| B. | întrucât 1 456 de monumente, în principal armene, au trecut sub controlul Azerbaidjanului după încetarea focului din 9 noiembrie 2020; întrucât Azerbaidjanul a provocat intenționat pagube considerabile patrimoniului cultural armean în războiul din 2020, mai ales atunci când a bombardat biserica Gazanci, Catedrala Mântuitorului/Gazancețoț din Șușa/Șuși, precum și când a distrus, în timpul conflictului și după conflict, alte biserici și cimitire, cum ar fi biserica Zoravor Surp Astvațațin din apropierea orașului Djabrail și biserica Sf. Elisei din satul Mataghis din Nagorno-Karabah, sau le-a schimbat destinația ori le-a adus stricăciuni; întrucât, atunci când a vizitat biserica armeană datând din secolul al XII-lea din Țakuri, președintele Aliev s-a angajat să înlăture inscripțiile în limba armeană din această biserică; |
| --- | --- |

B.

întrucât 1 456 de monumente, în principal armene, au trecut sub controlul Azerbaidjanului după încetarea focului din 9 noiembrie 2020; întrucât Azerbaidjanul a provocat intenționat pagube considerabile patrimoniului cultural armean în războiul din 2020, mai ales atunci când a bombardat biserica Gazanci, Catedrala Mântuitorului/Gazancețoț din Șușa/Șuși, precum și când a distrus, în timpul conflictului și după conflict, alte biserici și cimitire, cum ar fi biserica Zoravor Surp Astvațațin din apropierea orașului Djabrail și biserica Sf. Elisei din satul Mataghis din Nagorno-Karabah, sau le-a schimbat destinația ori le-a adus stricăciuni; întrucât, atunci când a vizitat biserica armeană datând din secolul al XII-lea din Țakuri, președintele Aliev s-a angajat să înlăture inscripțiile în limba armeană din această biserică;

| C. | întrucât, așa cum se afirmă în Declarația UNESCO privind distrugerea intenționată a patrimoniului cultural din 2003, patrimoniul cultural este o componentă importantă a identității culturale a comunităților, grupurilor și persoanelor, precum și a coeziunii sociale, așa că distrugerea sa intenționată poate avea consecințe nefaste pentru demnitatea umană și drepturile omului; |
| --- | --- |

C.

întrucât, așa cum se afirmă în Declarația UNESCO privind distrugerea intenționată a patrimoniului cultural din 2003, patrimoniul cultural este o componentă importantă a identității culturale a comunităților, grupurilor și persoanelor, precum și a coeziunii sociale, așa că distrugerea sa intenționată poate avea consecințe nefaste pentru demnitatea umană și drepturile omului;

| D. | întrucât distrugerea siturilor, artefactelor și obiectelor din patrimoniul cultural contribuie la escaladarea ostilităților, la ațâțarea urii reciproce și a prejudecăților rasiale dintre și din societăți; |
| --- | --- |

D.

întrucât distrugerea siturilor, artefactelor și obiectelor din patrimoniul cultural contribuie la escaladarea ostilităților, la ațâțarea urii reciproce și a prejudecăților rasiale dintre și din societăți;

| E. | întrucât respectarea minorităților, inclusiv protejarea patrimoniului lor cultural, ține de politica europeană de vecinătate; întrucât politica europeană de vecinătate urmărește să stabilească un parteneriat cu Armenia și Azerbaidjan pe baza unor valori comune; |
| --- | --- |

E.

întrucât respectarea minorităților, inclusiv protejarea patrimoniului lor cultural, ține de politica europeană de vecinătate; întrucât politica europeană de vecinătate urmărește să stabilească un parteneriat cu Armenia și Azerbaidjan pe baza unor valori comune;

| F. | întrucât cel mai recent conflict armat din Nagorno-Karabah și din jurul acestei regiuni s-a încheiat după ce Armenia, Azerbaidjan și Rusia au ajuns la un acord de încetare completă a focului în Nagorno-Karabah și în jurul acestei regiuni, acord care a fost semnat la 9 noiembrie 2020 și a intrat în vigoare la 10 noiembrie 2020; |
| --- | --- |

F.

întrucât cel mai recent conflict armat din Nagorno-Karabah și din jurul acestei regiuni s-a încheiat după ce Armenia, Azerbaidjan și Rusia au ajuns la un acord de încetare completă a focului în Nagorno-Karabah și în jurul acestei regiuni, acord care a fost semnat la 9 noiembrie 2020 și a intrat în vigoare la 10 noiembrie 2020;

| G. | întrucât în Nagorno-Karabah se află numeroase biserici, moschei, cruci funerare și cimitire; |
| --- | --- |

G.

întrucât în Nagorno-Karabah se află numeroase biserici, moschei, cruci funerare și cimitire;

| H. | întrucât la 7 decembrie 2021 CIJ a precizat în hotărârea sa că Azerbaidjanul trebuie să ia toate măsurile necesare pentru a preveni și pedepsi actele de vandalism și profanare care afectează patrimoniul cultural armean, inclusiv biserici și alte lăcașuri de cult, monumente, pietre de hotar, cimitire și artefacte, dar fără a se limita la acestea; întrucât CIJ a ordonat Armeniei și Azerbaidjanului să ia toate măsurile necesare pentru a preveni ațâțarea și promovarea urii rasiale; întrucât CIJ a ordonat Azerbaidjanului să „apere de violență și de vătămări corporale toate persoanele căzute prizoniere în contextul conflictului din 2020 și care rămân în detenție”; întrucât în hotărârile sale CIJ a precizat că ambele părți trebuie să se abțină de la orice acțiune care ar putea agrava sau extinde litigiul despre care este sesizată Curtea sau care ar putea îngreuna soluționarea acestuia; |
| --- | --- |

H.

întrucât la 7 decembrie 2021 CIJ a precizat în hotărârea sa că Azerbaidjanul trebuie să ia toate măsurile necesare pentru a preveni și pedepsi actele de vandalism și profanare care afectează patrimoniul cultural armean, inclusiv biserici și alte lăcașuri de cult, monumente, pietre de hotar, cimitire și artefacte, dar fără a se limita la acestea; întrucât CIJ a ordonat Armeniei și Azerbaidjanului să ia toate măsurile necesare pentru a preveni ațâțarea și promovarea urii rasiale; întrucât CIJ a ordonat Azerbaidjanului să „apere de violență și de vătămări corporale toate persoanele căzute prizoniere în contextul conflictului din 2020 și care rămân în detenție”; întrucât în hotărârile sale CIJ a precizat că ambele părți trebuie să se abțină de la orice acțiune care ar putea agrava sau extinde litigiul despre care este sesizată Curtea sau care ar putea îngreuna soluționarea acestuia;

| I. | întrucât UNESCO a reafirmat obligația țărilor de a proteja patrimoniul cultural, în conformitate cu dispozițiile Convenției de la Haga din 1954 pentru protejarea bunurilor culturale în caz de conflict armat, și a propus să fie trimisă o misiune alcătuită din experți independenți care să întocmească un inventar preliminar al bunurilor culturale importante, ca un prim pas către protejarea eficientă a patrimoniului acestei regiuni; |
| --- | --- |

I.

întrucât UNESCO a reafirmat obligația țărilor de a proteja patrimoniul cultural, în conformitate cu dispozițiile Convenției de la Haga din 1954 pentru protejarea bunurilor culturale în caz de conflict armat, și a propus să fie trimisă o misiune alcătuită din experți independenți care să întocmească un inventar preliminar al bunurilor culturale importante, ca un prim pas către protejarea eficientă a patrimoniului acestei regiuni;

| J. | întrucât protejarea patrimoniului cultural are un rol esențial în promovarea păcii durabile, deoarece încurajează toleranța, dialogul intercultural și interconfesional și înțelegerea reciprocă, precum și democrația și dezvoltarea sustenabilă; |
| --- | --- |

J.

întrucât protejarea patrimoniului cultural are un rol esențial în promovarea păcii durabile, deoarece încurajează toleranța, dialogul intercultural și interconfesional și înțelegerea reciprocă, precum și democrația și dezvoltarea sustenabilă;

| K. | întrucât bunurile culturale au o importanță foarte mare în plan cultural, artistic, istoric și științific și trebuie protejate de însușirile ilegale și de jaf; întrucât bisericile și mănăstirile armene aparțin celui mai vechi patrimoniu creștin din lume și patrimoniului comun al umanității; |
| --- | --- |

K.

întrucât bunurile culturale au o importanță foarte mare în plan cultural, artistic, istoric și științific și trebuie protejate de însușirile ilegale și de jaf; întrucât bisericile și mănăstirile armene aparțin celui mai vechi patrimoniu creștin din lume și patrimoniului comun al umanității;

| L. | întrucât în cauza aflată pe rolul CIJ au fost formulate acuzații grave referitoare la implicarea autorităților din Azerbaidjan în distrugerea cimitirelor, bisericilor și monumentelor istorice din Nagorno-Karabah; |
| --- | --- |

L.

întrucât în cauza aflată pe rolul CIJ au fost formulate acuzații grave referitoare la implicarea autorităților din Azerbaidjan în distrugerea cimitirelor, bisericilor și monumentelor istorice din Nagorno-Karabah;

| M. | întrucât conflictul de lungă durată a avut un impact catastrofal asupra patrimoniului cultural din Nagorno-Karabah și din regiune; întrucât în ultimii 30 de ani Azerbaidjanul a distrus iremediabil patrimoniul religios și cultural, în special în Republica Autonomă Naxcivan, unde au fost distruse 89 de biserici armene, 20 000 de morminte și peste 5 000 de pietre funerare; întrucât acest lucru s-a întâmplat și în fostele zone de conflict redate de Armenia Azerbaidjanului, mai ales în cazul orașelor Agdam și Fuzuli, care au fost distruse aproape în totalitate și jefuite; |
| --- | --- |

M.

întrucât conflictul de lungă durată a avut un impact catastrofal asupra patrimoniului cultural din Nagorno-Karabah și din regiune; întrucât în ultimii 30 de ani Azerbaidjanul a distrus iremediabil patrimoniul religios și cultural, în special în Republica Autonomă Naxcivan, unde au fost distruse 89 de biserici armene, 20 000 de morminte și peste 5 000 de pietre funerare; întrucât acest lucru s-a întâmplat și în fostele zone de conflict redate de Armenia Azerbaidjanului, mai ales în cazul orașelor Agdam și Fuzuli, care au fost distruse aproape în totalitate și jefuite;

| N. | întrucât primul război din Nagorno-Karabah a provocat deteriorarea sau distrugerea patrimoniului cultural azer, inclusiv a siturilor culturale și religioase abandonate de persoanele strămutate intern din Azerbaidjan în regiune; întrucât aceste situri au fost distruse, distruse parțial, neglijate sau dărâmate pentru a obține materiale de construcții; |
| --- | --- |

N.

întrucât primul război din Nagorno-Karabah a provocat deteriorarea sau distrugerea patrimoniului cultural azer, inclusiv a siturilor culturale și religioase abandonate de persoanele strămutate intern din Azerbaidjan în regiune; întrucât aceste situri au fost distruse, distruse parțial, neglijate sau dărâmate pentru a obține materiale de construcții;

| O. | întrucât ștergerea urmelor patrimoniului cultural armean în regiunea Nagorno-Karabah se face nu numai degradându-l și distrugându-l, ci și falsificând istoria și încercându-se prezentarea ei drept „istoria Albaniei Caucaziene”; întrucât la 3 februarie 2022 ministrul culturii din Azerbaidjan, Anar Karimov, a anunțat înființarea unui grup de lucru responsabil cu ștergerea „inscripțiilor fictive lăsate de armeni pe templele religioase albaneze”, |
| --- | --- |

O.

întrucât ștergerea urmelor patrimoniului cultural armean în regiunea Nagorno-Karabah se face nu numai degradându-l și distrugându-l, ci și falsificând istoria și încercându-se prezentarea ei drept „istoria Albaniei Caucaziene”; întrucât la 3 februarie 2022 ministrul culturii din Azerbaidjan, Anar Karimov, a anunțat înființarea unui grup de lucru responsabil cu ștergerea „inscripțiilor fictive lăsate de armeni pe templele religioase albaneze”,

| 1. | condamnă categoric continuarea politicii Azerbaidjanului de distrugere și negare a patrimoniului cultural armean în Nagorno-Karabah și în jurul acestei regiuni, încălcând dreptul internațional și recenta decizie a CIJ; |
| --- | --- |

1.

| 2. | observă că distrugerea patrimoniului cultural armean face parte dintr-un tipar mai larg de politică sistematică, la nivel de stat, armenofobie, de revizionism istoric și de ură față de armeni, condusă de autoritățile azere, care include dezumanizarea, glorificarea violenței și revendicări teritoriale împotriva Republicii Armenia și care amenință pacea și securitatea în Caucazul de Sud; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază că patrimoniul cultural are o dimensiune universală, fiind o mărturie a istoriei inseparabilă de identitatea popoarelor, pe care comunitatea internațională trebuie să o protejeze și să o păstreze pentru generațiile viitoare; reliefează importanța patrimoniului cultural bogat al acestei regiuni; invită insistent toate statele să ia măsurile necesare pentru a asigura protejarea siturilor imateriale din patrimoniul cultural situate pe teritoriul aflat sub controlul lor; regretă faptul că conflictele din regiunea Nagorno-Karabah au dus la distrugerea și jefuirea patrimoniului cultural comun, ceea ce a provocat și mai multă neîncredere și animozități; |
| --- | --- |

3.

| 4. | reamintește că revizionismul istoric și deteriorarea și distrugerea patrimoniului cultural sau religios contravin Ordinului CIJ din 7 decembrie 2021, precum și rezoluției Parlamentului din 20 mai 2021 (3); |
| --- | --- |

4.

| 5. | recunoaște, la fel ca și parchetul CIJ, că patrimoniul cultural constituie o mărturie unică și importantă a culturii și identităților popoarelor și că degradarea și distrugerea patrimoniului cultural, material sau imaterial, constituie o pierdere pentru comunitățile afectate și pentru comunitatea internațională în ansamblu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | salută rolul central al UNESCO în protejarea patrimoniului cultural și în promovarea culturii ca instrument de apropiere a oamenilor și de promovare a dialogului; |
| --- | --- |

6.

| 7. | salută propunerea UNESCO de a trimite o misiune de experți independenți și solicită ca aceasta să fie trimisă fără întârziere; subliniază că Azerbaidjanul trebuie să acorde acces neîngrădit la toate siturile de patrimoniu cultural, pentru ca misiunea să realizeze un inventar pe teren și să vadă ce s-a întâmplat cu siturile; |
| --- | --- |

7.

| 8. | insistă puternic ca Azerbaidjanul să permită UNESCO să aibă acces la siturile de patrimoniu din teritoriile aflate sub controlul său, pentru a putea realiza inventarul acestora și ca Azerbaidjanul să asigure protecția lor; solicită insistent Azerbaidjanului să se asigure că nu au loc intervenții în siturile patrimoniului armean înainte de misiunea de evaluare a UNESCO și că experții armeni și internaționali în domeniul patrimoniului cultural sunt consultați în prealabil și sunt implicați îndeaproape în intervențiile asupra siturilor din patrimoniul cultural armean; solicită restaurarea completă a acestor situri și a altor situri demolate și o mai mare implicare a comunității internaționale, în special a UNESCO, în protejarea siturilor de patrimoniu mondial situate în regiune; |
| --- | --- |

8.

| 9. | solicită UE să participe activ la eforturile de protejare a patrimoniului cultural aflat în pericol în Nagorno-Karabah, în special prin utilizarea unor mecanisme care să faciliteze misiunea de informare a UNESCO; încurajează toate inițiativele, inclusiv cele private, care contribuie la conservarea acestui patrimoniu; sugerează utilizarea Centrului Satelitar al UE (SATCEN) pentru a obține imagini satelit care să contribuie la determinarea stării externe a patrimoniului aflat în pericol din regiune; |
| --- | --- |

9.

| 10. | subliniază că protecția patrimoniului istoric și cultural trebuie abordată în cadrul mai larg al soluționării conflictului dintre Armenia și Azerbaidjan și al definiției finale a statutului regiunii Nagorno-Karabah; în acest context, invită Azerbaidjanul să renunțe la obiectivele sale maximaliste, la abordarea militaristă și la revendicările teritoriale în privința la Armeniei și să se angajeze cu bună credință în negocieri, sub auspiciile Grupului de la Minsk al OSCE, privind statutul final al Nagorno-Karabah; |
| --- | --- |

10.

| 11. | subliniază că măsurile indicate în ordonanțele CIJ din 7 decembrie 2021 trebuie luate fără întârziere; subliniază că orice noi cazuri de distrugere sau deteriorare a patrimoniului cultural ar trebui abordate imediat de către comunitatea internațională; |
| --- | --- |

11.

| 12. | invită Azerbaidjanul să pună pe deplin în aplicare decizia provizorie a CIJ, în special „să nu elimine limba armeană, distrugând patrimoniul cultural armean sau desființând în alt mod prezența culturală armeană istorică sau împiedicându-i pe armeni să aibă acces și să se bucure de aceasta” și „să restaureze sau să restituie toate clădirile, siturile, artefactele și obiectele culturale sau religioase armene”; |
| --- | --- |

12.

| 13. | solicită din nou UE să includă o clauză privind protejarea siturilor arheologice și istorice în planurile de acțiune care ghidează parteneriatul dintre UE și Armenia și Azerbaidjan, ambele participând la politica europeană de vecinătate; |
| --- | --- |

13.

| 14. | subliniază că respectarea drepturilor minorităților, inclusiv a patrimoniului istoric, religios și cultural, este o precondiție esențială pentru implementarea efectivă a politicii europene de vecinătate și pentru crearea unor condiții care să conducă la refacere, reconciliere autentică și relații de bună vecinătate post-conflict între Armenia și Azerbaidjan; |
| --- | --- |

14.

| 15. | invită guvernele Azerbaidjanului și Armeniei, cu sprijinul comunității internaționale, să asigure anchete reală în cazul tuturor acuzațiilor de încălcare a dreptului internațional, inclusiv a protecției patrimoniului cultural; |
| --- | --- |

15.

| 16. | solicită UE și statelor membre să continue să sprijine activitatea organizațiilor internaționale care urmăresc protejarea patrimoniului cultural și religios; |
| --- | --- |

16.

| 17. | solicită UE și statelor membre să contribuie în continuare la furnizarea de asistență umanitară de urgență; |
| --- | --- |

17.

| 18. | solicită UE și statelor membre să sprijine organizațiile societății civile din Armenia și Azerbaidjan care contribuie cu adevărat la reconciliere; |
| --- | --- |

18.

| 19. | solicită UE, UNESCO, Consiliului Europei și OSCE să încurajeze și să sprijine împreună eforturile de a proteja patrimoniul cultural și religios; |
| --- | --- |

19.

| 20. | invită Comisia să utilizeze toate pârghiile de care dispune pentru a împiedica actele de vandalism, distrugerea și deteriorarea patrimoniului cultural din Nagorno-Karabah; |
| --- | --- |

20.

| 21. | subliniază că eforturile comunității internaționale de protejare a patrimoniului cultural sunt esențiale pentru a pune bazele unei păci durabile în regiune; |
| --- | --- |

21.

| 22. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Vicepreședintelui Comisiei Europene/Înalt Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Consiliului, Comisiei, guvernului și Președintelui Armeniei, guvernului și Președintelui Azerbaidjanului, Secretarului General al Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa, Secretarului General al Consiliului Europei, Directorului general al UNESCO și Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  JO C 290 E, 29.11.2006, p. 421.

(2)  Texte adoptate, P9_TA(2022)0039.

(3)  Rezoluția Parlamentului European din 20 mai 2021 referitoare la situația prizonierilor de război în urma celui mai recent conflict dintre Armenia și Azerbaidjan (JO C 15, 12.1.2022, p. 156).

---

| 9.9.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 347/202 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 347/202

---

P9_TA(2022)0081

Raport privind cetățenia UE pentru anul 2020

Rezoluția Parlamentului European din 10 martie 2022 referitoare la Raportul privind cetățenia UE pentru anul 2020: capacitarea cetățenilor și protejarea drepturilor acestora (2021/2099(INI))

(2022/C 347/19)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolele 2, 6 și 9-12 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și articolele 18-25 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 2, 6 și 9-12 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și articolele 18-25 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere articolul 21 și articolele 39-46 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene („Carta”), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 21 și articolele 39-46 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene („Carta”),

| — | având în vedere dreptul de a adresa petiții Parlamentului European consacrat la articolul 24 alineatul (2) și la articolul 227 din TFUE și la articolul 44 din Cartă, |
| --- | --- |

—

având în vedere dreptul de a adresa petiții Parlamentului European consacrat la articolul 24 alineatul (2) și la articolul 227 din TFUE și la articolul 44 din Cartă,

| — | având în vedere Directiva 2004/38/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind dreptul la liberă circulație și ședere pe teritoriul statelor membre pentru cetățenii Uniunii și membrii familiilor acestora (1) (Directiva privind libera circulație), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2004/38/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind dreptul la liberă circulație și ședere pe teritoriul statelor membre pentru cetățenii Uniunii și membrii familiilor acestora (1) (Directiva privind libera circulație),

| — | având în vedere Directiva 94/80/CE a Consiliului din 19 decembrie 1994 de stabilire a normelor de exercitare a dreptului de a alege și de a fi ales la alegerile locale pentru cetățenii Uniunii care au reședința într-un stat membru a cărui cetățenie nu o dețin (2) și Directiva 93/109/CE a Consiliului din 6 decembrie 1993 de stabilire a normelor de exercitare a dreptului de a alege și de a fi ales pentru Parlamentul European pentru cetățenii Uniunii care au reședința într-un stat membru în care nu sunt resortisanți (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 94/80/CE a Consiliului din 19 decembrie 1994 de stabilire a normelor de exercitare a dreptului de a alege și de a fi ales la alegerile locale pentru cetățenii Uniunii care au reședința într-un stat membru a cărui cetățenie nu o dețin (2) și Directiva 93/109/CE a Consiliului din 6 decembrie 1993 de stabilire a normelor de exercitare a dreptului de a alege și de a fi ales pentru Parlamentul European pentru cetățenii Uniunii care au reședința într-un stat membru în care nu sunt resortisanți (3),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 810/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 iulie 2009 privind instituirea unui Cod comunitar de vize (Codul de vize) (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 810/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 iulie 2009 privind instituirea unui Cod comunitar de vize (Codul de vize) (4),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2201/2003 al Consiliului din 27 noiembrie 2003 privind competența, recunoașterea și executarea hotărârilor judecătorești în materie matrimonială și în materia răspunderii părintești (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2201/2003 al Consiliului din 27 noiembrie 2003 privind competența, recunoașterea și executarea hotărârilor judecătorești în materie matrimonială și în materia răspunderii părintești (5),

| — | având în vedere Directiva 2003/109/CE a Consiliului din 25 noiembrie 2003 privind statutul resortisanților țărilor terțe care sunt rezidenți pe termen lung (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2003/109/CE a Consiliului din 25 noiembrie 2003 privind statutul resortisanților țărilor terțe care sunt rezidenți pe termen lung (6),

| — | având în vedere raportul Comisiei din 15 decembrie 2020 intitulat „Raportul privind cetățenia UE în 2020: capacitarea cetățenilor și protejarea drepturilor acestora” (COM(2020)0730), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei din 15 decembrie 2020 intitulat „Raportul privind cetățenia UE în 2020: capacitarea cetățenilor și protejarea drepturilor acestora” (COM(2020)0730),

| — | având în vedere raportul Comisiei din 15 decembrie 2020 elaborat în temeiul articolului 25 din TFUE, intitulat „Progresele înregistrate în vederea exercitării efective a cetățeniei Uniunii în perioada 2016-2020” (COM(2020)0731), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei din 15 decembrie 2020 elaborat în temeiul articolului 25 din TFUE, intitulat „Progresele înregistrate în vederea exercitării efective a cetățeniei Uniunii în perioada 2016-2020” (COM(2020)0731),

| — | având în vedere rezultatele consultării publice a Comisiei din 2020 privind drepturile care decurg din cetățenia UE și rezultatele sondajului Eurobarometru Flash 485 privind cetățenia Uniunii Europene și democrația, publicat în iulie 2020, care arată că în pandemia de COVID-19 mulți dintre cetățenii UE au accesat cu greu serviciile de îngrijire medicală, serviciile de îngrijire a copiilor, informațiile despre situația frontierelor etc., |
| --- | --- |

—

având în vedere rezultatele consultării publice a Comisiei din 2020 privind drepturile care decurg din cetățenia UE și rezultatele sondajului Eurobarometru Flash 485 privind cetățenia Uniunii Europene și democrația, publicat în iulie 2020, care arată că în pandemia de COVID-19 mulți dintre cetățenii UE au accesat cu greu serviciile de îngrijire medicală, serviciile de îngrijire a copiilor, informațiile despre situația frontierelor etc.,

| — | având în vedere rezoluția sa din 12 decembrie 2017 referitoare la raportul privind cetățenia UE în 2017: consolidarea drepturilor cetățenilor într-o Uniune a schimbărilor democratice (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 12 decembrie 2017 referitoare la raportul privind cetățenia UE în 2017: consolidarea drepturilor cetățenilor într-o Uniune a schimbărilor democratice (7),

| — | având în vedere rezoluția sa din 12 februarie 2019 referitoare la punerea în aplicare a dispozițiilor Tratatului privind cetățenia UE (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 12 februarie 2019 referitoare la punerea în aplicare a dispozițiilor Tratatului privind cetățenia UE (8),

| — | având în vedere raportul Comisiei din 17 iunie 2020 privind impactul schimbărilor demografice, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei din 17 iunie 2020 privind impactul schimbărilor demografice,

| — | având în vedere Convenția ONU privind drepturile persoanelor cu dizabilități, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU privind drepturile persoanelor cu dizabilități,

| — | având în vedere Directiva (UE) 2016/2102 a Parlamentului European și a Consiliului din 26 octombrie 2016 privind accesibilitatea site-urilor web și a aplicațiilor mobile ale organismelor din sectorul public (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2016/2102 a Parlamentului European și a Consiliului din 26 octombrie 2016 privind accesibilitatea site-urilor web și a aplicațiilor mobile ale organismelor din sectorul public (9),

| — | având în vedere Strategia Comisiei Europene privind drepturile persoanelor cu handicap 2021-2030, |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia Comisiei Europene privind drepturile persoanelor cu handicap 2021-2030,

| — | având în vedere Cartea verde a Comisiei din 27 ianuarie 2021 intitulată „Îmbătrânirea populației – promovarea solidarității și a responsabilității între generații” (COM(2021)0050), |
| --- | --- |

—

având în vedere Cartea verde a Comisiei din 27 ianuarie 2021 intitulată „Îmbătrânirea populației – promovarea solidarității și a responsabilității între generații” (COM(2021)0050),

| — | având în vedere raportul de informare al Comitetului Economic și Social European din 20 martie 2019 intitulat „Drepturile efective ale persoanelor cu handicap de a vota la alegerile parlamentare europene”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul de informare al Comitetului Economic și Social European din 20 martie 2019 intitulat „Drepturile efective ale persoanelor cu handicap de a vota la alegerile parlamentare europene”,

| — | având în vedere rezoluția sa din 24 noiembrie 2020 referitoare la sistemul Schengen și la măsurile luate în timpul crizei COVID-19 (10) și rezoluția sa din 17 septembrie 2020 referitoare la COVID-19: coordonarea la nivelul UE a evaluărilor sanitare și a clasificării riscurilor și consecințele pentru spațiul Schengen și piața unică (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 24 noiembrie 2020 referitoare la sistemul Schengen și la măsurile luate în timpul crizei COVID-19 (10) și rezoluția sa din 17 septembrie 2020 referitoare la COVID-19: coordonarea la nivelul UE a evaluărilor sanitare și a clasificării riscurilor și consecințele pentru spațiul Schengen și piața unică (11),

| — | având în vedere rezoluția sa din 19 iunie 2020 referitoare la protecția europeană a lucrătorilor transfrontalieri și sezonieri în contextul crizei provocate de COVID-19 (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 19 iunie 2020 referitoare la protecția europeană a lucrătorilor transfrontalieri și sezonieri în contextul crizei provocate de COVID-19 (12),

| — | având în vedere rezoluția sa din 8 iulie 2020 referitoare la drepturile persoanelor cu dizabilități intelectuale și ale familiilor lor în cadrul crizei provocate de COVID-19 (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 8 iulie 2020 referitoare la drepturile persoanelor cu dizabilități intelectuale și ale familiilor lor în cadrul crizei provocate de COVID-19 (13),

| — | având în vedere rezoluția sa din 24 noiembrie 2020 referitoare la combaterea numărului de persoane fără locuință în UE (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 24 noiembrie 2020 referitoare la combaterea numărului de persoane fără locuință în UE (14),

| — | având în vedere rezoluția sa din 17 decembrie 2020 referitoare la inițiativa cetățenească europeană „Minority SafePack – un milion de semnături pentru diversitate în Europa” (15) și rezoluția sa din 7 februarie 2018 referitoare la protecție și nediscriminare în ceea ce privește minoritățile în statele membre ale UE (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 17 decembrie 2020 referitoare la inițiativa cetățenească europeană „Minority SafePack – un milion de semnături pentru diversitate în Europa” (15) și rezoluția sa din 7 februarie 2018 referitoare la protecție și nediscriminare în ceea ce privește minoritățile în statele membre ale UE (16),

| — | având în vedere rezoluția sa din 14 septembrie 2021 referitoare la drepturile persoanelor LGBTIQ în UE (17), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 14 septembrie 2021 referitoare la drepturile persoanelor LGBTIQ în UE (17),

| — | având în vedere rezoluția sa din 7 octombrie 2021 referitoare la protecția persoanelor cu dizabilități prin intermediul petițiilor: lecții învățate (18), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 7 octombrie 2021 referitoare la protecția persoanelor cu dizabilități prin intermediul petițiilor: lecții învățate (18),

| — | având în vedere rezoluția sa din 11 martie 2021 referitoare la activitățile Ombudsmanului European – raportul anual pe 2019 (19) și rezoluția sa din 16 ianuarie 2020 referitoare la activitățile Ombudsmanului European – raportul anual pe 2018 (20), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 11 martie 2021 referitoare la activitățile Ombudsmanului European – raportul anual pe 2019 (19) și rezoluția sa din 16 ianuarie 2020 referitoare la activitățile Ombudsmanului European – raportul anual pe 2018 (20),

| — | având în vedere rezoluția sa din 17 decembrie 2020 referitoare la rezultatul deliberărilor Comisiei pentru petiții din cursul anului 2019 (21), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 17 decembrie 2020 referitoare la rezultatul deliberărilor Comisiei pentru petiții din cursul anului 2019 (21),

| — | având în vedere rezoluția sa din 16 decembrie 2021 referitoare la activitățile Comisiei pentru petiții în anul 2020 (22), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 16 decembrie 2021 referitoare la activitățile Comisiei pentru petiții în anul 2020 (22),

| — | având în vedere proiectul de raport al Comisiei pentru petiții (PETI) intitulat „Interacțiunea cu cetățenii: dreptul de a adresa petiții, dreptul de a sesiza Ombudsmanul European și inițiativa cetățenească europeană” (A9-0018/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de raport al Comisiei pentru petiții (PETI) intitulat „Interacțiunea cu cetățenii: dreptul de a adresa petiții, dreptul de a sesiza Ombudsmanul European și inițiativa cetățenească europeană” (A9-0018/2022),

| — | având în vedere raportul Comisiei PETI referitor la raportul anual privind activitățile Ombudsmanului European în 2020 (A9-0342/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei PETI referitor la raportul anual privind activitățile Ombudsmanului European în 2020 (A9-0342/2021),

| — | având în vedere audierea publică pe teme privind cetățenia UE organizate de Comisia PETI începând cu 2018, îndeosebi audierea din 26 mai 2021 pe tema „Relațiile interinstituționale în tratarea petițiilor: rolul Comisiei”; audierea publică din 29 octombrie 2020 pe tema: „Cetățenia Uniunii: capacitare, includere, participare”, organizată de Comisia pentru petiții împreună cu Comisia pentru afaceri juridice, Comisia pentru afaceri constituționale și Comisia pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (LIBE); audierea publică din 1 februarie 2018 pe tema „Drepturile cetățenilor după Brexit”, organizată împreună cu Comisia pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și Comisia pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne; și audierea publică din 21 februarie 2018 pe tema „Inițiativa cetățenească europeană: evaluarea propunerii Comisiei de nou regulament privind ICE”, organizată în comun cu Comisia pentru afaceri constituționale, |
| --- | --- |

—

având în vedere audierea publică pe teme privind cetățenia UE organizate de Comisia PETI începând cu 2018, îndeosebi audierea din 26 mai 2021 pe tema „Relațiile interinstituționale în tratarea petițiilor: rolul Comisiei”; audierea publică din 29 octombrie 2020 pe tema: „Cetățenia Uniunii: capacitare, includere, participare”, organizată de Comisia pentru petiții împreună cu Comisia pentru afaceri juridice, Comisia pentru afaceri constituționale și Comisia pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (LIBE); audierea publică din 1 februarie 2018 pe tema „Drepturile cetățenilor după Brexit”, organizată împreună cu Comisia pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și Comisia pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne; și audierea publică din 21 februarie 2018 pe tema „Inițiativa cetățenească europeană: evaluarea propunerii Comisiei de nou regulament privind ICE”, organizată în comun cu Comisia pentru afaceri constituționale,

| — | având în vedere audierea publică din 15 octombrie 2020 pe tema „Minority SafePack – un milion de semnături pentru diversitate în Europa”, organizată de Comisia pentru cultură și educație și Comisia LIBE, în asociere cu Comisia PETI, |
| --- | --- |

—

având în vedere audierea publică din 15 octombrie 2020 pe tema „Minority SafePack – un milion de semnături pentru diversitate în Europa”, organizată de Comisia pentru cultură și educație și Comisia LIBE, în asociere cu Comisia PETI,

| — | având în vedere Reuniunea interparlamentară la nivel de comisii din 27 noiembrie 2018 organizată în comun de Comisia PETI și Comisia pentru afaceri juridice pe tema „Capacitarea parlamentelor și asigurarea respectării drepturilor cetățenilor în punerea în aplicare și aplicarea dreptului Uniunii”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Reuniunea interparlamentară la nivel de comisii din 27 noiembrie 2018 organizată în comun de Comisia PETI și Comisia pentru afaceri juridice pe tema „Capacitarea parlamentelor și asigurarea respectării drepturilor cetățenilor în punerea în aplicare și aplicarea dreptului Uniunii”,

| — | având în vedere studiile comandate în 2019, 2020 și 2021 de Departamentul tematic pentru drepturile cetățenilor și afaceri constituționale la solicitarea Comisiei PETI intitulate „Un rol mai important și un impact mai puternic al petițiilor ca instrument al democrației participative – Învățăminte trase din perspectiva cetățenilor la 10 ani de la intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona” (29 octombrie 2021), „Obstacole în calea liberei circulații a familiilor curcubeu în UE” (8 martie 2021), „Obstacole în calea participării la alegerile locale și europene în UE” (15 septembrie 2020) și „Realizări ale Comisiei pentru petiții în cursul legislaturii 2014-2019 și provocări pentru viitor” (3 iulie 2019), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiile comandate în 2019, 2020 și 2021 de Departamentul tematic pentru drepturile cetățenilor și afaceri constituționale la solicitarea Comisiei PETI intitulate „Un rol mai important și un impact mai puternic al petițiilor ca instrument al democrației participative – Învățăminte trase din perspectiva cetățenilor la 10 ani de la intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona” (29 octombrie 2021), „Obstacole în calea liberei circulații a familiilor curcubeu în UE” (8 martie 2021), „Obstacole în calea participării la alegerile locale și europene în UE” (15 septembrie 2020) și „Realizări ale Comisiei pentru petiții în cursul legislaturii 2014-2019 și provocări pentru viitor” (3 iulie 2019),

| — | având în vedere atelierele pe tema drepturilor persoanelor LGBTI+ în UE și pe tema drepturilor persoanelor cu dizabilități organizate la 22 martie 2021 și, respectiv, la 28 octombrie 2020 de Departamentul tematic pentru drepturile cetățenilor și afaceri constituționale pentru Comisia PETI, |
| --- | --- |

—

având în vedere atelierele pe tema drepturilor persoanelor LGBTI+ în UE și pe tema drepturilor persoanelor cu dizabilități organizate la 22 martie 2021 și, respectiv, la 28 octombrie 2020 de Departamentul tematic pentru drepturile cetățenilor și afaceri constituționale pentru Comisia PETI,

| — | având în vedere Acordul privind retragerea Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord din Uniunea Europeană și din Comunitatea Europeană a Energiei Atomice (23) („Acordul de retragere”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul privind retragerea Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord din Uniunea Europeană și din Comunitatea Europeană a Energiei Atomice (23) („Acordul de retragere”),

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru petiții (A9-0019/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru petiții (A9-0019/2022),

| A. | întrucât cetățenia Uniunii este una dintre cele mai palpabile realizări ale UE și le conferă cetățenilor europeni un set de drepturi fundamentale, inclusiv libera circulație în Uniune, dreptul de a participa la viața democratică a Uniunii și dreptul de a fi apărați de discriminare, asigurând totodată egalitatea de șanse; |
| --- | --- |

A.

întrucât cetățenia Uniunii este una dintre cele mai palpabile realizări ale UE și le conferă cetățenilor europeni un set de drepturi fundamentale, inclusiv libera circulație în Uniune, dreptul de a participa la viața democratică a Uniunii și dreptul de a fi apărați de discriminare, asigurând totodată egalitatea de șanse;

| B. | întrucât Brexitul a evidențiat importanța drepturilor ce decurg din cetățenia UE și rolul lor esențial în viața de zi cu zi a milioane de cetățeni ai UE și a atras atenția în Uniune la posibila pierdere a acestor drepturi și consecințele sale, după cum reiese din numărul mare de petiții privind consecințele Brexitului asupra statutului lor de cetățeni UE depuse de cetățenii UE care trăiesc în Regatul Unit și de cetățenii britanici care locuiesc într-un stat membru al UE; |
| --- | --- |

B.

întrucât Brexitul a evidențiat importanța drepturilor ce decurg din cetățenia UE și rolul lor esențial în viața de zi cu zi a milioane de cetățeni ai UE și a atras atenția în Uniune la posibila pierdere a acestor drepturi și consecințele sale, după cum reiese din numărul mare de petiții privind consecințele Brexitului asupra statutului lor de cetățeni UE depuse de cetățenii UE care trăiesc în Regatul Unit și de cetățenii britanici care locuiesc într-un stat membru al UE;

| C. | întrucât statul de drept constituie una din valorile fundamentale ale Uniunii și întrucât protejarea acestuia garantează respectarea drepturilor fundamentale și a democrației; |
| --- | --- |

C.

întrucât statul de drept constituie una din valorile fundamentale ale Uniunii și întrucât protejarea acestuia garantează respectarea drepturilor fundamentale și a democrației;

| D. | întrucât libertatea de circulație, care permite oricărui cetățean al UE să locuiască, să lucreze sau studieze și să aibă acces la asistență medicală în orice stat membru, este unul dintre fundamentele UE; |
| --- | --- |

D.

întrucât libertatea de circulație, care permite oricărui cetățean al UE să locuiască, să lucreze sau studieze și să aibă acces la asistență medicală în orice stat membru, este unul dintre fundamentele UE;

| E. | întrucât cetățenia activă este mai bine asigurată dacă nevoile fundamentale ale cetățenilor sunt satisfăcute; întrucât protecția oferită de salariile minime este deci extrem de importantă și este o condiție prealabilă a realizării obiectivului UE de a nu lăsa pe nimeni în urmă; |
| --- | --- |

E.

întrucât cetățenia activă este mai bine asigurată dacă nevoile fundamentale ale cetățenilor sunt satisfăcute; întrucât protecția oferită de salariile minime este deci extrem de importantă și este o condiție prealabilă a realizării obiectivului UE de a nu lăsa pe nimeni în urmă;

| F. | întrucât persoanele care se confruntă cu condiții de muncă și de viață precare se simt adesea marginalizate și participă mai puțin sau nu participă deloc la viața socială, la societatea civilă și la alegeri; |
| --- | --- |

F.

întrucât persoanele care se confruntă cu condiții de muncă și de viață precare se simt adesea marginalizate și participă mai puțin sau nu participă deloc la viața socială, la societatea civilă și la alegeri;

| G. | întrucât persoanele fără adăpost nu numai că se confruntă cu condiții de viață precare, ci adesea au puțin acces sau nu au deloc acces la informații referitoare la drepturile lor și la instrumentele prin care și le pot apăra; |
| --- | --- |

G.

întrucât persoanele fără adăpost nu numai că se confruntă cu condiții de viață precare, ci adesea au puțin acces sau nu au deloc acces la informații referitoare la drepturile lor și la instrumentele prin care și le pot apăra;

| H. | întrucât definițiile grupurilor vulnerabile, defavorizate sau subreprezentate variază foarte mult de la un stat membru la altul și chiar pot depinde de situația politică și socială dintr-un stat membru într-un anumit moment; |
| --- | --- |

H.

întrucât definițiile grupurilor vulnerabile, defavorizate sau subreprezentate variază foarte mult de la un stat membru la altul și chiar pot depinde de situația politică și socială dintr-un stat membru într-un anumit moment;

| I. | întrucât numeroși lucrători transfrontalieri și sezonieri se confruntă cu condiții de muncă dificile, dăunătoare sănătății și nesigure, au o siguranță a locului de muncă redusă sau nu o au deloc și beneficiază insuficient sau nu beneficiază deloc de securitate socială și de acces la prestații sociale; întrucât numeroși lucrători transfrontalieri și sezonieri provin din grupuri sociale și regiuni vulnerabile; întrucât criza provocată de pandemia de COVID-19 a agravat situațiile deja precare în care se află mulți lucrători transfrontalieri și sezonieri, creând decalaje în punerea în aplicare a legislației în vigoare privind protecția lor; |
| --- | --- |

I.

întrucât numeroși lucrători transfrontalieri și sezonieri se confruntă cu condiții de muncă dificile, dăunătoare sănătății și nesigure, au o siguranță a locului de muncă redusă sau nu o au deloc și beneficiază insuficient sau nu beneficiază deloc de securitate socială și de acces la prestații sociale; întrucât numeroși lucrători transfrontalieri și sezonieri provin din grupuri sociale și regiuni vulnerabile; întrucât criza provocată de pandemia de COVID-19 a agravat situațiile deja precare în care se află mulți lucrători transfrontalieri și sezonieri, creând decalaje în punerea în aplicare a legislației în vigoare privind protecția lor;

| J. | întrucât pandemia de COVID-19 a adus o serie de probleme fără precedent pentru libera circulație în UE, multe state membre impunând măsuri de urgență constând în restricții de călătorie și controale la frontierele interne; întrucât cetățenii UE au depus foarte multe petiții în care exprimă îngrijorări serioase cu privire la impactul măsurilor naționale de urgență asupra libertății lor de a călători, de a munci și de a studia în străinătate, precum și cu privire la posibilitatea lor de a stabili și a menține legături de familie transfrontaliere; |
| --- | --- |

J.

întrucât pandemia de COVID-19 a adus o serie de probleme fără precedent pentru libera circulație în UE, multe state membre impunând măsuri de urgență constând în restricții de călătorie și controale la frontierele interne; întrucât cetățenii UE au depus foarte multe petiții în care exprimă îngrijorări serioase cu privire la impactul măsurilor naționale de urgență asupra libertății lor de a călători, de a munci și de a studia în străinătate, precum și cu privire la posibilitatea lor de a stabili și a menține legături de familie transfrontaliere;

| K. | întrucât pandemia are un impact negativ deosebit asupra situației persoanelor cu dizabilități și a persoanelor în vârstă, reducându-le mult capacitatea de a-și exercita drepturile; |
| --- | --- |

K.

întrucât pandemia are un impact negativ deosebit asupra situației persoanelor cu dizabilități și a persoanelor în vârstă, reducându-le mult capacitatea de a-și exercita drepturile;

| L. | întrucât Comisia PETI a primit foarte multe petiții în care se exprimă îngrijorări față de discriminarea cu care se confruntă persoanele LGBTIQ în UE, în general, și familiile curcubeu (adică familiile în care cel puțin un membru este LGBTIQ), în special, atunci când își exercită dreptul la liberă circulație în UE, ceea ce afectează drepturile și interesele copiilor lor; |
| --- | --- |

L.

întrucât Comisia PETI a primit foarte multe petiții în care se exprimă îngrijorări față de discriminarea cu care se confruntă persoanele LGBTIQ în UE, în general, și familiile curcubeu (adică familiile în care cel puțin un membru este LGBTIQ), în special, atunci când își exercită dreptul la liberă circulație în UE, ceea ce afectează drepturile și interesele copiilor lor;

| M. | întrucât articolul 21 din Cartă interzice explicit „discriminarea de orice fel, bazată pe motive precum sexul, rasa, culoarea, originea etnică sau socială, caracteristicile genetice, limba, religia sau convingerile, opiniile politice sau de orice altă natură, apartenența la o minoritate națională, averea, nașterea, un handicap, vârsta sau orientarea sexuală ca exprimare principală a cetățeniei UE”; întrucât acesta constituie totodată o componentă esențială a exercitării cu succes a libertății de circulație, după cum o demonstrează petițiile menționate mai sus; |
| --- | --- |

M.

întrucât articolul 21 din Cartă interzice explicit „discriminarea de orice fel, bazată pe motive precum sexul, rasa, culoarea, originea etnică sau socială, caracteristicile genetice, limba, religia sau convingerile, opiniile politice sau de orice altă natură, apartenența la o minoritate națională, averea, nașterea, un handicap, vârsta sau orientarea sexuală ca exprimare principală a cetățeniei UE”; întrucât acesta constituie totodată o componentă esențială a exercitării cu succes a libertății de circulație, după cum o demonstrează petițiile menționate mai sus;

| N. | întrucât în UE există circa 50 de milioane de persoane care aparțin unei minorități naționale sau unei comunități lingvistice minoritare; întrucât Comisia nu a luat nicio măsură legislativă ca răspuns la inițiativa cetățenească europeană „Minority SafePack – un milion de semnături pentru diversitate în Europa”, deși aceasta a fost susținută de marea majoritate a deputaților în PE; |
| --- | --- |

N.

întrucât în UE există circa 50 de milioane de persoane care aparțin unei minorități naționale sau unei comunități lingvistice minoritare; întrucât Comisia nu a luat nicio măsură legislativă ca răspuns la inițiativa cetățenească europeană „Minority SafePack – un milion de semnături pentru diversitate în Europa”, deși aceasta a fost susținută de marea majoritate a deputaților în PE;

| O. | întrucât dobândirea și pierderea cetățeniei rămân de competența statelor membre; |
| --- | --- |

O.

întrucât dobândirea și pierderea cetățeniei rămân de competența statelor membre;

| P. | întrucât petițiile au arătat că cetățenii și rezidenții mobili ai UE continuă să se lovească de dificultăți atunci când își exercită drepturile electorale, din cauza sarcinilor administrative, a birocrației și a barierei lingvistice din unele state membre, precum și a dezinformării practicate de autoritățile statelor membre sau a lipsei lor de cooperare; |
| --- | --- |

P.

întrucât petițiile au arătat că cetățenii și rezidenții mobili ai UE continuă să se lovească de dificultăți atunci când își exercită drepturile electorale, din cauza sarcinilor administrative, a birocrației și a barierei lingvistice din unele state membre, precum și a dezinformării practicate de autoritățile statelor membre sau a lipsei lor de cooperare;

| Q. | întrucât persoanele cu dizabilități încă se izbesc de obstacole juridice, practice și fizice în calea exercitării efective a dreptului lor de a vota și de a fi alese, a dreptului de acces la informații referitoare la reglementările, procedurile, programele și dezbaterile electorale într-un format adaptat nevoilor persoanelor cu diferite tipuri de dizabilități și deci continuă să fie subreprezentate la alegeri; întrucât datele privind participarea la alegeri a grupurilor subreprezentate sunt în continuare puține; |
| --- | --- |

Q.

întrucât persoanele cu dizabilități încă se izbesc de obstacole juridice, practice și fizice în calea exercitării efective a dreptului lor de a vota și de a fi alese, a dreptului de acces la informații referitoare la reglementările, procedurile, programele și dezbaterile electorale într-un format adaptat nevoilor persoanelor cu diferite tipuri de dizabilități și deci continuă să fie subreprezentate la alegeri; întrucât datele privind participarea la alegeri a grupurilor subreprezentate sunt în continuare puține;

| R. | întrucât dreptul cetățenilor UE de a participa la viața democratică a UE nu se limitează la a vota sau a candida la alegerile europene; întrucât tratatele prevăd o serie de instrumente participative menite să încurajeze cetățenii să dialogheze direct cu UE, inclusiv dreptul de a adresa petiții, dreptul de a se adresa Ombudsmanului European și dreptul de a prezenta o inițiativă cetățenească europeană, |
| --- | --- |

R.

întrucât dreptul cetățenilor UE de a participa la viața democratică a UE nu se limitează la a vota sau a candida la alegerile europene; întrucât tratatele prevăd o serie de instrumente participative menite să încurajeze cetățenii să dialogheze direct cu UE, inclusiv dreptul de a adresa petiții, dreptul de a se adresa Ombudsmanului European și dreptul de a prezenta o inițiativă cetățenească europeană,

| S. | întrucât în unele state membre ale UE apatrizii care au statut de rezident pe termen lung nu participă pe deplin la procesele democratice și mai ales sunt privați de dreptul de a participa la alegerile municipale și/sau europene; întrucât Comisia nu a prezentat recomandarea de a asigura o cvasiegalitate de tratament apatrizilor aparținând unei minorități, de exemplu, minorității rome, după cum s-a propus în Inițiativa cetățenească europeană „Minority SafePack – un milion de semnături pentru diversitate în Europa”; |
| --- | --- |

S.

întrucât în unele state membre ale UE apatrizii care au statut de rezident pe termen lung nu participă pe deplin la procesele democratice și mai ales sunt privați de dreptul de a participa la alegerile municipale și/sau europene; întrucât Comisia nu a prezentat recomandarea de a asigura o cvasiegalitate de tratament apatrizilor aparținând unei minorități, de exemplu, minorității rome, după cum s-a propus în Inițiativa cetățenească europeană „Minority SafePack – un milion de semnături pentru diversitate în Europa”;

| T. | întrucât UE trebuie să îi protejeze pe cetățenii UE care locuiesc în Regatul Unit, în conformitate cu Acordul de retragere; |
| --- | --- |

T.

întrucât UE trebuie să îi protejeze pe cetățenii UE care locuiesc în Regatul Unit, în conformitate cu Acordul de retragere;

| U. | întrucât persoanele în vârstă sunt un grup de cetățeni angajați, care aduc contribuții importante și valoroase societății prin participarea la activități voluntare, inițiative sociale și prin sprijinul și îngrijirea acordată persoanelor dependente; |
| --- | --- |

U.

întrucât persoanele în vârstă sunt un grup de cetățeni angajați, care aduc contribuții importante și valoroase societății prin participarea la activități voluntare, inițiative sociale și prin sprijinul și îngrijirea acordată persoanelor dependente;

| V. | întrucât accesul la bunuri și servicii, inclusiv la serviciile publice, necesită din ce în ce mai mult competențe digitale; |
| --- | --- |

V.

întrucât accesul la bunuri și servicii, inclusiv la serviciile publice, necesită din ce în ce mai mult competențe digitale;

| W. | întrucât transformarea digitală aduce cu sine oportunități și reprezintă o amenințare pentru toate generațiile, în special pentru persoanele în vârstă; întrucât schimbările tehnologice pot avea efecte negative asupra persoanelor în vârstă care nu au cunoștințe și abilități adecvate și nici acces la tehnologia digitală; întrucât persoanele în vârstă sunt adesea victime ale discriminării, violenței, izolării și singurătății, excluziunii și reducerii autonomiei lor, și anume ca urmare a introducerii unor soluții digitale care nu țin seama de nevoile lor, |
| --- | --- |

W.

întrucât transformarea digitală aduce cu sine oportunități și reprezintă o amenințare pentru toate generațiile, în special pentru persoanele în vârstă; întrucât schimbările tehnologice pot avea efecte negative asupra persoanelor în vârstă care nu au cunoștințe și abilități adecvate și nici acces la tehnologia digitală; întrucât persoanele în vârstă sunt adesea victime ale discriminării, violenței, izolării și singurătății, excluziunii și reducerii autonomiei lor, și anume ca urmare a introducerii unor soluții digitale care nu țin seama de nevoile lor,

| 1. | ia act de raportul Comisiei intitulat „Raport privind cetățenia UE în 2020 – Capacitarea cetățenilor și protejarea drepturilor acestora” și salută angajamentul neschimbat al Comisiei de a susține drepturile cetățenilor UE, inclusiv prin evaluarea periodică a posibilităților persoanelor care provin din grupuri defavorizate, printre care și persoanele cu dizabilități și persoanele în vârstă, de a-și exercita drepturile civile și prin evaluarea obstacolelor în calea acestei exercitări; regretă că doar 2 din cele 18 acțiuni propuse de Comisie sunt de natură legislativă; evidențiază că trebuie evaluate amănunțit drepturile cetățenilor UE și unele angajamente, acțiuni și inițiative legislative bine definite și concrete pentru următorii trei ani; subliniază că obiectivul final al informării cu privire la cetățenia UE, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 25 din TFUE, ar fi acela de a lua inițiative concrete menite să consolideze drepturile și libertățile cetățenești specifice, în temeiul unui statut al cetățeniei UE similar Pilonului european al drepturilor sociale, care să includă drepturile și libertățile fundamentale consacrate în Cartă, drepturile sociale stabilite în Pilonul european al drepturilor sociale și valorile stabilite la articolul 2 din TUE ca elemente definitorii ale „spațiului public” european, inclusiv, printre altele, modelul de guvernare relevant pentru spațiul public respectiv, demnitatea, libertatea, statul de drept, democrația, pluralismul, toleranța, dreptatea, solidaritatea, egalitatea și nediscriminarea, acest statut urmând a fi luat în considerare la o viitoare sau eventuală reformă a tratatelor; |
| --- | --- |

1.

| 2. | apreciază faptul că Comisia Europeană acordă din nou atenție respectării statului de drept în țările membre; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază că o justiție independentă, accesul la justiție, libertatea de exprimare, libertatea de a avea acces la informații, de a primi informații și de a le transmite și pluralismul în mass-media sunt componente esențiale ale statului de drept; invită Comisia să ocrotească aceste valori fundamentale ale UE atunci când ele sunt încălcate de statele membre; |
| --- | --- |

3.

| 4. | precizează că orice instrument care interferează cu dreptul la intimitate și cu protecția datelor personale trebuie nu doar să aibă un cadru legal, ci să fie și necesar și proporțional, după cum prevăd Regulamentul general privind protecția datelor și Carta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | reamintește că, deși este o componentă principală a proiectului UE, libertatea de circulație a fost grav afectată de criza sanitară fără precedent provocată de pandemia de COVID-19 și de măsurile naționale de urgență aferente, inclusiv de restricțiile de călătorie și de reintroducerile temporare ale controalelor la frontierele interne; afirmă din nou că, așa cum reiese din foarte multe petiții, aceste măsuri au avut efecte negative foarte mari asupra vieții private, a muncii, a familiilor și a condițiilor economice și sociale; reliefează că toate măsurile naționale de urgență ar trebui să fie proporționale cu obiectivul lor inițial de a limita răspândirea pandemiei de COVID-19; invită Comisia, în acest sens, să continue să monitorizeze măsurile luate în contextul pandemiei de COVID-19 și efectele lor asupra drepturilor ce decurg din cetățenia UE; invită insistent statele membre să elimine treptat măsurile naționale de urgență de îndată ce acestea nu mai sunt necesare; subliniază că pandemia de COVID-19 are un impact negativ asupra calității vieții și a sănătății mintale a cetățenilor, mai ales a tinerilor și a bătrânilor; |
| --- | --- |

5.

| 6. | reamintește că retragerea Regatului Unit din Uniunea Europeană i-a afectat în principal pe cetățenii UE care locuiau în Regatul Unit și pe cetățenii britanici care locuiau într-unul dintre cele 27 de state membre ale UE la finalul perioadei de tranziție; invită Comisia să monitorizeze atent punerea corectă în aplicare a celei de-a doua părți a acordului de retragere privind drepturile cetățenilor pentru a proteja efectiv și complet drepturile cetățenilor care își exercitau dreptul la liberă circulație înainte de finalul perioadei de tranziție; |
| --- | --- |

6.

| 7. | este preocupat de numeroasele obstacole cu care se confruntă încă familiile curcubeu atunci când își exercită dreptul de a se muta într-un alt stat membru, obstacole create de diferențele dintre legile naționale privind recunoașterea cuplurilor de același sex și a relațiilor părinte-copil din aceste cupluri; invită insistent Comisia și statele membre să pună în practică recomandările formulate în rezoluția sa referitoare la drepturile persoanelor LGBTIQ în UE, inclusiv să dea curs cererii pe care i-a adresat-o de a aprecia dacă toate statele membre respectă hotărârea Curții de Justiție din 5 iunie 2018 în cauza C-673/16, Relu Adrian Coman și alții/Inspectoratul General pentru Imigrări și Ministerul Afacerilor Interne (24) și să includă această hotărâre în viitoarea revizuire a orientărilor din 2009 privind libera circulație; |
| --- | --- |

7.

| 8. | regretă faptul că nu există aceleași căi de atac pentru părinți și copii în caz de separare sau de divorț în toate statele membre; afirmă că, din acest motiv, sute de părinți din Europa s-au adresat Comisiei pentru petiții pentru ca aceasta să îi ajute în litigiile familiale transfrontaliere și în cazurile de răpire a copiilor de către părinți; invită Comisia și statele membre să introducă sisteme pentru monitorizarea cazurilor de copii implicați în litigii transfrontaliere referitoare la încredințare, care să fie nediscriminatorii și care să respecte întru totul drepturile fundamentale ale copilului; |
| --- | --- |

8.

| 9. | reamintește că nu doar evenimentele majore de la scară globală reprezintă o problemă pentru libertatea de circulație; observă cu regret că, după cum reiese din numeroasele petiții primite pe această temă, cetățenii UE, rezidenții pe termen lung care sunt cetățeni ai unui alt stat membru și membrii familiilor cetățenilor UE care sunt cetățeni ai unor țări terțe se confruntă încă cu obstacole juridice, administrative și practice atunci când se mută într-un alt stat membru, mai cu seamă în ceea ce privește procedurile de obținere a permisului de ședere, chestiuni civile sau sociale precum dreptul familiei sau pensiile, coordonarea între sistemele de asigurări sociale, accesul la servicii de sănătate, asigurările de sănătate, învățământul și regimurile fiscale, precum și recunoașterea calificărilor profesionale; evidențiază că aceste obstacole constă adesea în cerințe administrative discriminatorii sau în cereri abuzive de documente care nu sunt emise de obicei de alte state membre; subliniază că aceste obstacole sunt create deseori de lipsa unei definiții clare a anumitor noțiuni din Directiva privind libertatea de circulație, precum „asigurare medicală completă” și „resurse suficiente”; invită Comisia să includă practicile administrative discriminatorii ale statelor membre, în special cele de la nivel local, în monitorizarea punerii în aplicare a Directivei privind libertatea de circulație, să ia măsurile necesare de stopare a acestor practici și să clarifice în orientările sale revizuite noțiunile care nu sunt clar definite în directiva respectivă; invită, de asemenea, Comisia și statele membre să promoveze în continuare cooperarea în situațiile în care lucrătorii primesc beneficii și plătesc cotizații în diferite state membre ale UE, prin îmbunătățirea schimbului transfrontalier de informații între diferitele autorități de asigurări sociale, astfel încât toate contribuțiile să poată fi luate în considerare așa cum se cuvine la calcularea drepturilor la pensie; |
| --- | --- |

9.

| 10. | invită statele membre să ia măsuri de coordonare și cooperare menite să rezolve efectiv chestiuni precum taxele duble de înmatriculare, discriminările fiscale și impozitarea dublă în orice context transfrontalier și să țină mai mult seama realităților legate de mobilitatea transfrontalieră a lucrătorilor; consideră că aspectele legate de dubla impozitare sunt insuficient tratate în convențiile fiscale bilaterale existente sau în acțiunile unilaterale întreprinse de statele membre și necesită o acțiune concertată, în timp util, la nivelul UE; |
| --- | --- |

10.

| 11. | consideră oportun anunțul Comisiei că va revizui normele privind protecția consulară; invită Comisia să includă în această evaluare și o apreciere a accesibilității protecției consulare pentru persoane cu diferite tipuri de dizabilități; invită insistent Comisia să se asigure că li se acordă asistență cetățenilor UE din statele membre nereprezentate; invită insistent Comisia și statele membre să introducă dreptul la protecție consulară pentru persoanele cărora un stat membru le eliberează un document de călătorie, chiar dacă acestea nu sunt cetățeni ai statului respectiv; |
| --- | --- |

11.

| 12. | reamintește că salariile minime au un rol important pentru a se asigura faptul că se pune în aplicare Pilonul european al drepturilor sociale și că nimeni nu este lăsat în urmă; scoate în evidență condițiile precare cu care se confruntă lucrătorii transfrontalieri și sezonieri, mai ales de când a început criza provocată de pandemia de COVID-19; invită Comisia și statele membre să găsească soluții pentru vulnerabilitățile lucrătorilor migranți transfrontalieri și sezonieri în contextul crizei provocate de pandemia de COVID-19 și să se asigure că toți lucrătorii din UE beneficiază de niveluri ridicate de protecție socială și de locuri de muncă echitabile și remunerate corect, inclusiv prin asigurarea aplicării și a respectării efective a dreptului Uniunii referitor la mobilitatea forței de muncă și prin asigurarea dreptului la remunerație egală pentru muncă egală sau muncă de valoare egală; consideră că această abordare este foarte importantă pentru ca cetățenii UE să nu fie marginalizați, pentru a le da posibilitatea să participe pe deplin și activ la democrațiile noastre și pentru a le apăra drepturile care decurg din cetățenia UE; |
| --- | --- |

12.

| 13. | constată că lipsa unui mecanism de recunoaștere reciprocă a statutului unei persoane cu dizabilități este unul dintre motivele ce dau naștere dificultăților cu care se confruntă persoanele cu dizabilități în exercitarea dreptului la liberă circulație și a dreptului de acces la educație, locuri de muncă și bunuri culturale; susține crearea unui card UE pentru dizabilitate, recunoscut reciproc, care să asigure un acces egal la anumite beneficii în UE; invită Comisia și statele membre să introducă un card european pentru dizabilitate, pentru a garanta libertatea de circulație a persoanelor cu dizabilități; |
| --- | --- |

13.

| 14. | invită insistent toate statele membre să ratifice Convenția ONU privind drepturile persoanelor cu dizabilități și să semneze protocolul; invită insistent Comisia, în contextul ratificării acestei convenții, să ia măsurile necesare pentru a permite persoanelor cu dizabilități să își exercite integral drepturile de cetățeni ai UE, fără nicio formă de discriminare; |
| --- | --- |

14.

| 15. | își exprimă preocuparea privind marginalizarea persoanelor fără adăpost din cauza condițiilor de viață dificile și a lipsei de informații de care se lovesc; invită statele membre să ia măsuri pentru a proteja persoanele fără adăpost și drepturile lor, dar și pentru a le aduce la cunoștință campanii de informare cu privire la aceste măsuri, facilitându-le, astfel, incluziunea în viața socială și politică și în societatea civilă; |
| --- | --- |

15.

| 16. | consideră bine-venită intenția Comisiei, anunțată în Raportul său privind cetățenia UE în 2020, de a actualiza directivele privind drepturile de vot ale cetățenilor mobili ai UE la alegerile locale și alegerile europene (Directivele 94/80/CE și 93/109/CE ale Consiliului); evidențiază, în acest sens, că trebuie eliminate urgent toate barierele și dificultățile care împiedică cetățenii mobili ai UE, inclusiv persoanele cu dizabilități, să-și exercite drepturile de vot, trebuie puse urgent la dispoziție mai multe informații privind alegerile europene și locale și procedurile de votare și să se înlesnească acest demers (eventual cu ajutorul unei platforme unice de informare la nivelul UE, în întregime accesibile), să se încurajeze statele membre, mai ales la nivel local, să faciliteze exercitarea dreptului la vot al cetățenilor UE mobili și să se examineze și implementeze opțiuni de votare la distanță, inclusiv votul electronic, pentru a mări și a facilita participarea democratică; subliniază că pentru a se putea vota de la distanță statele membre trebuie să se asigure că proiectarea și implementarea sistemelor electronice și de internet se fac transparent, să facă posibilă organizarea de renumărări manuale sau electronice fără a compromite secretul votului și protecția datelor cu caracter personal, conform dreptului aplicabil al Uniunii; amintește că în unele statele membre persoanele cu dizabilități supuse unor măsuri de protecție precum tutela sunt excluse automat de la participarea politică și își pierd dreptul la vot; pune în evidență nevoia de a renunța la această soluție drastică în favoarea sprijinirii persoanelor cu dizabilități în anumite aspecte ale vieții; salută declarația Comisiei Europene că va colabora cu statele membre și cu Parlamentul pentru a garanta drepturile politice ale persoanelor cu dizabilități în aceeași măsură ca în cazul celorlalte persoane și mai ales pentru a asigura că ele se vor bucura de acest drept la următoarele alegeri europene; |
| --- | --- |

16.

| 17. | invită Comisia și statele membre să facă schimb de și să promoveze, prin Rețeaua europeană de cooperare în materia de alegeri, bune practici privind modul de a răspunde nevoilor electorale concrete ale categoriilor dezavantajate de cetățeni, pentru a-i determina pe aceștia să participe în număr mai mare la alegeri și a se asigura că își vor putea exercita efectiv dreptul la vot la următoarele alegeri europene; accentuează, în această privință, că este nevoie de date exhaustive despre categoriile de alegători subreprezentate și că trebuie să se convină un set elementar de definiții comune ale grupurilor vulnerabile, printre care s-ar putea număra femeile, persoanele LGBTIQ, migranții și refugiații, persoanele care provin din gospodării cu venituri mici, minoritățile rasiale, etnice sau lingvistice și persoanele cu dizabilități; |
| --- | --- |

17.

| 18. | reamintește, în plus, că drepturile electorale ale cetățenilor UE care locuiesc în străinătate fac adesea obiectul petițiilor; constată că mai multe state membre își privează cetățenii de dreptul de a vota la alegerile parlamentare naționale odată ce aceștia se mută într-o altă țară a UE; consideră că privarea cetățenilor UE de dreptul de vot pe motiv că își au reședința în străinătate, împreună cu nerecunoașterea dreptului lor de a vota la alegerile naționale din țara de reședință, ar putea împiedica exercitarea libertății de circulație și avea drept consecință refuzarea dreptului fundamental la participare politică; subliniază că anumite state membre i-au exclus pe rezidenții pe termen lung care sunt cetățenii altui stat membru UE de la alegerile locale și europene; |
| --- | --- |

18.

| 19. | relevă că peste 60 % dintre respondenții care au participat la consultarea publică referitoare la Raportul privind cetățenia UE din 2020 au considerat că nu se iau suficiente măsuri pentru a-i informa pe cetățeni despre drepturile lor de cetățeni ai UE; invită Comisia și statele membre să informeze mai bine cetățenii UE cu privire la drepturile și obligațiile lor, în formate accesibile persoanelor cu diverse dizabilități, și să asigure exercitarea acestor drepturi în egală măsură în țara lor de origine și în orice alt stat membru; subliniază că este important să existe pagini de internet naționale care să îi informeze pe cetățenii UE în legătură cu drepturile lor și cu modurile în care îi pot contacta pe deputații europeni și le pot monitoriza voturile și deciziile; |
| --- | --- |

19.

| 20. | încurajează statele membre să acorde în programele lor școlare mai multă importanță educației politice în domeniul afacerilor europene, printre altele, în domeniul drepturilor cetățenilor UE, și să adapteze în consecință formarea profesională a cadrelor didactice; consideră că statele membre ar trebui să promoveze în sistemele lor de învățământ vizite școlare la instituțiile europene; reliefează că educația accesibilă are un rol vital în informarea viitorilor cetățeni; |
| --- | --- |

20.

| 21. | recunoaște că actuala configurație a cadrului participativ al Uniunii poate genera incertitudine în rândul oamenilor cu privire la canalul care se potrivește mai bine nevoilor lor, descurajându-i astfel să folosească instrumentele disponibile pentru a comunica cu instituțiile UE; invită Comisia și statele membre să creeze instrumentele potrivite prin care cetățenii și rezidenții UE să fie informați pe deplin în legătură cu dreptul lor de a trimite petiții Parlamentului și cu dreptul de a recurge la Ombudsmanul European, acestea fiind mijloace de a-și apăra drepturile și de a reclama orice încălcare a legii, în conformitate cu articolul 44 din Cartă și articolul 227 din TFUE; |
| --- | --- |

21.

| 22. | cere să se creeze un ghișeu unic online care să centralizeze toate instrumentele participative ale UE și să ofere informații, consiliere și sprijin cu privire la interacțiunea cu UE în toate limbile oficiale ale UE și în formate accesibile persoanelor cu diferite dizabilități, ajutându-i astfel pe utilizatori să găsească și să folosească cel mai potrivit canal, cu scopul de a-i apropia pe cetățeni de UE și de a le încuraja participarea democratică; își exprimă încrederea că un astfel de ghișeu unic ar eficientiza folosirea diferitelor instrumente participative, valorificându-le totodată pe deplin potențialul; |
| --- | --- |

22.

| 23. | își reiterează sprijinul pentru Conferința privind viitorul Europei; consideră cu tărie că ea reprezintă o ocazie pentru participarea de jos în sus la procesul democratic european; menționează din nou îndemnul adresat Conferinței de a elabora recomandări concrete care vor trebui luate în considerare de instituții și transformate în acțiuni; invită toți participanții la Conferință să asigure punerea în practică cu adevărat a rezultatelor Conferinței; |
| --- | --- |

23.

| 24. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Ombudsmanului European, guvernelor și parlamentelor statelor membre, comisiilor pentru petiții ale acestora și ombudsmanilor lor sau organelor competente similare. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  JO L 158, 30.4.2004, p. 77.

(2)  JO L 368, 31.12.1994, p. 38.

(3)  JO L 329, 30.12.1993, p. 34.

(4)  JO L 243, 15.9.2009, p. 1.

(5)  JO L 338, 23.12.2003, p. 1.

(6)  JO L 16, 23.1.2004, p. 44.

(7)  JO C 369, 11.10.2018, p. 11.

(8)  JO C 449, 23.12.2020, p. 6.

(9)  JO L 327, 2.12.2016, p. 1.

(10)  JO C 425, 20.10.2021, p. 7.

(11)  JO C 385, 22.9.2021, p. 159.

(12)  JO C 362, 8.9.2021, p. 82.

(13)  JO C 371, 15.9.2021, p. 6.

(14)  JO C 425, 20.10.2021, p. 2.

(15)  JO C 445, 29.10.2021, p. 70.

(16)  JO C 463, 21.12.2018, p. 21.

(17)  Texte adoptate, P9_TA(2021)0366.

(18)  Texte adoptate, P9_TA(2021)0414.

(19)  JO C 474, 24.11.2021, p. 82.

(20)  JO C 270, 7.7.2021, p. 105.

(21)  JO C 445, 29.10.2021, p. 168.

(22)  Texte adoptate, P9_TA(2021)0507.

(23)  JO C 384 I, 12.11.2019, p. 1.

(24)  Hotărârea Curții de Justiție a Uniunii Europene din 5 iunie 2018, Relu Adrian Coman și alții/Inspectoratul General pentru Imigrări și Ministerul Afacerilor Interne, C-673/16, EU:C:2018:385.

---

| 9.9.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 347/211 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 347/211

---

P9_TA(2022)0082

O fiscalitate echitabilă și simplificată în sprijinul strategiei de redresare

Rezoluția Parlamentului European din 10 martie 2022 conținând recomandări adresate Comisiei privind o fiscalitate echitabilă și simplificată în sprijinul strategiei de redresare (acțiune subsecventă a PE la planul de acțiune al Comisiei din iulie și la cele 25 de inițiative ale acesteia în domeniul TVA, al impozitării întreprinderilor și al impozitării individuale) (2020/2254(INL))

(2022/C 347/20)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 225 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 225 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 15 iulie 2020 intitulată „Un plan de acțiune pentru o fiscalitate echitabilă și simplificată în sprijinul strategiei de redresare” (COM(2020)0312), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 15 iulie 2020 intitulată „Un plan de acțiune pentru o fiscalitate echitabilă și simplificată în sprijinul strategiei de redresare” (COM(2020)0312),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 15 iulie 2020 intitulată „Buna guvernanță fiscală, atât în UE, cât și în afara acesteia” (COM(2020)0313), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 15 iulie 2020 intitulată „Buna guvernanță fiscală, atât în UE, cât și în afara acesteia” (COM(2020)0313),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 7 aprilie 2016 intitulată „Un plan de acțiune privind TVA: Către un spațiu unic pentru TVA în UE – Momentul deciziei” (COM(2016)0148), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 7 aprilie 2016 intitulată „Un plan de acțiune privind TVA: Către un spațiu unic pentru TVA în UE – Momentul deciziei” (COM(2016)0148),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 3 martie 2021 intitulată „Un an de la izbucnirea pandemiei de COVID-19: răspunsul în materie de politică bugetară” (COM(2021)0105), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 3 martie 2021 intitulată „Un an de la izbucnirea pandemiei de COVID-19: răspunsul în materie de politică bugetară” (COM(2021)0105),

| — | având în vedere propunerile Comisiei în curs de adoptare, în special privind baza fiscală comună a societăților (CCTB), baza fiscală consolidată comună a societăților (CCCTB) (1) și pachetul privind impozitarea economiei digitale (2), precum și pozițiile Parlamentului European referitoare la aceste propuneri, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerile Comisiei în curs de adoptare, în special privind baza fiscală comună a societăților (CCTB), baza fiscală consolidată comună a societăților (CCCTB) (1) și pachetul privind impozitarea economiei digitale (2), precum și pozițiile Parlamentului European referitoare la aceste propuneri,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 15 ianuarie 2019 intitulată „Către un proces decizional mai eficient și mai democratic în domeniul politicii fiscale a UE” (COM(2019)0008), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 15 ianuarie 2019 intitulată „Către un proces decizional mai eficient și mai democratic în domeniul politicii fiscale a UE” (COM(2019)0008),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 19 februarie 2020 intitulată „Conturarea viitorului digital al Europei” (COM(2020)0067), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 19 februarie 2020 intitulată „Conturarea viitorului digital al Europei” (COM(2020)0067),

| — | având în vedere Cadrul incluziv al OCDE/G20 pentru planul de acțiune privind erodarea bazei impozabile și transferul profiturilor (BEPS) din octombrie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere Cadrul incluziv al OCDE/G20 pentru planul de acțiune privind erodarea bazei impozabile și transferul profiturilor (BEPS) din octombrie 2015,

| — | având în vedere raportul intermediar al CI al OCDE/G20 intitulat „Tax Challenges Arising from Digitalisation” (Aspecte problematice fiscale generate de digitalizare), adoptat în 2018, și programul său de lucru vizând formularea unei soluții consensuale la problemele fiscale generate de digitalizarea economiei, adoptat în mai 2019, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul intermediar al CI al OCDE/G20 intitulat „Tax Challenges Arising from Digitalisation” (Aspecte problematice fiscale generate de digitalizare), adoptat în 2018, și programul său de lucru vizând formularea unei soluții consensuale la problemele fiscale generate de digitalizarea economiei, adoptat în mai 2019,

| — | având în vedere rapoartele privind planurile pentru pilonul unu și doi, adoptate în Cadrul incluziv al OCDE/G20 la 14 octombrie 2020, precum și rezultatele unei analize economice și ale unei evaluări a impactului efectuate de OCDE, |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele privind planurile pentru pilonul unu și doi, adoptate în Cadrul incluziv al OCDE/G20 la 14 octombrie 2020, precum și rezultatele unei analize economice și ale unei evaluări a impactului efectuate de OCDE,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 18 mai 2021 intitulată „Impozitarea întreprinderilor pentru secolul XXI” (COM(2021)0251), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 18 mai 2021 intitulată „Impozitarea întreprinderilor pentru secolul XXI” (COM(2021)0251),

| — | având în vedere Raportul anual privind fiscalitatea 2021 – Analiza politicilor fiscale în statele membre ale UE, DG TAXUD, 18 mai 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul anual privind fiscalitatea 2021 – Analiza politicilor fiscale în statele membre ale UE, DG TAXUD, 18 mai 2021,

| — | având în vedere raportul Fondului Monetar Internațional intitulat „Taxarea multinaționalelor în Europa”, elaborat de Departamentul pentru afaceri europene și Departamentul fiscal, 2021, nr. 21/12, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Fondului Monetar Internațional intitulat „Taxarea multinaționalelor în Europa”, elaborat de Departamentul pentru afaceri europene și Departamentul fiscal, 2021, nr. 21/12,

| — | având în vedere rezultatele diferitelor summituri G7, G8 și G20 pe probleme fiscale internaționale, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezultatele diferitelor summituri G7, G8 și G20 pe probleme fiscale internaționale,

| — | având în vedere rezoluția sa din 16 decembrie 2015 conținând recomandări adresate Comisiei privind favorizarea transparenței, a coordonării și a convergenței în politicile de impozitare a societăților în Uniune (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 16 decembrie 2015 conținând recomandări adresate Comisiei privind favorizarea transparenței, a coordonării și a convergenței în politicile de impozitare a societăților în Uniune (3),

| — | având în vedere rezoluțiile emise cu privire la activitatea comisiilor speciale TAXE, anume cea din 25 noiembrie 2015 referitoare la deciziile fiscale și alte măsuri similare sau cu efecte similare (TAX 1) (4), cea din 6 iulie 2016 referitoare la deciziile fiscale și alte măsuri similare sau cu efecte similare (TAX 2) (5), și cea din 26 martie 2019 referitoare la infracțiunile financiare, evaziunea fiscală și evitarea obligațiilor fiscale (TAX 3) (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile emise cu privire la activitatea comisiilor speciale TAXE, anume cea din 25 noiembrie 2015 referitoare la deciziile fiscale și alte măsuri similare sau cu efecte similare (TAX 1) (4), cea din 6 iulie 2016 referitoare la deciziile fiscale și alte măsuri similare sau cu efecte similare (TAX 2) (5), și cea din 26 martie 2019 referitoare la infracțiunile financiare, evaziunea fiscală și evitarea obligațiilor fiscale (TAX 3) (6),

| — | având în vedere Rezoluția sa și recomandările din 13 decembrie 2017 în urma anchetei privind spălarea de bani, evitarea sarcinilor fiscale și evaziunea fiscală (PANA) (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa și recomandările din 13 decembrie 2017 în urma anchetei privind spălarea de bani, evitarea sarcinilor fiscale și evaziunea fiscală (PANA) (7),

| — | având în vedere raportul său referitor la punerea în aplicare a cerințelor UE privind schimbul de informații fiscale: progrese, lecții învățate și obstacole care trebuie depășite (2020/2046(INI)), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul său referitor la punerea în aplicare a cerințelor UE privind schimbul de informații fiscale: progrese, lecții învățate și obstacole care trebuie depășite (2020/2046(INI)),

| — | având în vedere raportul său referitor la reformarea politicii UE privind practicile fiscale dăunătoare (inclusiv reforma Grupului de lucru pentru codul de conduită) (2020/2258(INI)), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul său referitor la reformarea politicii UE privind practicile fiscale dăunătoare (inclusiv reforma Grupului de lucru pentru codul de conduită) (2020/2258(INI)),

| — | având în vedere articolele 47 și 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 47 și 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A9-0024/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A9-0024/2022),

| A. | întrucât impactul fără precedent și amploarea crizei provocate de pandemia de COVID-19 asupra economiei au condus la o scădere a veniturilor fiscale și la o creștere a datoriilor și a cheltuielilor fiscale pentru a proteja societatea și economia și conduc la o creștere puternică a datoriei publice; întrucât evitarea obligațiilor fiscale, frauda și evaziunea fiscală subminează veniturile publice, precum și sustenabilitatea finanțelor publice, a sistemelor de impozitare și a justiției fiscale; întrucât este esențial să se combată evitarea obligațiilor fiscale și evaziunea fiscală, menținând în același timp impozitele la niveluri care sprijină creșterea sustenabilă a economiei, precum și redresarea economică și socială a Uniunii și provocările pe termen lung, cum ar fi îmbătrânirea populației, tranziția ecologică și climatică și digitalizarea economiei, fără a afecta obținerea de venituri fiscale adecvate; |
| --- | --- |

A.

întrucât impactul fără precedent și amploarea crizei provocate de pandemia de COVID-19 asupra economiei au condus la o scădere a veniturilor fiscale și la o creștere a datoriilor și a cheltuielilor fiscale pentru a proteja societatea și economia și conduc la o creștere puternică a datoriei publice; întrucât evitarea obligațiilor fiscale, frauda și evaziunea fiscală subminează veniturile publice, precum și sustenabilitatea finanțelor publice, a sistemelor de impozitare și a justiției fiscale; întrucât este esențial să se combată evitarea obligațiilor fiscale și evaziunea fiscală, menținând în același timp impozitele la niveluri care sprijină creșterea sustenabilă a economiei, precum și redresarea economică și socială a Uniunii și provocările pe termen lung, cum ar fi îmbătrânirea populației, tranziția ecologică și climatică și digitalizarea economiei, fără a afecta obținerea de venituri fiscale adecvate;

| B. | întrucât incidența fiscală a trecut de la avere la venit, de la capital la veniturile din muncă și consum, de la întreprinderile multinaționale la întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri) și de la sectorul financiar la economia reală, cu o reorientare a sarcinii fiscale de la contribuabili mai mobili la contribuabili mai puțin mobili; |
| --- | --- |

B.

întrucât incidența fiscală a trecut de la avere la venit, de la capital la veniturile din muncă și consum, de la întreprinderile multinaționale la întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri) și de la sectorul financiar la economia reală, cu o reorientare a sarcinii fiscale de la contribuabili mai mobili la contribuabili mai puțin mobili;

| C. | întrucât o redresare rapidă presupune un răspuns ferm în materie de politică economică și fiscală prin reforme și investiții și, printre altele: (i) prin asigurarea de condiții efective de concurență echitabilă pentru contribuabili și întreprinderi, reducerea sau eliminarea beneficiilor fiscale care creează în mod inechitabil dezavantaje pentru IMM-uri, inclusiv reducerea birocrației pentru a promova concurența și comerțul intern și cel în cadrul pieței unice, susținute de un mediu fiscal simplu, mai corect, digitalizat și mai previzibil; (ii) prin asigurarea de venituri fiscale pentru ca statele membre să finanțeze redresarea, tranziția către o economie neutră din punctul de vedere al emisiilor de dioxid de carbon, reducerea ponderii datoriei în PIB și stimularea investițiilor și (iii) asigurarea unei impozitări echitabile a întreprinderilor și a cetățenilor, creșterea transparenței și a încrederii în societate și a concurenței loiale, pe baza unor standarde convenite și a unor sisteme de raportare coordonate și digitalizate; |
| --- | --- |

C.

întrucât o redresare rapidă presupune un răspuns ferm în materie de politică economică și fiscală prin reforme și investiții și, printre altele: (i) prin asigurarea de condiții efective de concurență echitabilă pentru contribuabili și întreprinderi, reducerea sau eliminarea beneficiilor fiscale care creează în mod inechitabil dezavantaje pentru IMM-uri, inclusiv reducerea birocrației pentru a promova concurența și comerțul intern și cel în cadrul pieței unice, susținute de un mediu fiscal simplu, mai corect, digitalizat și mai previzibil; (ii) prin asigurarea de venituri fiscale pentru ca statele membre să finanțeze redresarea, tranziția către o economie neutră din punctul de vedere al emisiilor de dioxid de carbon, reducerea ponderii datoriei în PIB și stimularea investițiilor și (iii) asigurarea unei impozitări echitabile a întreprinderilor și a cetățenilor, creșterea transparenței și a încrederii în societate și a concurenței loiale, pe baza unor standarde convenite și a unor sisteme de raportare coordonate și digitalizate;

| D. | întrucât Planul de acțiune al Comisiei pentru o fiscalitate echitabilă și simplă în sprijinul strategiei de redresare (denumit în continuare „planul de acțiune”) face parte dintr-o strategie fiscală mai amplă a Uniunii în domeniul taxei pe valoarea adăugată (TVA), al societăților și al impozitării persoanelor fizice; întrucât planul de acțiune stabilește o abordare duală care combină acțiuni de combatere a fraudei și a evaziunii fiscale și simplifică măsurile de eliminare a obstacolelor inutile și a birocrației pentru contribuabili, îndeosebi cetățeni și IMM-uri; |
| --- | --- |

D.

întrucât Planul de acțiune al Comisiei pentru o fiscalitate echitabilă și simplă în sprijinul strategiei de redresare (denumit în continuare „planul de acțiune”) face parte dintr-o strategie fiscală mai amplă a Uniunii în domeniul taxei pe valoarea adăugată (TVA), al societăților și al impozitării persoanelor fizice; întrucât planul de acțiune stabilește o abordare duală care combină acțiuni de combatere a fraudei și a evaziunii fiscale și simplifică măsurile de eliminare a obstacolelor inutile și a birocrației pentru contribuabili, îndeosebi cetățeni și IMM-uri;

| E. | întrucât IMM-urile reprezintă 99 % din întreprinderile Uniunii și creează două din trei locuri de muncă în sectorul privat, însă costurile de conformitate cu reglementările fiscale ale acestor întreprinderi reprezintă 30 % din impozitele plătite, în timp ce pentru marile întreprinderi acestea reprezintă doar 2 %; |
| --- | --- |

E.

întrucât IMM-urile reprezintă 99 % din întreprinderile Uniunii și creează două din trei locuri de muncă în sectorul privat, însă costurile de conformitate cu reglementările fiscale ale acestor întreprinderi reprezintă 30 % din impozitele plătite, în timp ce pentru marile întreprinderi acestea reprezintă doar 2 %;

| F. | întrucât este nevoie de mai multă încredere reciprocă și cooperare între autoritățile fiscale ale statelor membre și să se facă schimb de bune practici între statele membre referitor la sistemele de raportare naționale; |
| --- | --- |

F.

întrucât este nevoie de mai multă încredere reciprocă și cooperare între autoritățile fiscale ale statelor membre și să se facă schimb de bune practici între statele membre referitor la sistemele de raportare naționale;

| G. | întrucât Raportul special din 2021 al Curții de Conturi Europene privind schimbul de informații fiscale în UE (8) arată că informațiile schimbate de statele membre nu sunt actuale și că sunt lipsite de claritate și sunt incomplete; |
| --- | --- |

G.

întrucât Raportul special din 2021 al Curții de Conturi Europene privind schimbul de informații fiscale în UE (8) arată că informațiile schimbate de statele membre nu sunt actuale și că sunt lipsite de claritate și sunt incomplete;

| H. | întrucât actualele norme internaționale privind impozitarea societăților nu mai răspund cerințelor digitalizării și globalizării economiei; întrucât evoluțiile din domeniul digitalizării și o mai mare dependență de activele necorporale și creșterea lor în lanțurile valorice creează perspective și provocări în ceea ce privește trasabilitatea operațiunilor economice și a evenimentelor impozabile, inclusiv facilitarea practicilor de evitare a obligațiilor fiscale, în special atunci când aceste operațiuni sunt transfrontaliere sau au loc în afara Uniunii; |
| --- | --- |

H.

întrucât actualele norme internaționale privind impozitarea societăților nu mai răspund cerințelor digitalizării și globalizării economiei; întrucât evoluțiile din domeniul digitalizării și o mai mare dependență de activele necorporale și creșterea lor în lanțurile valorice creează perspective și provocări în ceea ce privește trasabilitatea operațiunilor economice și a evenimentelor impozabile, inclusiv facilitarea practicilor de evitare a obligațiilor fiscale, în special atunci când aceste operațiuni sunt transfrontaliere sau au loc în afara Uniunii;

| I. | întrucât impozitarea societăților ar trebui să se bazeze pe principiul impozitării profiturilor acolo unde sunt generate, o abordare mai armonizată și coordonată a sistemului de impozitare a societăților în întreaga Uniune ar putea permite combaterea concurenței neloiale cauzate de practicile fiscale dăunătoare care denaturează funcționarea pieței unice și care conduc adesea la o alocare greșită a resurselor; |
| --- | --- |

I.

întrucât impozitarea societăților ar trebui să se bazeze pe principiul impozitării profiturilor acolo unde sunt generate, o abordare mai armonizată și coordonată a sistemului de impozitare a societăților în întreaga Uniune ar putea permite combaterea concurenței neloiale cauzate de practicile fiscale dăunătoare care denaturează funcționarea pieței unice și care conduc adesea la o alocare greșită a resurselor;

| J. | întrucât o mai bună cooperare între autoritățile fiscale ale Uniunii și cele naționale și o mai mare transparență în domeniul impozitării societăților poate îmbunătăți colectarea impozitelor și conformitatea, fiind și necesară pentru a îmbunătăți competitivitatea loială pe piața unică, ceea ce va permite ca activitatea autorităților fiscale să fie mai eficientă; întrucât utilizarea tehnologiei și digitalizarea axate pe o utilizare mai eficientă a datelor disponibile pot sprijini eficiența și transparența autorităților fiscale, pot reduce costurile de asigurare a conformității și pot spori încrederea publicului; întrucât progresul realizat în ceea ce privește digitalizarea atât pentru contribuabili, cât și pentru autoritățile fiscale deschide alternative privind modul de a aborda sistematic anumite fraude fiscale și poate ușura inclusiv impozitarea unor baze de impozitare mobile; |
| --- | --- |

J.

întrucât o mai bună cooperare între autoritățile fiscale ale Uniunii și cele naționale și o mai mare transparență în domeniul impozitării societăților poate îmbunătăți colectarea impozitelor și conformitatea, fiind și necesară pentru a îmbunătăți competitivitatea loială pe piața unică, ceea ce va permite ca activitatea autorităților fiscale să fie mai eficientă; întrucât utilizarea tehnologiei și digitalizarea axate pe o utilizare mai eficientă a datelor disponibile pot sprijini eficiența și transparența autorităților fiscale, pot reduce costurile de asigurare a conformității și pot spori încrederea publicului; întrucât progresul realizat în ceea ce privește digitalizarea atât pentru contribuabili, cât și pentru autoritățile fiscale deschide alternative privind modul de a aborda sistematic anumite fraude fiscale și poate ușura inclusiv impozitarea unor baze de impozitare mobile;

Considerații generale privind planul de acțiune al Comisiei pentru o fiscalitate echitabilă și simplificată în sprijinul strategiei de redresare

| 1. | felicită Comisia pentru planul său de acțiune și sprijină punerea sa temeinică în aplicare; observă că majoritatea celor 25 de acțiuni vizează TVA, abordare adecvată din cauza nivelului ridicat al pierderilor de venituri în domeniul TVA și necesității de a sprijini întreprinderile, în special IMM-urile; consideră însă că ar trebui efectuată o evaluare a impactului pentru a completa propunerile legislative concrete pentru a evalua mai bine potențialele efecte asupra contribuabililor și societăților; salută acordul recent din Consiliu privind cotele de TVA, însă este în continuare preocupat de faptul că regimul definitiv de TVA nu a obținut sprijin în cadrul Consiliului; invită Comisia să verifice planul de acțiune având în vedere evoluțiile internaționale de la nivelul Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE)/G20 și având în vedere pandemia de COVID-19; |
| --- | --- |

1.

| 2. | consideră esențială decizia Comisiei de a lua măsuri menite să intensifice cooperarea între autoritățile fiscale și să accentueze armonizarea normelor procedurale pe piața internă; felicită Comisia pentru inițiativa privind „Programul UE de cooperare în materie de conformitate” ca metodă de a încuraja o cooperare mai strânsă între autoritățile fiscale și întreprinderi și recomandă norme clare privind eligibilitatea și funcționarea, precum și o potențială extindere a programului pentru a include problemele legate de TVA; salută și așteaptă cu interes inițiativa legislativă a Comisiei pentru introducerea unui sistem comun și standardizat la nivelul Uniunii pentru reducerea impozitului reținut la sursă, însoțit de un mecanism pentru schimbul de informații și cooperarea între administrațiile fiscale; invită Comisia, în acest sens și ca răspuns la recentele dezvăluiri privind Cum-Ex și la acordul fiscal global OECD/G20, să evalueze beneficiile potențiale ale unei rate minime efective a impozitului reținut la sursă; invită Comisia ca, în acest sens, să relanseze dezbaterea privind revizuirea blocată a Directivei 2003/49/CE a Consiliului (9) (Directiva privind dobânzile și redevențele); |
| --- | --- |

2.

| 3. | salută propunerea Comisiei de a moderniza, simplifica și armoniza cerințele în materie de TVA, utilizând raportarea în timp real și facturarea electronică bazate pe tranzacții; ia act de faptul că o astfel de raportare trebuie să fie favorabilă contribuabililor și, în același timp, să permită administrațiilor fiscale să aibă o imagine de ansamblu asupra diferitelor tranzacții în timp real, facilitând prevenirea și detectarea fraudei și a operatorilor economici riscanți; consideră că cerințele de raportare și formularele fiscale ar trebui să fie armonizate între statele membre; consideră că utilizarea instrumentului de extragere a datelor pentru analiza rețelelor de tranzacții (TNA) reprezintă una dintre opțiunile disponibile de reducere a fraudei fiscale și promovează dezvoltarea în continuare și schimbul de bune practici între statele membre; |
| --- | --- |

3.

| 4. | reamintește că orice măsură fiscală, temporară sau nu, ar trebui să evite denaturarea deciziilor de investiții și ar trebui să acționeze ca un instrument în sprijinul îndeplinirii obiectivelor Uniunii, astfel cum se prevede la articolul 3 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană, inclusiv a competitivității societăților europene; subliniază că cerințele de raportare nu ar trebui să conducă la o creștere disproporționată a costurilor administrative pentru actorii economici, în special pentru IMM-uri; ia act de faptul că, pentru a aborda în mod eficace pierderile de venituri fiscale, ar putea fi necesare cantități mai mari de date și de mai bună calitate; insistă asupra principiului potrivit căruia datele colectate de autoritățile fiscale de la contribuabili (cu respectarea drepturilor acestora) trebuie să fie furnizate statelor membre o singură dată, protejate în condiții de maximă securitate și respectând legislația privind protecția datelor; ia act de potențialul datelor și al instrumentelor digitale de a reduce birocrația și de a simplifica diferitele obligații ale contribuabililor, în special în domeniul declarațiilor de TVA și al declarațiilor recapitulative, și observă că inteligența artificială (IA) și diferitele programe informatice ar trebui utilizate pentru a maximiza eficacitatea utilizării datelor; subliniază necesitatea de a continua eforturile de intensificare a cooperării administrative între statele membre pentru a reduce frauda și evaziunea fiscală; consideră că este necesar nu numai să se mărească cantitatea, ci și să se îmbunătățească calitatea datelor schimbate, pentru a dispune de un sistem mai eficient; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază că diversitatea reglementărilor privind impozitarea ale statelor membre constituie o provocare dificilă, în special pentru IMM-urile și întreprinderile nou-înființate care își desfășoară activitatea sau care doresc să desfășoare activități comerciale pe piața unică și care sunt nevoite să facă față unui număr de 27 de sisteme de impozitare diferite; consideră că ar trebui să se acorde o atenție adecvată costurilor de conformare mai ridicate pentru IMM-uri; subliniază că IMM-urile nu ar trebui să fie penalizate în mod suplimentar prin sarcina financiară asociată cu desfășurarea activității în temeiul unor sisteme naționale diferite și că beneficiile pieței unice ar trebui să le fie ușor accesibile; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază că strategia de redresare sustenabilă ar trebui să țină seama de sustenabilitatea ratelor în continuare mici ale dobânzii și de inflația în creștere în întreaga Uniune; consideră că sarcina fiscală nu ar trebui să se modifice de la câștigurile de capital la impozitarea forței de muncă, așa cum se întâmplă în prezent; consideră, în acest sens, că ar trebui să se acorde mai multă atenție numărului mare de lucrători mobili; |
| --- | --- |

6.

| 7. | reamintește importanța fondurilor NextGenerationEU pentru redresarea economică a Uniunii și subliniază oportunitatea de a utiliza Mecanismul de redresare și reziliență pentru a realiza reforme fiscale și investiții către un sistem fiscal mai corect, mai sustenabil și mai bine digitalizat; reamintește că programul Fiscalis pentru perioada 2021-2027, cu un buget de 269 de milioane EUR, vizează să combată frauda fiscală și sprijină colectarea la bugetele Uniunii și ale statelor membre, ajutând administrațiile fiscale naționale să coopereze mai bine în vederea combaterii fraudei fiscale, a evaziunii fiscale și a planificării fiscale agresive; |
| --- | --- |

7.

| 8. | constată că veniturile pierdute din cauza evaziunii fiscale internaționale practicate de către persoane fizice au fost estimate la 46 miliarde EUR în 2016; observă actualele denaturări ale pieței unice cauzate de practicile fiscale dăunătoare care constituie concurență fiscală dăunătoare; observă că, împreună cu planul de acțiune al Comisiei, Comisia a publicat și o comunicare privind buna guvernanță fiscală în UE și dincolo de granițe, care se concentrează asupra reformei necesare a Codului de conduită al UE în domeniul impozitării întreprinderilor și asupra criteriilor consacrate în lista UE a jurisdicțiilor necooperante; regretă stagnarea dezbaterii ambelor chestiuni în Consiliu; ia act de rezultatul reuniunii ECOFIN din 8 decembrie 2021; regretă, în acest sens, că miniștrii de finanțe ai statelor membre nu au putut conveni asupra reformei Codului de conduită al UE din 1997 în domeniul impozitării întreprinderilor și reamintește Rezoluția Parlamentului European din 7 octombrie 2021 referitoare la reformarea politicii UE privind practicile fiscale dăunătoare (inclusiv reforma Grupului de lucru pentru codul de conduită); își reiterează sprijinul pentru intenția Comisiei de a extinde domeniul de aplicare al Grupului de lucru pentru codul de conduită pentru a include și alte tipuri de regimuri și aspecte generale ale sistemelor naționale de impozitare a societăților și încurajează Comisia să dezvolte în continuare mecanisme de coordonare, cum ar fi procedurile de evaluare inter pares în Grupul de lucru pentru codul de conduită; recomandă includerea unor regimuri preferențiale de impozitare a veniturilor persoanelor fizice, pentru a include sistemele speciale de acordare a cetățeniei sau măsuri de atragere a persoanelor foarte mobile înstărite și a persoanelor cu mobilitate din domeniul informatic, care pot duce la denaturări semnificative ale pieței unice; invită Comisia ca, în cadrul viitorului simpozion fiscal din 2022, să analizeze denaturările de pe piața unică și să propună măsuri corective proporționale; |
| --- | --- |

8.

Factori favorabili schimbării

| 9. | este de părere că o mai bună estimare a pierderilor fiscale globale în Uniune și o analiză detaliată a cauzelor lor sistemice sunt esențiale pentru a identifica modalitățile de reducere efectivă a acestora; subliniază că o mai mare disponibilitate a datelor, asigurată de societăți și de administrații fiscale, poate contribui în mod considerabil la estimări mai exacte; subliniază importanța bazei de date OCDE privind statisticile fiscale ale societăților și contribuția statelor membre la aceasta; regretă totodată că Consiliul nu a comunicat Parlamentului European informațiile necesare în cadrul raportului de punere în aplicare elaborat de CAD; subliniază că fraudele în domeniul TVA, precum frauda de tip carusel, au un impact direct asupra resurselor proprii bazate pe TVA și, prin urmare, asupra structurii veniturilor Uniunii (10); subliniază că tipologiile fraudei în domeniul TVA sunt multidimensionale și se pot schimba pentru a se adapta la un nou cadru juridic, cum ar fi „sistemul definitiv” propus; invită Comisia să lanseze eforturi coordonate în statele membre pentru instituirea unui sistem comun de colectare a datelor statistice privind frauda de tip carusel în domeniul TVA; subliniază că acest sistem ar putea fi elaborat pe baza practicilor aplicate deja în anumite state membre; ia act de crearea Observatorului fiscal al UE și invită Comisia să prezinte o evaluare independentă a activității desfășurate până în prezent cu privire la modul în care se poate avansa în ceea ce privește această acțiune pregătitoare, care a fost inițiată de Parlamentul European pe baza unui proiect-pilot al bugetului anual al Uniunii; |
| --- | --- |

9.

| 10. | reamintește că transparența, echitatea și certitudinea fiscală în materie de drepturi și obligații clare reprezintă principiul fundamental pe care să se construiască încrederea reciprocă între contribuabili și administrațiile fiscale; sprijină, în acest context, oficializarea Cartei drepturilor contribuabililor, o mai mare consecvență a normelor privind domiciliul fiscal pentru persoanele fizice și un schimb de informații intensificat; consideră că trebuie avute în vedere viitoare dezvoltări și identificarea deficiențelor în funcționarea mecanismului european de soluționare a litigiilor; consideră că rezultatul litigiilor ar trebui făcut public sub forma unui rezumat care ar publica, printre alte informații esențiale, dar care nu sunt sensibile din punct de vedere comercial, rata de impozitare efectivă rezultată plătită de contribuabil; |
| --- | --- |

10.

| 11. | observă că formulele de lucru noi, precum telemunca, prezintă atât provocări, cât și oportunități pentru lucrători și angajatori; subliniază nevoia urgentă de a defini mai bine noțiunea de domiciliu fiscal pentru persoanele fizice în vederea formulelor de lucru noi care s-au dezvoltat rapid ca urmare a crizei provocate de pandemia de COVID-19; subliniază că statele membre continuă să utilizeze criterii diferite pentru a stabili statutul domiciliului fiscal, creând un risc de dublă impozitare sau de dublă neimpozitare; reamintește, în acest sens, planul de acțiune care anunță o propunere legislativă a Comisiei în 2022/2023, clarificând cazurile în care contribuabilii trebuie considerați rezidenți în scopuri fiscale atunci când își desfășoară activitatea la nivel transfrontalier în Uniune; așteaptă cu interes această propunere a Comisiei, care ar trebui să vizeze să asigure o mai mare coerență în stabilirea domiciliului fiscal pe piața unică; |
| --- | --- |

11.

| 12. | așteaptă cu interes propunerea DAC8 a Comisiei prin care va extinde schimbul automat de informații și la criptoactive; reamintește, în acest sens, recomandările adoptate de Parlamentul European și menționate în raportul de punere în aplicare a DAC; consideră că securitatea fiscală ar avea de câștigat dacă statele membre ar dispune de o înțelegere comună a politicilor, stimulentelor și practicilor fiscale care nu au efect de denaturare asupra pieței unice; invită Comisia să prezinte o analiză a orientărilor sau a altor măsuri care ar putea contribui la atingerea acestui obiectiv; |
| --- | --- |

12.

| 13. | salută acțiunile întreprinse de Comisie în domeniul prevenirii și soluționării litigiilor legate de dubla impunere a TVA; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ia act de faptul că procesul decizional al Uniunii nu promovează schimbarea, deoarece politica fiscală este o prerogativă națională și deciziile fiscale la nivelul Uniunii sunt supuse unanimității; reamintește că articolul 116 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) prevede că denaturarea concurenței de către statele membre pe piața internă trebuie eliminată; regretă faptul că situația actuală duce uneori la o aplicare inegală sau inconsecventă a reglementărilor fiscale și la o întârziere a armonizării practicilor sau standardelor fiscale la nivelul Uniunii; invită Comisia și statele membre să asigure norme fiscale mai armonizate și mai coerente și punerea lor în aplicare, să protejeze funcționarea pieței unice și să asigure principiul impozitării acolo unde este generat profitul; regretă că propuneri precum CCCTB, revizuirea Directivei privind dobânzile și redevențele și reforma Codului de conduită în domeniul impozitării întreprinderilor au rămas blocate în Consiliu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | reamintește, în acest sens, comunicarea Comisiei intitulată „Către un proces decizional mai eficient și mai democratic în domeniul politicii fiscale a UE”; observă că articolul 116 din TFUE nu a fost încă invocat în chestiuni fiscale, deși acest lucru a fost sugerat în planul de acțiune, și ar permite ca procesul decizional în cadrul Consiliului să fie mai eficace; solicită Comisiei, Parlamentului European și Consiliului ca, în cadrul Conferinței privind viitorul Europei, să fie analizat mai atent procesul decizional folosit pentru elaborarea politicilor fiscale, în contextul protejării intereselor financiare ale Uniunii; |
| --- | --- |

15.

| 16. | subliniază că este important un schimb de informații rapid între statele membre pentru a combate frauda fiscală; salută propunerea referitoare la Eurofisc 2.0 din planul de acțiune al Comisiei de a continua dezvoltarea Eurofisc; sprijină cu convingere sugestia Comisiei de a-l extinde la impozitarea directă; sprijină Eurofisc pentru a deveni o platformă a Uniunii pentru informații fiscale, care să servească nu numai în scopuri de TVA; reamintește că rețeaua Eurofisc de experți antifraudă a Uniunii trebuie, pentru a fi eficace, să fie întărită și dotată cu resurse suficiente pentru a efectua analize comune ale riscurilor, a coordona investigațiile și a coopera cu Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF), Europol și Parchetul European (EPPO), în special pentru a ancheta frauda în domeniul TVA; |
| --- | --- |

16.

| 17. | așteaptă cu interes revizuirea Directivei 2011/64/UE a Consiliului (11), astfel cum a fost anunțată în pachetul Comisiei pentru o impozitare echitabilă și simplă; observă diferențele mari de prețuri între statele membre, care stimulează achizițiile transfrontaliere; observă, în plus, apariția unor produse noi, precum țigările electronice, produsele din tutun încălzit și produsele noi din tutun; așteaptă cu interes o revizuire ambițioasă a ratelor și cu scopul de a contribui mai bine la obiectivele în materie de sănătate; |
| --- | --- |

17.

Aspecte problematice ale politicii Uniunii în materie de TVA

| 18. | constată că actualul sistem de TVA al Uniunii rămâne prea complex, în special pentru IMM-uri, și vulnerabil la fraudă, generând, în același timp, costuri ridicate de asigurare a conformității pentru operatorii economici (12); ia act de faptul de diferitele măsuri de combatere a fraudei fiscale adoptate în statele membre; reamintește că modernizarea sistemului de TVA și trecerea la un sistem de TVA mai coerent în întreaga Uniune ar trebui realizate de urgență (13); |
| --- | --- |

18.

| 19. | subliniază că eliminarea decalajului în materie de TVA și combaterea fraudei fiscale ar trebui să fie o prioritate urgentă pentru Uniune și statele membre în economia post-COVID-19; își exprimă îngrijorarea cu privire la nivelul deficitului de încasare a TVA estimat la aproximativ 140 miliarde EUR în 2018, din care 50 miliarde EUR sunt legate de evaziunea și frauda fiscală transfrontalieră; constată cu îngrijorare că, potrivit evaluării Comisiei, deficitul de încasare a TVA ar putea crește la peste 160 miliarde EUR din cauza pandemiei de COVID-19; observă că structura complexă a deficitului de încasare a TVA necesită acțiuni multiple, adaptate la componentele specifice ale factorilor care stau în spatele deficitului; |
| --- | --- |

19.

| 20. | subliniază că sistemul actual de TVA rămâne fragmentat, generând o sarcină administrativă considerabilă pentru firme, în special pentru cele cu operațiuni transfrontaliere și pentru IMM-uri, care reduce beneficiile existenței pe piața unică și impune, de asemenea, costuri pentru statele membre prin eventualele pierderi de venituri; observă că Comisia, prin propunerile noi, ar trebui să țină seama de nevoile specifice ale IMM-urilor și să creeze condiții de concurență loială, printre care introducerea de cerințe bazate pe un prag, după caz; |
| --- | --- |

20.

| 21. | salută înființarea ghișeului unic al Uniunii (OSS), care vizează simplificarea respectării obligațiilor fiscale, în special prin reducerea incertitudinii de pe piața unică și prin reducerea costurilor pentru operațiunile transfrontaliere care permit operatorilor economici transfrontalieri să își îndeplinească mai ușor obligațiile în materie de TVA pentru vânzările de comerț electronic în cadrul Uniunii; invită Comisia să evalueze modalitățile de extindere a domeniului de aplicare al ghișeului unic pentru a include o gamă mai largă de servicii, în special în ceea ce privește toate tranzacțiile B2C cu bunuri și transferul de capital propriu, permițând societăților să se înregistreze în scopuri de TVA numai într-o țară; salută propunerea privind o înregistrare unică în scopuri de TVA; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ia act de inițiativa Comisiei de a revizuire a scutirii actuale de TVA pentru servicii financiare și de asigurări, în special ca urmare a retragerii Regatului Unit din Uniune, precum și revizuirea normelor naționale în acest domeniu; subliniază că această revizuire ar trebui să asigure că normele TVA privind serviciile financiare sunt adecvate pentru economia digitală actuală, inclusiv Fintech, și că se mențin condiții de concurență internaționale echitabile pentru întreprinderile din Uniune; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ia act de faptul că Comisia a descris în planul de acțiune un „sistem fiscal bine conceput, care joacă un rol important în sprijinirea tranziției verzi”, care ar putea contribui la realizarea obiectivelor Pactului verde european; așteaptă cu interes, în acest context, propunerea de revizuire a cotelor de TVA în domeniul scutirilor pentru transportul de persoane, anunțată în pachetul Comisiei pentru o impozitare echitabilă și simplă; subliniază necesitatea de a echilibra mixul fiscal pentru a reduce treptat la minimum impactul impozitării muncii asupra lucrătorilor și de a elabora un sistem fiscal mai corect; |
| --- | --- |

23.

| 24. | constată cu preocupare că unele state membre nu aplică, în general, scutiri de TVA pentru donațiile în natură, ceea ce conduce la situații în care companiile distrug bunuri de consum, în special produse returnate, chiar dacă o astfel de scutire este posibilă în temeiul Directivei 2006/112/CE a Consiliului (14); solicită Comisiei să emită orientări pentru statele membre, clarificând faptul că scutirile de TVA pentru donații în natură sunt compatibile cu legislația existentă a Uniunii privind TVA până la adoptarea, de către statele membre, a propunerii de directivă a Consiliului [COM(2018)0020, îndeosebi articolul 98 alineatul (2)]; |
| --- | --- |

24.

| 25. | invită Comisia să analizeze și să investigheze posibilități de a utiliza tehnologia, de exemplu IA și alte tipuri de software, aplicându-le raportării TVA în timp real sau aproape real în tranzacțiile B2B, ținând seama totodată de protejarea și confidențialitatea datelor; observă că cel mai bun rezultat va fi obținut dacă instrumentele de analiză a datelor sunt introduse și puse în aplicare în cadrul pieței unice a Uniunii sau dacă standardele pentru o astfel de raportare sunt stabilite simultan la nivelul Uniunii; |
| --- | --- |

25.

| 26. | salută începerea activității Parchetului European în iunie 2021; |
| --- | --- |

26.

| 27. | salută analiza rețelelor de tranzacții (TNA) și sprijină stabilirea unei cooperări sporite între membrii Eurofisc în vederea detectării rapide a fraudei de tip carusel; invită Comisia să ia măsuri către o utilizare mai eficace a instrumentului TNA și să se concentreze asupra calității datelor furnizate, întrucât reprezintă un instrument esențial în combaterea fraudei în domeniul TVA; solicită, în acest sens, Comisiei să revizuiască modul în care instrumentul TNA este utilizat de statele membre și să le ofere asistență în introducerea de orientări pentru bunele practici; consideră că, pentru a reduce costurile de conformare pentru contribuabili, datele furnizate ar trebui să fie generate de un sistem digitalizat automat de raportare a datelor de la contribuabil la administrațiile fiscale (15) (de exemplu, prin sistemul de facturare electronică menționat în anexă); |
| --- | --- |

27.

Reformele în curs ale sistemului fiscal internațional și al Uniunii

| 28. | ia act de reducerea deficitului estimat de încasare a impozitelor (16) provocat de evitarea de către societăți a obligațiilor lor fiscale, care se situează la aproximativ 35 de miliarde EUR pe an față de estimările anterioare ale Comisiei de 50-70 de miliarde EUR, înainte de introducerea măsurilor anti-BEPS; constată, de asemenea, o corelație între această îmbunătățire și eforturile legislative ale Comisiei de combatere a evitării obligațiilor fiscale; ia act de punerea în aplicare a Directivei din 2019 privind combaterea evitării obligațiilor fiscale și solicită Comisiei un raport de evaluare privind impactul și punerea în aplicare ale acestei directive; subliniază că, atunci când unele societăți profită de situație pentru a-și reduce în continuare impozitele prin evitarea obligațiilor fiscale sau prin planificarea fiscală agresivă, este subminată concurența loială pe piața unică, iar în multe cazuri este afectată competitivitatea IMM-urilor; reamintește că deficitul de încasări fiscale din cauza evitării obligațiilor fiscale de către societăți poate ajunge la 190 de miliarde EUR (17) dacă se iau în considerare acordurile fiscale speciale, ineficacitatea colectării și alte practici; subliniază, de asemenea, că regimurile speciale unilaterale, cum ar fi cotele mai scăzute ale impozitului pe profit pentru unii contribuabili, ar putea constitui un risc pentru bazele de impozitare stabile în întreaga Uniune; |
| --- | --- |

28.

| 29. | subliniază că actualele reglementări fiscale de la nivel mondial sunt depășite, problemă ce nu poate fi rezolvată decât la nivel mondial; salută acordul istoric bazat pe doi piloni încheiat în Cadrul incluziv al OCDE/G20 privind alocarea drepturilor de impozitare și aplicarea unei rate minime efective de impozitare de cel puțin 15 % pentru profiturile realizate la nivel mondial de către societățile multinaționale; consideră că aceasta reprezintă o ocazie unică de a aduce sistemul fiscal internațional la zi cu dezvoltarea economiei prin tratarea mai atentă a problemei denaturării concurenței loiale pe piață, care a fost accentuată în timpul crizei provocate de pandemia de COVID-19, scoțând în evidență existența unor probleme legate de impozitarea marilor societăți multinaționale; observă că acordul le impune tuturor participanților „să elimine impozitele pe serviciile digitale și alte măsuri similare corespunzătoare [...] și să se angajeze să nu introducă astfel de măsuri în viitor”; observă că trebuie asigurată o implementare efectivă a soluției bazate pe doi piloni în Uniune și dincolo de frontierele acesteia, cu scopul de a asigura o distribuire mai echitabilă a profiturilor și a drepturilor de impozitare în rândul țărilor în raport cu întreprinderile multinaționale cele mai mari și mai profitabile; salută propunerea legislativă a Comisiei din 22 decembrie 2021 privind punerea în aplicare a ambilor piloni ai cadrului incluziv; invită Consiliul să adopte rapid propunerile respective, pentru ca acordul să intre în vigoare până în 2023; salută propunerea Comisiei privind utilizarea societăților de tip „cutie poștală”; |
| --- | --- |

29.

| 30. | constată că unele state membre au luat măsuri unilaterale care au afectat negocierile internaționale; ia act de faptul că Convenția multilaterală (MLC) va impune tuturor părților să elimine treptat toate impozitele pe serviciile digitale și alte măsuri similare corespunzătoare în raport cu toate întreprinderile și să se angajeze să nu introducă astfel de măsuri înainte de sfârșitul anului 2023; |
| --- | --- |

30.

Pregătirea terenului pentru noua agendă a Uniunii privind impozitarea societăților

| 31. | reamintește că viitoarele opțiuni strategice și alegeri politice ale Uniunii în domeniul impozitării societăților ar trebui să aibă ca principii fundamentale echitatea fiscală, eficiența și transparența, ținând totodată seama de imperativul stabilității veniturilor fiscale ale statelor membre, având în vedere rolul determinant al guvernelor în asigurarea unei redresări economice durabile în urma crizei provocate de COVID-19; observă că principiile menționate trebuie să conducă la o repartizare echitabilă a impozitelor pentru toate tipurile de societăți multinaționale, reducând în același timp costurile de conformitate suportate de contribuabili, îndeosebi de IMM-uri, și eliminând sursele de denaturare a activităților comerciale de pe piața unică, precum și în ceea ce privește comerțul și investițiile; |
| --- | --- |

31.

| 32. | sprijină raționamentul care stă la baza propunerii Comisiei intitulată „Întreprinderile din Europa: cadrul de impozitare a profiturilor” (BEFIT), așteptată în 2023, care urmărește elaborarea unui nou cadru unic de reglementare a impozitului pe profit la nivelul Uniunii, bazat pe o formulă echitabilă, cuprinzătoare și eficace de repartizare și pe o bază fiscală comună de impozitare a profiturilor societăților, care să le ofere întreprinderilor claritate și previzibilitate și care să reflecte consensul atins în cadrul negocierilor OCDE privind pilonul 1 și 2; reamintește că încercările anterioare ale Uniunii de a defini un cadru comun de reglementare au luat în considerare trei factori: munca, activele și vânzările; consideră că accentuarea unui singur factor va crea un dezechilibru între veniturile fiscale ale statelor membre; invită Comisia să aibă în vedere includerea unor măsuri care să faciliteze punerea în aplicare a viitoarei propuneri privind BEFIT, în special pentru IMM-uri; |
| --- | --- |

32.

| 33. | consideră însă că inițiativa BEFIT ar trebui să fie sprijinită de procesul politic pentru a genera un sprijin politic în folosul schimbării și că inițiativa ar trebui să fie însoțită de o evaluare aprofundată a impactului, care să stea la baza viitoarelor propuneri, iar acestea din urmă ar trebui să contribuie la atingerea unui consens între statele membre; așteaptă cu interes detalii privind inițiativa BEFIT și invită, așadar, Comisia să inițieze un proces amplu și incluziv de consultare cu părțile interesate, cu statele membre, inclusiv cu parlamentele lor naționale, și cu Parlamentul European, și să inițieze un dialog cu experții și cetățenii cu privire la principiile directoare, înainte de lansarea propunerii privind BEFIT de către Comisie în 2023; subliniază că punerea în aplicare a unor norme fiscale unice ar putea contribui în mod semnificativ la reducerea posibilităților de transfer al profiturilor prin sisteme de planificare fiscală, reducând totodată costurile de asigurare a conformității, în special pentru operațiunile economice transfrontaliere; |
| --- | --- |

33.

| 34. | observă că noua agendă privind impozitarea societăților conține un mecanism menit să elimine favorizarea îndatorării prin introducerea unui sistem de stimulente, contribuind la reziliența viitoare a societăților în situații economice dificile și eliminând stimulentele care favorizează un model de finanțare a societăților axat în prea mare măsură pe îndatorare; ia act de intenția Comisiei de a elabora o propunere pentru un mecanism care să nu mai favorizeze finanțarea prin îndatorare și solicită Comisiei să efectueze o evaluare aprofundată a impactului și să includă dispoziții ferme împotriva evitării obligațiilor fiscale, pentru a se evita utilizarea eventualelor mecanisme favorabile finanțării prin capital propriu ca un nou instrument de erodare a bazei de impozitare; |
| --- | --- |

34.

| 35. | sprijină, în scopul transparenței fiscale, colectarea de date actualizate periodic cu privire la cotele impozitului pe profit plătit efectiv de cele mai mari societăți din Uniune pentru profiturile generate în Uniune; această repertoriere ar trebui utilizată pentru evaluarea eficienței cadrului fiscal și a normelor în vigoare; |
| --- | --- |

35.

| 36. | solicită Comisiei să prezinte Parlamentului, până în 2022/2023, una sau mai multe propuneri legislative, pe baza recomandărilor detaliate din anexă; |
| --- | --- |

36.

| 37. | consideră că implicațiile financiare ale propunerii solicitate ar trebui să fie acoperite prin alocarea unor credite corespunzătoare în buget; |
| --- | --- |

37.

o

o o

| 38. | încredințează Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei prezenta rezoluție, precum și recomandările care o însoțesc. |
| --- | --- |

38.

---

(1)  Propunerea de directivă a Consiliului din 25 octombrie 2016 privind o bază fiscală comună a societăților (CCTB), (COM(2016)0685), și propunerea din 25 octombrie 2016 privind o bază fiscală consolidată comună a societăților (CCCTB), COM(2016)0683.

(2)  Pachetul constă în comunicarea Comisiei din 21 martie 2018 intitulată „A sosit momentul instituirii unui standard de impozitare modern, echitabil și eficient pentru economia digitală” (COM(2018)0146), în propunerea de directivă a Consiliului din 21 martie 2018 de stabilire a normelor de impozitare a societăților în cazul unei prezențe digitale substanțiale (COM(2018)0147), în propunerea de directivă a Consiliului din 21 martie 2018 privind un sistem comun de impozitare a serviciilor digitale pentru veniturile rezultate din furnizarea anumitor servicii digitale (COM(2018)0148) și în Recomandarea Comisiei din 21 martie 2018 referitoare la impozitarea societăților în cazul unei prezențe digitale substanțiale (C(2018)1650).

(3)  JO C 399, 24.11.2017, p. 74.

(4)  JO C 366, 27.10.2017, p. 51.

(5)  JO C 101, 16.3.2018, p. 79.

(6)  JO C 108, 26.3.2021, p. 8.

(7)  JO C 369, 11.10.2018, p. 132.

(8)  Raportul special 03/2021 al Curții de Conturi Europene din 26 ianuarie 2021 intitulat „Schimbul de informații fiscale în UE: o fundație solidă, fisuri în punerea în aplicare”.

(9)  Directiva 2003/49/CE a Consiliului din 3 iunie 2003 privind sistemul comun de impozitare, aplicabil plăților de dobânzi și de redevențe efectuate între societăți asociate din state membre diferite (JO L 157, 26.6.2003, p. 49).

(10)  Informare a Comisiei BUDG – Resursele proprii ale UE (2020) în https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/BRIE/2020/647459/IPOL_BRI (2020) 647459_EN.pdf

(11)  Directiva 2011/64/UE a Consiliului din 21 iunie 2011 privind structura și ratele accizelor aplicate tutunului prelucrat, JO L 176, 5.7.2011, p. 24.

(12)  Conform evaluării EAVA realizate de EPRS (septembrie 2021), deficitul de încasare a TVA, inclusiv evaziunea și frauda transfrontalieră în materie de TVA, ar putea fi estimat la aproximativ 120 miliarde EUR pentru 2020, pagina 42.

(13)  Conform evaluării EAVA realizate de EPRS (septembrie 2021), valoarea adăugată estimată a cooperării extinse dintre statele membre plus punerea în aplicare deplină a ghișeului unic ar putea genera o reducere de aproximativ 29 miliarde EUR a deficitului de încasare a TVA și o reducere de aproximativ 10 miliarde de EUR a costurilor de asigurare a conformității pentru întreprinderi, p. 39.

(14)  Directiva 2006/112/CE a Consiliului din 28 noiembrie 2006 privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată (JO L 347, 11.12.2006, p. 1).

(15)  Propunerea de a lua în considerare renunțarea la raportarea existentă și de a institui un sistem de raportare armonizat pentru tranzacțiile transfrontaliere ar permite ca tranzacțiile să fie corelate mai ușor (astfel cum este confirmat de studiul EPRS).

(16)  COM(2020)0312, p. 5. Există și alte estimări, de exemplu ale Parlamentului European, care cifrează pierderile ca urmare a criminalității financiare, a evaziunii fiscale și a evitării obligațiilor fiscale la 190 de miliarde EUR. Conform rezultatelor activității cuprinzătoare a OCDE în cursul întocmirii raportului privind erodarea bazei impozabile și transferul profiturilor (Base Erosion Profit Shifting – BEPS), acțiunea 11, pierderile de venituri la nivel mondial înainte de adoptarea măsurilor anti-BEPS se ridicau la aproximativ 100-240 de miliarde USD, ceea ce reprezintă 0,35 % din PIB-ul mondial. Comisia a estimat că Uniunea a pierdut circa 50-70 de miliarde EUR înainte ca statele membre să convină asupra directivelor I și II de combatere a evitării obligațiilor fiscale.

(17)  Idem.

---

ANEXĂ LA REZOLUȚIE:

RECOMANDĂRI PRIVIND CONȚINUTUL PROPUNERII SOLICITATE

A.   
  Simplificare, reducerea costurilor de conformitate pentru contribuabili

Recomandarea A1 – O procedură unică de înregistrare în scopuri de TVA în UE și un număr unic de înregistrare în scopuri de TVA în UE

Parlamentul European invită Comisia să pregătească adoptarea unei proceduri unice de înregistrare în scopuri de TVA în UE și a numărului unic de TVA în UE până în 2023.

O astfel de procedură ar trebui:

| — | Să reducă costurile de conformitate, în special pentru IMM-urile care își desfășoară activitatea pe piața unică, și să propună un proces identic de înregistrare în scopuri de TVA în întreaga Uniune (respectând condițiile specifice pentru înregistrare din statele membre). |
| --- | --- |

—

Să reducă costurile de conformitate, în special pentru IMM-urile care își desfășoară activitatea pe piața unică, și să propună un proces identic de înregistrare în scopuri de TVA în întreaga Uniune (respectând condițiile specifice pentru înregistrare din statele membre).

| — | Să asigure accesul lesne la înregistrare și să utilizeze o platformă (platforme) online armonizată(e), care să funcționeze în același mod în întreaga Uniune, într-un număr minim convenit de limbi, pentru a permite o utilizare mai ușoară în întreaga Uniune. |
| --- | --- |

—

Să asigure accesul lesne la înregistrare și să utilizeze o platformă (platforme) online armonizată(e), care să funcționeze în același mod în întreaga Uniune, într-un număr minim convenit de limbi, pentru a permite o utilizare mai ușoară în întreaga Uniune.

Recomandarea A2 – Simplificarea impozitării societăților europene (SE) și a IMM-urilor

Parlamentul European invită Comisia să introducă măsuri pentru a reduce și mai mult costurile și complexitatea impozitării IMM-urilor și a SE-urilor până în 2023.

| — | Comisia ar trebui să propună mai multe inițiative menționate în prezentul raport, care ar trebui să fie urmate prompt de propuneri concrete de sprijinire a IMM-urilor în economia post-COVID-19. |
| --- | --- |

—

Comisia ar trebui să propună mai multe inițiative menționate în prezentul raport, care ar trebui să fie urmate prompt de propuneri concrete de sprijinire a IMM-urilor în economia post-COVID-19.

| — | Pentru a sprijini în continuare SE-urile și întreprinderile nou-înființate, Parlamentul European solicită Comisiei să analizeze posibilitatea introducerii unui regim paneuropean unic de impozitare a veniturilor pentru SE-uri și întreprinderile nou-înființate, astfel încât să fie reduse la minimum costurile legate de respectarea obligațiilor fiscale în cazurile în care aceste întreprinderi își desfășoară activitatea în mai multe state membre. Regimul respectiv poate fi opțional pentru SE-uri (de exemplu în funcție de cifra de afaceri) și poate fi stabilit în funcție de SE. Veniturile fiscale obținute vor fi alocate statelor membre pe baza unei formule convenite (de exemplu pe baza proporției de locuitori angajați). |
| --- | --- |

—

Pentru a sprijini în continuare SE-urile și întreprinderile nou-înființate, Parlamentul European solicită Comisiei să analizeze posibilitatea introducerii unui regim paneuropean unic de impozitare a veniturilor pentru SE-uri și întreprinderile nou-înființate, astfel încât să fie reduse la minimum costurile legate de respectarea obligațiilor fiscale în cazurile în care aceste întreprinderi își desfășoară activitatea în mai multe state membre. Regimul respectiv poate fi opțional pentru SE-uri (de exemplu în funcție de cifra de afaceri) și poate fi stabilit în funcție de SE. Veniturile fiscale obținute vor fi alocate statelor membre pe baza unei formule convenite (de exemplu pe baza proporției de locuitori angajați).

B.   
  O mai mare certitudine pentru contribuabili și/sau administrațiile fiscale ale statelor membre

Recomandarea B1 – Un mecanism de soluționare a litigiilor pentru cazurile în care două sau mai multe state membre revendică domiciliul fiscal:

Parlamentul European invită Comisia să reflecte experiențele și să identifice lacunele rămase în Directiva (UE) 2017/1852 a Consiliului privind mecanismele de soluționare a litigiilor fiscale din Uniune, precum și să propună modalități eficace de soluționare a conflictelor și incertitudinilor existente legate de domiciliu atât în cazul persoanelor fizice, cât și în cazul persoanelor juridice, care creează riscul unei duble impozitări și/sau al unei duble neimpozitări. Parlamentul invită Comisia să prezinte, până în 2023, propuneri privind definiția domiciliului fiscal.

Parlamentul European reamintește, de asemenea, că rezultatul litigiilor ar trebui să fie pus la dispoziția publicului sub forma unui rezumat, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 18 din Directiva (UE) 2017/1852, și ar trebui să includă cote efectivele de impozitare. Regimul stabilit trebuie să garanteze că termenele pentru obținerea unei hotărâri, care trebuie să reflecte problemele cauzate de litigiu contribuabililor, sunt obligatorii din punct de vedere juridic și efectiv respectate. Având în vedere schimbările din economie în perioada post-COVID, inclusiv trecerea la munca de la distanță, Comisia ar trebui să analizeze cât mai repede posibil dacă legislația actuală asigură în măsură suficientă reducerea riscului unei duble impozitări a contribuabililor și, după caz, să efectueze o revizuire a directivei sau, ca alternativă, să propună măsuri noi. Se observă, de asemenea, că directiva nu este suficient de vizibilă, iar Comisia ar trebui să depună mai multe eforturi pentru a aduce la cunoștința cetățenilor acest mecanism.

Recomandarea B2 – Extinderea schimbului automat de informații

Parlamentul European invită Comisia să analizeze necesitatea extinderii schimbului automat de informații între statele membre și modalitatea optimă de realizare a acestei extinderi, astfel încât să fie incluse noi categorii de venituri și active, cum ar fi criptoactivele (DAC 8). Întrucât statele membre au obligația legală de a trimite date numai pentru categoriile pentru care sunt deja disponibile informații, se pare că, drept consecință, nu există suficiente informații despre anumite categorii de venituri și active.

Recomandarea B3 – Orientări privind stimulentele fiscale pozitive

Parlamentul European invită Comisia să prezinte orientări cu privire la stimulentele fiscale care nu au ca efect denaturarea pieței unice. Astfel, securitatea fiscală pentru contribuabili și statele membre ar fi consolidată dacă statele membre ar cădea de acord asupra unor stimulente fiscale care îmbunătățesc performanța economică în Uniune, fără însă a afecta funcționarea pieței unice.

C.   
  Reducerea deficitului de încasări fiscale și a costurilor de asigurare a conformității

Recomandarea C1 – Facturarea electronică

Parlamentul European invită Comisia:

| — | Să instituie fără întârziere un standard comun armonizat pentru facturarea electronică în întreaga Uniune, până în 2022, pentru a reduce costul legat de crearea unui sistem fragmentat și diferit în fiecare stat membru. |
| --- | --- |

—

Să instituie fără întârziere un standard comun armonizat pentru facturarea electronică în întreaga Uniune, până în 2022, pentru a reduce costul legat de crearea unui sistem fragmentat și diferit în fiecare stat membru.

| — | Să stabilească rolul facturării electronice în raportarea în timp real. |
| --- | --- |

—

Să stabilească rolul facturării electronice în raportarea în timp real.

| — | Să analizeze posibilitatea introducerii treptate a facturării electronice obligatorii în întreaga Uniune până în 2023, cu accent pe reducerea semnificativă a costurilor de conformitate, în special pentru IMM-uri. Facturile ar trebui emise numai prin sisteme de stat sau autorizate, care să asigure protecția deplină a datelor. |
| --- | --- |

—

Să analizeze posibilitatea introducerii treptate a facturării electronice obligatorii în întreaga Uniune până în 2023, cu accent pe reducerea semnificativă a costurilor de conformitate, în special pentru IMM-uri. Facturile ar trebui emise numai prin sisteme de stat sau autorizate, care să asigure protecția deplină a datelor.

| — | Până în 2023, să examineze posibilitatea ca sistemul să pună la dispoziția contribuabililor eligibili o parte din (sau toate) datele/documentele privind respectarea obligațiilor fiscale, inclusiv responsabilitatea pentru conformitatea acestor declarații (sau a unor părți ale acestora), în special din punctul de vedere al reducerii costurilor de asigurare a conformității și a riscurilor pentru IMM-uri. |
| --- | --- |

—

Până în 2023, să examineze posibilitatea ca sistemul să pună la dispoziția contribuabililor eligibili o parte din (sau toate) datele/documentele privind respectarea obligațiilor fiscale, inclusiv responsabilitatea pentru conformitatea acestor declarații (sau a unor părți ale acestora), în special din punctul de vedere al reducerii costurilor de asigurare a conformității și a riscurilor pentru IMM-uri.

Recomandarea C2 – Alternativă pentru reducerea deficitului de încasare a TVA

Parlamentul European invită Comisia ca, în vederea reducerii substanțiale a deficitului de încasare a TVA în întreaga Uniune, în special în economia post-COVID-19, să propună măsuri care să reducă în mod semnificativ deficitul de încasare a TVA identificat, în special deficitul legat de scutirea de la plata taxei pe tranzacțiile transfrontaliere efectuate în Uniune. Solicitarea poate fi îndeplinită până în 2022-2023 prin una sau mai multe dintre următoarele inițiative:

| — | Relansarea inițiativei privind regimul definitiv, aceasta fiind modalitatea cea mai firească și mai eficientă de combatere a fraudelor fiscale în domeniul TVA, care atrag pierderi anuale importante. |
| --- | --- |

—

Relansarea inițiativei privind regimul definitiv, aceasta fiind modalitatea cea mai firească și mai eficientă de combatere a fraudelor fiscale în domeniul TVA, care atrag pierderi anuale importante.

| — | Simplificarea respectării obligațiilor în materie de TVA și colectarea datelor pentru monitorizarea și combaterea fraudei fiscale (1) în vederea reducerii sarcinii administrative în materie de TVA legate de comerțul transfrontalier; invită Comisia să propună, treptat, dar prompt, o extindere a domeniului de aplicare al platformei OSS existente de la B2C la B2B, în special în ceea ce privește livrările de bunuri B2C pentru care persoana obligată la plata TVA nu este stabilită în statul membru în care este datorată TVA, în ceea ce privește anumite prestări de servicii B2B atunci când serviciile prestate sunt în principal servicii B2C și în ceea ce privește articolul 196 din Directiva 2006/112/CE. |
| --- | --- |

—

Simplificarea respectării obligațiilor în materie de TVA și colectarea datelor pentru monitorizarea și combaterea fraudei fiscale (1) în vederea reducerii sarcinii administrative în materie de TVA legate de comerțul transfrontalier; invită Comisia să propună, treptat, dar prompt, o extindere a domeniului de aplicare al platformei OSS existente de la B2C la B2B, în special în ceea ce privește livrările de bunuri B2C pentru care persoana obligată la plata TVA nu este stabilită în statul membru în care este datorată TVA, în ceea ce privește anumite prestări de servicii B2B atunci când serviciile prestate sunt în principal servicii B2C și în ceea ce privește articolul 196 din Directiva 2006/112/CE.

| — | Elaborarea și prezentarea unui standard pentru raportarea online a datelor pentru (în primă instanță) comerțul transfrontalier din Uniune, de preferință prin utilizarea datelor din factura electronică (sau dintr-o sursă alternativă, dar respectând principiul conform căruia datele trebuie prezentate o singură dată), inclusiv prelucrarea eficientă și puternic securizată a datelor centralizate/descentralizate în scopul depistării fraudelor. Datele vor înlocui toate cerințele de raportare existente în acest domeniu și vor determina reducerea costurilor globale de asigurare a conformității, în special pentru IMM-uri. Datele colectate ar trebui utilizate cu respectarea confidențialității și a tuturor dispozițiilor legislative aplicabile privind protecția datelor. Poate fi avută în vedere utilizarea tehnologiei blockchain (sau a unei tehnologii alternative), iar sistemele bazate pe standarde comune ale Uniunii ar putea fi exploatate de furnizori privați. |
| --- | --- |

—

Elaborarea și prezentarea unui standard pentru raportarea online a datelor pentru (în primă instanță) comerțul transfrontalier din Uniune, de preferință prin utilizarea datelor din factura electronică (sau dintr-o sursă alternativă, dar respectând principiul conform căruia datele trebuie prezentate o singură dată), inclusiv prelucrarea eficientă și puternic securizată a datelor centralizate/descentralizate în scopul depistării fraudelor. Datele vor înlocui toate cerințele de raportare existente în acest domeniu și vor determina reducerea costurilor globale de asigurare a conformității, în special pentru IMM-uri. Datele colectate ar trebui utilizate cu respectarea confidențialității și a tuturor dispozițiilor legislative aplicabile privind protecția datelor. Poate fi avută în vedere utilizarea tehnologiei blockchain (sau a unei tehnologii alternative), iar sistemele bazate pe standarde comune ale Uniunii ar putea fi exploatate de furnizori privați.

Recomandarea C3 – Declarația fiscală unică armonizată și OSS

Parlamentul European invită Comisia să prezinte o inițiativă legislativă referitoare la:

O declarație fiscală unică și armonizată privind impozitul pe profitul întreprinderilor pentru a sprijini BEFIT în Uniune. Ar putea fi folosită o abordare standardizată a conținutului și a formatului declarației fiscale, pentru a simplifica întocmirea declarației. Această opțiune va contribui la simplificarea declarării impozitului pe profit și la reducerea necesității de a externaliza activitatea legată de conformitatea fiscală, în special pentru IMM-urile care desfășoară activități comerciale transfrontaliere.

Recomandarea C4 – Un observator fiscal pentru monitorizarea și cuantificarea tendințelor fiscale la nivel european

În 2019, Parlamentul European a inițiat crearea unui Observator fiscal al UE, cu titlu de acțiune pregătitoare. Parlamentul European invită Comisia să prezinte o evaluare independentă a activității desfășurate și să propună posibile modalități în care ar putea fi continuată această inițiativă.

D.   
  Un sistem european nou și coordonat în domeniul impozitului pe profit

Recomandarea D1 – Soluționarea problemei legate de favorizarea îndatorării ca metodă de finanțare a întreprinderilor

Comisia a anunțat o inițiativă pentru reducerea măsurilor determinate de principiile fiscale care favorizează îndatorarea în cadrul deciziilor privind investițiile adoptate de întreprinderi, și anume de posibilitatea deducerii fiscale a dobânzilor pentru împrumuturile contractate în scopul finanțării întreprinderii.

Parlamentul European solicită Comisiei:

| — | Să efectueze o evaluare aprofundată a impactului și să includă clauze puternice de combatere a evitării obligațiilor fiscale în viitoarea propunere privind reducerea măsurilor care favorizează îndatorarea întreprinderilor. Să aibă în vedere că această favorizare poate fi combătută fie permițând efectuarea deducerii costurilor legate de finanțarea prin capital propriu, fie limitând posibilitățile de deducere a dobânzilor, și reamintește, ca o altă soluție pentru reducerea măsurilor ce favorizează îndatorarea, limitarea reducerii deducerii costurilor excedentare legate de împrumuturi până la 20 % din veniturile contribuabilului înainte de calculul dobânzilor, impozitelor, deprecierii și amortizării (EBITDA). |
| --- | --- |

—

Să efectueze o evaluare aprofundată a impactului și să includă clauze puternice de combatere a evitării obligațiilor fiscale în viitoarea propunere privind reducerea măsurilor care favorizează îndatorarea întreprinderilor. Să aibă în vedere că această favorizare poate fi combătută fie permițând efectuarea deducerii costurilor legate de finanțarea prin capital propriu, fie limitând posibilitățile de deducere a dobânzilor, și reamintește, ca o altă soluție pentru reducerea măsurilor ce favorizează îndatorarea, limitarea reducerii deducerii costurilor excedentare legate de împrumuturi până la 20 % din veniturile contribuabilului înainte de calculul dobânzilor, impozitelor, deprecierii și amortizării (EBITDA).

Recomandarea D2 – Un cadru unic de reglementare fiscală pentru Uniune

În contextul viitorului cadru BEFIT, Parlamentul European invită Comisia:

| — | Să analizeze diferitele elemente care constituie o activitate economică reală a întreprinderilor (vânzări, forță de muncă, active). |
| --- | --- |

—

Să analizeze diferitele elemente care constituie o activitate economică reală a întreprinderilor (vânzări, forță de muncă, active).

| — | Să inițieze o consultare amplă cu participarea statelor membre, a parlamentelor naționale și a Parlamentului European. |
| --- | --- |

—

Să inițieze o consultare amplă cu participarea statelor membre, a parlamentelor naționale și a Parlamentului European.

E.   
  Eficacitatea administrațiilor fiscale, schimbul de informații fiscale și calitatea datelor

Recomandarea E1 – Eurofisc 2.0

Parlamentul European invită Comisia:

| — | Să întărească rețeaua Uniunii de experți în combaterea fraudelor, Eurofisc, și să asigure resurse suficiente pentru efectuarea efectivă a unor analize comune ale riscurilor, coordonarea investigațiilor și cooperarea cu Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF), Europol și Parchetul European, în special pentru anchetarea fraudelor în domeniul TVA. |
| --- | --- |

—

Să întărească rețeaua Uniunii de experți în combaterea fraudelor, Eurofisc, și să asigure resurse suficiente pentru efectuarea efectivă a unor analize comune ale riscurilor, coordonarea investigațiilor și cooperarea cu Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF), Europol și Parchetul European, în special pentru anchetarea fraudelor în domeniul TVA.

| — | Să prezinte propunerea referitoare la Eurofisc 2.0. Reamintește recomandările din rezoluția sa din 16 septembrie 2021 referitoare la punerea în aplicare a cerințelor UE privind schimbul de informații fiscale: progrese, lecții învățate și obstacole care trebuie depășite. Observă că Eurofisc 2.0 ar putea contribui în mare măsură la utilizarea efectivă de către administrațiile fiscale a informațiilor fiscale care fac obiectul schimburilor și la calitatea acestor informații. |
| --- | --- |

—

Să prezinte propunerea referitoare la Eurofisc 2.0. Reamintește recomandările din rezoluția sa din 16 septembrie 2021 referitoare la punerea în aplicare a cerințelor UE privind schimbul de informații fiscale: progrese, lecții învățate și obstacole care trebuie depășite. Observă că Eurofisc 2.0 ar putea contribui în mare măsură la utilizarea efectivă de către administrațiile fiscale a informațiilor fiscale care fac obiectul schimburilor și la calitatea acestor informații.

---

(1)  Conform studiului EAVA elaborat de EPRS, scenariul cooperării extinse – schimbul de informații + OSS – va genera o valoare adăugată europeană de aproximativ 39 de miliarde EUR.

---

III Acte pregătitoare

Parlamentul European

Marți, 8 martie 2022

| 9.9.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 347/223 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 347/223

---

P9_TA(2022)0053

Conturile economice regionale pentru agricultură ***I

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 8 martie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 138/2004 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește conturile economice regionale pentru agricultură (COM(2021)0054 – C9-0020/2021 – 2021/0031(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2022/C 347/21)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2021)0054), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2021)0054),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 338 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0020/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 338 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0020/2021),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 10 decembrie 2021, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 10 decembrie 2021, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A9-0282/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A9-0282/2021),

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

| 9.9.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 347/224 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 347/224

---

P9_TA(2022)0054

Mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare – Cererea EGF/2021/006 ES/Cataluña automotive – Spania

Rezoluția Parlamentului European din 8 martie 2022 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare pentru lucrătorii disponibilizați, în urma unei cereri din partea Spaniei – EGF/2021/006 ES/Cataluña automotive (COM(2022)0020 – C9-0015/2022 – 2022/0010(BUD))

(2022/C 347/22)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2022)0020 – C9-0015/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2022)0020 – C9-0015/2022),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/691 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 aprilie 2021 privind Fondul european de ajustare la globalizare pentru lucrătorii disponibilizați (FEG) și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1309/2013 (1) („Regulamentul privind FEG”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/691 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 aprilie 2021 privind Fondul european de ajustare la globalizare pentru lucrătorii disponibilizați (FEG) și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1309/2013 (1) („Regulamentul privind FEG”),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2093 al Consiliului din 17 decembrie 2020 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027 (2) (Regulamentul privind CFM), în special articolul 8, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2093 al Consiliului din 17 decembrie 2020 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027 (2) (Regulamentul privind CFM), în special articolul 8,

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2020 dintre Parlamentul European, Consiliul Uniunii Europene și Comisia Europeană privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară, precum și privind noile resurse proprii, inclusiv o foaie de parcurs în vederea introducerii de noi resurse proprii (3), în special punctul 9, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2020 dintre Parlamentul European, Consiliul Uniunii Europene și Comisia Europeană privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară, precum și privind noile resurse proprii, inclusiv o foaie de parcurs în vederea introducerii de noi resurse proprii (3), în special punctul 9,

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A9-0038/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A9-0038/2022),

| A. | întrucât Uniunea a instituit instrumente legislative și bugetare pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor afectați de consecințele globalizării și ale schimbărilor tehnologice și de mediu, cum ar fi schimbările în structura comerțului mondial, litigiile comerciale, schimbările semnificative în relațiile comerciale ale Uniunii sau în componența pieței interne și crizele financiare sau economice, precum și tranziția către o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon, sau de consecințele digitalizării sau ale automatizării; |
| --- | --- |

A.

întrucât Uniunea a instituit instrumente legislative și bugetare pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor afectați de consecințele globalizării și ale schimbărilor tehnologice și de mediu, cum ar fi schimbările în structura comerțului mondial, litigiile comerciale, schimbările semnificative în relațiile comerciale ale Uniunii sau în componența pieței interne și crizele financiare sau economice, precum și tranziția către o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon, sau de consecințele digitalizării sau ale automatizării;

| B. | întrucât contribuțiile financiare din Fondul european de ajustare la globalizare pentru lucrătorii disponibilizați (FEG) ar trebui să fie direcționate în primul rând către măsuri de politică activă în domeniul pieței forței de muncă și către servicii personalizate care vizează reintegrarea rapidă a beneficiarilor în locuri de muncă decente și sustenabile, pregătindu-i în același timp pentru o economie europeană mai verde și mai digitală; |
| --- | --- |

B.

întrucât contribuțiile financiare din Fondul european de ajustare la globalizare pentru lucrătorii disponibilizați (FEG) ar trebui să fie direcționate în primul rând către măsuri de politică activă în domeniul pieței forței de muncă și către servicii personalizate care vizează reintegrarea rapidă a beneficiarilor în locuri de muncă decente și sustenabile, pregătindu-i în același timp pentru o economie europeană mai verde și mai digitală;

| C. | întrucât Spania a depus cererea EGF/2021/006 ES/Cataluña automotive pentru o contribuție financiară din FEG, ca urmare a disponibilizării a 705 lucrători din sectorul economic încadrat (4) la diviziunea 29 (Fabricarea autovehiculelor, a remorcilor și a semiremorcilor) a NACE Rev. 2, în regiunea NUTS 2 Catalonia (ES51) din Spania, în cursul unei perioade de referință pentru cerere cuprinsă între 1 ianuarie 2021 și 1 iulie 2021; |
| --- | --- |

C.

întrucât Spania a depus cererea EGF/2021/006 ES/Cataluña automotive pentru o contribuție financiară din FEG, ca urmare a disponibilizării a 705 lucrători din sectorul economic încadrat (4) la diviziunea 29 (Fabricarea autovehiculelor, a remorcilor și a semiremorcilor) a NACE Rev. 2, în regiunea NUTS 2 Catalonia (ES51) din Spania, în cursul unei perioade de referință pentru cerere cuprinsă între 1 ianuarie 2021 și 1 iulie 2021;

| D. | întrucât cererea se referă la 346 de lucrători disponibilizați a căror activitate a încetat în perioada de referință în sectorul economic vizat, în timp ce 359 de lucrători au fost disponibilizați înainte sau după perioada de referință ca urmare a acelorași evenimente care au dus la încetarea activității lucrătorilor disponibilizați în perioada de referință și, prin urmare, vor fi de asemenea considerați beneficiari eligibili; |
| --- | --- |

D.

întrucât cererea se referă la 346 de lucrători disponibilizați a căror activitate a încetat în perioada de referință în sectorul economic vizat, în timp ce 359 de lucrători au fost disponibilizați înainte sau după perioada de referință ca urmare a acelorași evenimente care au dus la încetarea activității lucrătorilor disponibilizați în perioada de referință și, prin urmare, vor fi de asemenea considerați beneficiari eligibili;

| E. | întrucât cererea se întemeiază pe criteriile de intervenție de la articolul 4 alineatul (2) litera (b) din Regulamentul privind FEG, care prevăd încetarea activității a cel puțin 200 de lucrători disponibilizați, într-o perioadă de referință de șase luni, în întreprinderi care operează în același sector economic definit în diviziunea corespunzătoare a NACE Rev. 2 și care sunt situate într-o singură regiune sau în două regiuni învecinate de nivel NUTS 2 ale unui stat membru; |
| --- | --- |

E.

întrucât cererea se întemeiază pe criteriile de intervenție de la articolul 4 alineatul (2) litera (b) din Regulamentul privind FEG, care prevăd încetarea activității a cel puțin 200 de lucrători disponibilizați, într-o perioadă de referință de șase luni, în întreprinderi care operează în același sector economic definit în diviziunea corespunzătoare a NACE Rev. 2 și care sunt situate într-o singură regiune sau în două regiuni învecinate de nivel NUTS 2 ale unui stat membru;

| F. | întrucât la 28 mai 2020, Nissan a anunțat închiderea uzinei sale din Barcelona, ceea ce a dus la peste 2 500 de disponibilizări directe și la pierderea a 8 000 de locuri de muncă în rândul furnizorilor săi; întrucât disponibilizările la care se referă această cerere sunt concentrate în patru teritorii din provincia Barcelona (Barcelonès, Alt Penedés, Baix Llobregat și Vallès Oriental), unde își au sediul un număr mare de întreprinderi din sectorul automobilelor; întrucât numărul lucrătorilor disponibilizați prin procedura de disponibilizări colective în perioada ianuarie-iunie 2021 în Catalonia (7 993 de persoane) depășește deja numărul lucrătorilor disponibilizați în 2020 (7 936 de persoane), iar numărul locurilor de muncă pierdute a crescut în această regiune în perioada 2018-2020; |
| --- | --- |

F.

întrucât la 28 mai 2020, Nissan a anunțat închiderea uzinei sale din Barcelona, ceea ce a dus la peste 2 500 de disponibilizări directe și la pierderea a 8 000 de locuri de muncă în rândul furnizorilor săi; întrucât disponibilizările la care se referă această cerere sunt concentrate în patru teritorii din provincia Barcelona (Barcelonès, Alt Penedés, Baix Llobregat și Vallès Oriental), unde își au sediul un număr mare de întreprinderi din sectorul automobilelor; întrucât numărul lucrătorilor disponibilizați prin procedura de disponibilizări colective în perioada ianuarie-iunie 2021 în Catalonia (7 993 de persoane) depășește deja numărul lucrătorilor disponibilizați în 2020 (7 936 de persoane), iar numărul locurilor de muncă pierdute a crescut în această regiune în perioada 2018-2020;

| G. | întrucât FEG nu trebuie să depășească o sumă anuală maximă de 186 000 000 EUR (la prețurile din 2018), după cum se prevede la articolul 8 din Regulamentul privind CFM, |
| --- | --- |

G.

întrucât FEG nu trebuie să depășească o sumă anuală maximă de 186 000 000 EUR (la prețurile din 2018), după cum se prevede la articolul 8 din Regulamentul privind CFM,

| 1. | este de acord cu Comisia că sunt îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 4 alineatul (2) litera (b) din Regulamentul privind FEG și că Spania are dreptul, în temeiul regulamentului respectiv, la o contribuție financiară în valoare de 2 795 156 EUR, ceea ce reprezintă 85 % din costul total de 3 288 419 EUR, incluzând cheltuieli pentru servicii personalizate în valoare de 3 138 300 EUR și cheltuieli pentru execuția FEG în valoare de 150 119 EUR (5); |
| --- | --- |

1.

| 2. | observă că autoritățile spaniole au depus cererea la 23 septembrie 2021, iar Comisia și-a finalizat evaluarea la 20 ianuarie 2022 și a comunicat-o Parlamentului în aceeași zi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | constată că cererea vizează un total de 705 lucrători disponibilizați a căror activitate a încetat; constată, de asemenea, că Spania preconizează că 450 de persoane din totalul beneficiarilor eligibili vor participa la măsuri (beneficiari vizați); subliniază că trebuie asigurată transparența în fiecare etapă a procedurii și solicită implicarea partenerilor sociali în punerea în aplicare și evaluarea pachetului de servicii; |
| --- | --- |

3.

| 4. | reamintește că impactul social al disponibilizărilor va fi probabil important pentru Catalonia, unde industria autovehiculelor este al treilea sector ca importanță (după cel al produselor chimice și cel alimentar), atât în ceea ce privește cifra de afaceri, cât și ocuparea forței de muncă; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atrage atenția că 34,9 % dintre beneficiarii vizați au peste 54 de ani, 44,4 % sunt femei, iar 50,4 % au absolvit învățământul secundar inferior sau un nivel mai mic; consideră că profilul de vârstă și nivelul de studii al beneficiarilor vizați prezintă dificultăți specifice pentru reangajare și subliniază, prin urmare, că este important să se garanteze că la punerea în aplicare a pachetului de servicii personalizate se ține cont în mod corespunzător de particularitățile legate de vârstă, de nivelul de studii și de combinația dintre acești factori; |
| --- | --- |

5.

| 6. | constată că Spania a început să ofere servicii personalizate beneficiarilor vizați la 17 ianuarie 2022 și că perioada de eligibilitate pentru o contribuție financiară din FEG va începe așadar la 17 ianuarie 2022 și va dura 24 de luni de la data intrării în vigoare a deciziei de finanțare; |
| --- | --- |

6.

| 7. | reamintește că serviciile personalizate care urmează să fie puse la dispoziția lucrătorilor disponibilizați, însumând 37,8 % din sprijinul financiar, constau în următoarele acțiuni: ateliere privind metodologiile de căutare a unui loc de muncă, orientare profesională, cursuri de formare (competențe transversale, recalificare, perfecționare și stagii, precum și formare profesională), sprijin antreprenorial, granturi pentru crearea de întreprinderi, asistență pentru căutarea intensivă a unui loc de muncă, inclusiv identificarea de posibile locuri de muncă în localitatea sau regiunea respectivă, îndrumare după reintegrarea profesională și diverse stimulente financiare; |
| --- | --- |

7.

| 8. | salută faptul că pachetul coordonat de servicii personalizate a fost planificat pentru a fi în conformitate cu strategia Spaniei privind economia circulară (6), care trebuie să se bazeze pe cicluri de materiale netoxice, și cu strategia de dezvoltare sustenabilă a Cataloniei (7), și că cererea de mobilizare a FEG a beneficiat de sprijinul reprezentanților SOC (8), CIAC (9) și Agència per la Competitivitat de l'Empresa (ACCIÓ) (10), într-un proces care a implicat partenerii sociali (11); observă că măsurile de formare ar trebui să răspundă cerinței de diseminare a competențelor necesare în era industrială digitală și într-o economie ecologică și eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor, în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din Regulamentul privind FEG; |
| --- | --- |

8.

| 9. | salută faptul că stimulentele includ contribuții pentru lucrătorii disponibilizați cu responsabilități de îngrijire de până la 20 EUR pe zi sau de 350 EUR pe lună, timp de maximum 3 luni, pentru persoanele care se întorc la muncă; subliniază că stimulentul este conceput pentru a încuraja reangajarea rapidă și pentru a încuraja lucrătorii în vârstă să rămână pe piața forței de muncă; |
| --- | --- |

9.

| 10. | accentuează că autoritățile spaniole au confirmat că acțiunile eligibile nu beneficiază de asistență din partea altor fonduri sau instrumente financiare ale Uniunii; |
| --- | --- |

10.

| 11. | reamintește că asistența financiară din partea FEG nu trebuie să înlocuiască nici acțiunile care intră în responsabilitatea întreprinderilor, în temeiul dreptului național sau al acordurilor colective, nici eventualele indemnizații sau drepturi ale beneficiarilor alocațiilor din FEG, pentru a se asigura caracterul deplin cumulativ al alocației; |
| --- | --- |

11.

| 12. | reamintește că decarbonizarea sectorului transporturilor este iminentă; observă că transformarea digitală și cea ecologică vor afecta și piața muncii, preconizându-se să influențeze considerabil sectorul autovehiculelor; reiterează, în acest context, rolul important pe care ar trebui să îl joace Uniunea în asigurarea calificărilor necesare pentru o transformare justă în conformitate cu Pactul verde european; sprijină ferm faptul că, în perioada 2021-2027, FEG va continua să dea dovadă de solidaritate cu persoanele afectate, menținând accentul pe impactul pe care îl va avea restructurarea asupra lucrătorilor, și solicită ca cererile viitoare să asigure o coerență maximă a politicilor; consideră că trebuie acordată o atenție deosebită învățământului calificat, inclusiv formării profesionale și promovării așa-zisului sistem de ucenicie dual, care s-a dovedit eficient în mai multe state membre; |
| --- | --- |

12.

| 13. | observă că au fost îndeplinite toate cerințele procedurale; subliniază că trebuie asigurată transparența în fiecare etapă a procedurii; salută implicarea partenerilor sociali în grupul de lucru instituit pentru elaborarea pachetului de măsuri pentru care se solicită cofinanțare din partea FEG și solicită implicarea partenerilor sociali în realizarea și evaluarea pachetului de servicii; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

14.

| 15. | încredințează Președintei sarcina de a semna decizia împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

15.

| 16. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  JO L 153, 3.5.2021, p. 48.

(2)  JO L 433 I, 22.12.2020, p. 11.

(3)  JO L 433 I, 22.12.2020, p. 28.

(4)  Întreprinderile vizate: Aludyne Automotive Spain SLU, Bosch Sistemas de Frenado SLU, Continental Automotive Spain SA, Faurencia Interior Systems España SAU, Fico Transpar SA, Gruau Ibérica SLU, Magna Seating Spain SLU, Nobel Plastiques Iberia SA, Robert Bosch España (uzina din Castellet), U-Shin Spain SLU.

(5)  În conformitate cu articolul 7 alineatul (5) din Regulamentul privind FEG.

(6)  https://www.miteco.gob.es/es/calidad-y-evaluacion-ambiental/temas/economia-circular/estrategia/

(7)  Estrategia para el desarrollo sostenible de Cataluña

(8)  Servei Públic d'Ocupació de Catalunya

(9)  Clusterul Industriei Autovehiculelor din Catalonia (CIAC)

(10)  ACCIÓ este agenția catalană pentru competitivitatea întreprinderilor.

(11)  Comisiones Obreras, UGT, Fomento del Trabajo Nacional (FOMENT) și PIMEC (asociația IMM-urilor din Catalonia).

---

ANEXĂ

DECIZIA PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare pentru lucrătorii disponibilizați în urma unei cereri din partea Spaniei (EGF/2021/006 ES/Cataluña automotive)

(Textul prezentei anexe nu este reprodus aici, întrucât corespunde cu actul final, Decizia (UE) 2022/458.)

---

| 9.9.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 347/228 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 347/228

---

P9_TA(2022)0055

Mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare pentru lucrătorii disponibilizați (FEG/2022/000 TA 2022 – Asistență tehnică la inițiativa Comisiei)

Rezoluția Parlamentului European din 8 martie 2022 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare pentru lucrătorii disponibilizați (EGF/2022/000 TA 2022 – Asistență tehnică la inițiativa Comisiei) (COM(2022)0025 – C9-0025/2022 – 2022/0015(BUD))

(2022/C 347/23)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2022)0025 – C9-0025/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2022)0025 – C9-0025/2022),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/691 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 aprilie 2021 privind Fondul european de ajustare la globalizare pentru lucrătorii disponibilizați (FEG) și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1309/2013 (1) („Regulamentul privind FEG”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/691 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 aprilie 2021 privind Fondul european de ajustare la globalizare pentru lucrătorii disponibilizați (FEG) și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1309/2013 (1) („Regulamentul privind FEG”),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2093 al Consiliului din 17 decembrie 2020 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027 (2), în special articolul 8, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2093 al Consiliului din 17 decembrie 2020 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027 (2), în special articolul 8,

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2020 între Parlamentul European, Consiliul Uniunii Europene și Comisia Europeană privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară, precum și privind noile resurse proprii, inclusiv o foaie de parcurs către introducerea de noi resurse proprii (3), („Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2020”), în special punctul 9, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2020 între Parlamentul European, Consiliul Uniunii Europene și Comisia Europeană privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară, precum și privind noile resurse proprii, inclusiv o foaie de parcurs către introducerea de noi resurse proprii (3), („Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2020”), în special punctul 9,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A9-0037/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A9-0037/2022),

| A. | întrucât Uniunea a creat instrumente legislative și bugetare ca să le ofere sprijin suplimentar lucrătorilor afectați de consecințele globalizării și schimbărilor tehnologice și de mediu, precum schimbări în structura comerțului mondial, litigii comerciale, schimbări semnificative în relațiile comerciale ale Uniunii sau în componența pieței interne și crize financiare sau economice, precum și tranziția către o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon, sau care sunt afectați de consecințele digitalizării sau ale automatizării; |
| --- | --- |

A.

întrucât Uniunea a creat instrumente legislative și bugetare ca să le ofere sprijin suplimentar lucrătorilor afectați de consecințele globalizării și schimbărilor tehnologice și de mediu, precum schimbări în structura comerțului mondial, litigii comerciale, schimbări semnificative în relațiile comerciale ale Uniunii sau în componența pieței interne și crize financiare sau economice, precum și tranziția către o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon, sau care sunt afectați de consecințele digitalizării sau ale automatizării;

| B. | întrucât asistența pe care Uniunea o acordă lucrătorilor disponibilizați ar trebui să fie dinamică și oferită cât mai rapid și mai eficient posibil, ținând seama în mod corespunzător de Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2020 privind adoptarea deciziilor de mobilizare a Fondului european de ajustare la globalizare pentru lucrătorii disponibilizați (FEG); |
| --- | --- |

B.

întrucât asistența pe care Uniunea o acordă lucrătorilor disponibilizați ar trebui să fie dinamică și oferită cât mai rapid și mai eficient posibil, ținând seama în mod corespunzător de Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2020 privind adoptarea deciziilor de mobilizare a Fondului european de ajustare la globalizare pentru lucrătorii disponibilizați (FEG);

| C. | întrucât Uniunea a extins mai întâi domeniul de aplicare al FEG pentru a oferi sprijin financiar în cazul oricărei restructurări majore, cuprinzând astfel efectele economice ale crizei de COVID-19; |
| --- | --- |

C.

întrucât Uniunea a extins mai întâi domeniul de aplicare al FEG pentru a oferi sprijin financiar în cazul oricărei restructurări majore, cuprinzând astfel efectele economice ale crizei de COVID-19;

| D. | întrucât odată cu adoptarea noului Regulament FEG în 2021 s-a extins și mai mult domeniul de aplicare al FEG la restructurările majore provocate de tranziția către o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon sau de procesul de digitalizare sau automatizare, reducând totodată pragul necesar pentru activarea FEG de la 500 la 200 de lucrători disponibilizați; |
| --- | --- |

D.

întrucât odată cu adoptarea noului Regulament FEG în 2021 s-a extins și mai mult domeniul de aplicare al FEG la restructurările majore provocate de tranziția către o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon sau de procesul de digitalizare sau automatizare, reducând totodată pragul necesar pentru activarea FEG de la 500 la 200 de lucrători disponibilizați;

| E. | întrucât articolul 8 alineatul (1) din Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2093 al Consiliului fixează suma anuală maximă pentru FEG la 186 de milioane EUR (la prețurile din 2018) și întrucât articolul 11 alineatul (1) din Regulamentul privind FEG prevede că până la 0,5 % din această sumă poate fi pusă la dispoziție pentru asistență tehnică la inițiativa Comisiei; |
| --- | --- |

E.

întrucât articolul 8 alineatul (1) din Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2093 al Consiliului fixează suma anuală maximă pentru FEG la 186 de milioane EUR (la prețurile din 2018) și întrucât articolul 11 alineatul (1) din Regulamentul privind FEG prevede că până la 0,5 % din această sumă poate fi pusă la dispoziție pentru asistență tehnică la inițiativa Comisiei;

| F. | întrucât Comisia nu a solicitat niciun sprijin de asistență tehnică în 2021 din cauza incertitudinii privind operațiunile generale, în special evenimentele care ar necesita prezența fizică, cauzate de pandemia de COVID-19; |
| --- | --- |

F.

întrucât Comisia nu a solicitat niciun sprijin de asistență tehnică în 2021 din cauza incertitudinii privind operațiunile generale, în special evenimentele care ar necesita prezența fizică, cauzate de pandemia de COVID-19;

| G. | întrucât asistența tehnică poate consta în cheltuieli tehnice și administrative pentru executarea FEG, precum activități de pregătire, monitorizare, control, audit și evaluare, precum și colectare de date, inclusiv în raport cu sisteme corporative de tehnologie a informației, activități de comunicare și de creștere a vizibilității FEG ca fond sau legat de proiecte specifice și alte măsuri de asistență tehnică; |
| --- | --- |

G.

întrucât asistența tehnică poate consta în cheltuieli tehnice și administrative pentru executarea FEG, precum activități de pregătire, monitorizare, control, audit și evaluare, precum și colectare de date, inclusiv în raport cu sisteme corporative de tehnologie a informației, activități de comunicare și de creștere a vizibilității FEG ca fond sau legat de proiecte specifice și alte măsuri de asistență tehnică;

| H. | întrucât suma propusă de 290 000 EUR corespunde unui procent de aproximativ 0,14 % din bugetul anual maxim disponibil pentru FEG în 2022; |
| --- | --- |

H.

întrucât suma propusă de 290 000 EUR corespunde unui procent de aproximativ 0,14 % din bugetul anual maxim disponibil pentru FEG în 2022;

| 1. | este de acord cu măsurile propuse de Comisie care urmează să fie finanțate cu titlu de asistență tehnică în conformitate cu articolul 11 alineatele (1) și (4) și cu articolul 12 alineatele (2), (3) și (4) din Regulamentul privind FEG; |
| --- | --- |

1.

| 2. | salută crearea un site internet dedicat FEG și invită Comisia să îl actualizeze și să îl dezvolte constant, pentru a promova în rândul populației solidaritatea europeană demonstrată de acest fond și pentru a asigura mai multă transparență în acțiunile Uniunii; |
| --- | --- |

2.

| 3. | salută efortul constant de standardizare a procedurilor pentru cererile și gestionarea FEG, utilizând funcționalitățile sistemului electronic de schimb de date (Sistemul comun de gestionare partajată a fondurilor – SFC), care permite o procesare simplificată și mai rapidă a cererilor și o raportare mai fidelă; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ia act de faptul că Comisia va folosi bugetul disponibil pentru sprijin administrativ pentru a organiza reuniuni ale grupului de experți al persoanelor de contact ale FEG, care include câte doi membri din fiecare stat membru, și un seminar cu participarea organismelor implementare a FEG și a partenerilor sociali pentru a promova crearea de rețele între statele membre; |
| --- | --- |

4.

| 5. | îndeamnă Comisia să invite în continuare sistematic Parlamentul la aceste reuniuni și seminare, conform dispozițiilor relevante din Acordul-cadru privind relațiile dintre Parlament și Comisie; |
| --- | --- |

5.

| 6. | invită Comisia să adapteze cele mai bune practici care au fost dezvoltate în perioada pandemiei de COVID-19, atunci când acest lucru este adecvat și necesar, și să nu le elimine complet atunci când circumstanțele pandemiei vor permite acest lucru, ci să le utilizeze ca bază pentru îmbunătățirea metodelor de lucru și a schimburilor; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază că trebuie să se consolideze suplimentar conștientizarea generală și vizibilitatea FEG; atrage atenția că acest obiectiv se poate realiza inserând informații despre FEG în diferite publicații și activități audiovizuale ale Comisiei, după cum se prevede la articolul 11 alineatul (1) din Regulamentul privind FEG; |
| --- | --- |

7.

| 8. | reamintește statelor membre solicitante că le revine rolul-cheie de a asigura publicitatea pe scară largă a acțiunilor finanțate de FEG printre beneficiarii vizați, autoritățile locale și regionale, partenerii sociali, mass-media și publicul larg, conform prevederilor de la articolul 12 din Regulamentul privind FEG; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

9.

| 10. | încredințează Președintei sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

10.

| 11. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  JO L 153, 3.5.2021, p. 48.

(2)  JO L 433 I, 22.12.2020, p. 11.

(3)  JO L 433 I, 22.12.2020, p. 28.

---

ANEXĂ

DECIZIA PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare pentru lucrătorii disponibilizați (FEG/2022/000 TA 2022 – Asistență tehnică la inițiativa Comisiei)

(Textul prezentei anexe nu este reprodus aici, întrucât corespunde cu actul final, Decizia (UE) 2022/457.)

---

Miercuri, 9 martie 2022

| 9.9.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 347/231 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 347/231

---

P9_TA(2022)0060

Magazinele duty-free situate în terminalul francez al tunelului de sub Canalul Mânecii *

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 9 martie 2022 referitoare la o propunere de directivă a Consiliului de modificare a Directivei 2008/118/CE și a Directivei (UE) 2020/262 (reformare) în ceea ce privește magazinele duty-free situate în terminalul francez al tunelului de sub Canalul Mânecii (COM(2021)0817 – C9-0016/2022 – 2021/0418(CNS))

(Procedura legislativă specială – consultare)

(2022/C 347/24)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2021)0817), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2021)0817),

| — | având în vedere articolul 113 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C9-0016/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 113 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C9-0016/2022),

| — | având în vedere articolul 82 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 82 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A9-0035/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A9-0035/2022),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

1.

| 2. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial textul aprobat de Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

---

| 9.9.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 347/232 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 347/232

---

P9_TA(2022)0061

Cotele taxei pe valoarea adăugată *

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 9 martie 2022 referitoare la Directiva Consiliului de modificare a Directivei 2006/112/CE în ceea ce privește cotele taxei pe valoarea adăugată (14754/2021 – C9-0456/2021 – 2018/0005(CNS))

(Procedura legislativă specială – consultare repetată)

(2022/C 347/25)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul Consiliului (14754/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul Consiliului (14754/2021),

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2018)0020), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2018)0020),

| — | având în vedere poziția sa din 3 octombrie 2018 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa din 3 octombrie 2018 (1),

| — | având în vedere articolul 113 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia Consiliul a consultat din nou Parlamentul (C9-0456/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 113 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia Consiliul a consultat din nou Parlamentul (C9-0456/2021),

| — | având în vedere articolele 82 și 84 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 82 și 84 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A9-0036/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A9-0036/2022),

| 1. | aprobă proiectul Consiliului; |
| --- | --- |

1.

| 2. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | solicită Consiliului să îl consulte din nou dacă intenționează să modifice substanțial textul aprobat de Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  JO C 11, 13.1.2020, p. 211.

---

Joi, 10 martie 2022

| 9.9.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 347/233 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 347/233

---

P9_TA(2022)0067

Programul general al Uniunii de acțiune pentru mediu până în 2030 ***I

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 10 martie 2022 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind un Program general al Uniunii de acțiune pentru mediu până în 2030 (COM(2020)0652 – C9-0329/2020 – 2020/0300(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2022/C 347/26)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2020)0652), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2020)0652),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 192 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0329/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 192 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0329/2020),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 27 ianuarie 2021 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 27 ianuarie 2021 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 5 februarie 2021 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 5 februarie 2021 (2),

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 10 decembrie 2021, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 10 decembrie 2021, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru transport și turism și cel al Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru transport și turism și cel al Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A9-0203/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A9-0203/2021),

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  JO C 123, 9.4.2021, p. 76.

(2)  JO C 106, 26.3.2021, p. 44.

(3)  Prezenta poziție înlocuiește amendamentele adoptate la 8 iulie 2021 (Texte adoptate, P9_TA(2021)0352).

---

P9_TC1-COD(2020)0300

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 10 martie 2022 în vederea adoptării Deciziei (UE) 2022/... a Parlamentului European și a Consiliului privind un Program general al Uniunii de acțiune pentru mediu până în 2030

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Decizia (UE) 2022/591.)

---

| 9.9.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 347/234 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 347/234

---

P9_TA(2022)0069

Constituirea unei comisii speciale privind pandemia de COVID-19: învățămintele desprinse și recomandări pentru viitor

Decizia Parlamentului European din 10 martie 2022 privind constituirea și stabilirea responsabilităților, componenței numerice și a duratei mandatului Comisiei speciale privind pandemia de COVID-19: învățămintele desprinse și recomandări pentru viitor (2022/2584(RSO))

(2022/C 347/27)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Conferinței președinților, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Conferinței președinților,

| — | având în vedere rezoluția sa din 17 aprilie 2020 referitoare la acțiunea coordonată a UE pentru combaterea pandemiei de COVID-19 și a consecințelor sale (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 17 aprilie 2020 referitoare la acțiunea coordonată a UE pentru combaterea pandemiei de COVID-19 și a consecințelor sale (1),

| — | având în vedere rezoluția sa din 19 iunie 2020 referitoare la situația din spațiul Schengen în urma epidemiei de COVID-19 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 19 iunie 2020 referitoare la situația din spațiul Schengen în urma epidemiei de COVID-19 (2),

| — | având în vedere rezoluția sa din 19 iunie 2020 referitoare la protecția europeană a lucrătorilor transfrontalieri și sezonieri în contextul crizei provocate de COVID-19 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 19 iunie 2020 referitoare la protecția europeană a lucrătorilor transfrontalieri și sezonieri în contextul crizei provocate de COVID-19 (3),

| — | având în vedere rezoluția sa din 10 iulie 2020 referitoare la strategia UE post-COVID-19 în domeniul sănătății publice (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 10 iulie 2020 referitoare la strategia UE post-COVID-19 în domeniul sănătății publice (4),

| — | având în vedere rezoluția sa din 17 septembrie 2020 referitoare la COVID-19: coordonarea la nivelul UE a evaluărilor sanitare și a clasificării riscurilor și consecințele pentru spațiul Schengen și piața unică (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 17 septembrie 2020 referitoare la COVID-19: coordonarea la nivelul UE a evaluărilor sanitare și a clasificării riscurilor și consecințele pentru spațiul Schengen și piața unică (5),

| — | având în vedere rezoluția sa din 13 noiembrie 2020 referitoare la impactul măsurilor privind COVID-19 asupra democrației, statului de drept și drepturilor fundamentale (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 13 noiembrie 2020 referitoare la impactul măsurilor privind COVID-19 asupra democrației, statului de drept și drepturilor fundamentale (6),

| — | având în vedere rezoluția sa din 10 iunie 2021 referitoare la răspunsul la provocarea globală reprezentată de pandemia de COVID-19: consecințele derogării de la Acordul TRIPS al OMC în ceea ce privește vaccinurile, tratamentele, echipamentele destinate combaterii COVID-19 și creșterea capacității de producție și de fabricație în țările în curs de dezvoltare (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 10 iunie 2021 referitoare la răspunsul la provocarea globală reprezentată de pandemia de COVID-19: consecințele derogării de la Acordul TRIPS al OMC în ceea ce privește vaccinurile, tratamentele, echipamentele destinate combaterii COVID-19 și creșterea capacității de producție și de fabricație în țările în curs de dezvoltare (7),

| — | având în vedere rezoluția sa din 21 octombrie 2021 referitoare la transparența UE în ceea ce privește dezvoltarea, achiziționarea și distribuirea vaccinurilor împotriva COVID-19 (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 21 octombrie 2021 referitoare la transparența UE în ceea ce privește dezvoltarea, achiziționarea și distribuirea vaccinurilor împotriva COVID-19 (8),

| — | având în vedere setul de propuneri ale Comisiei privind uniunea europeană a sănătății din 11 noiembrie 2020 și propunerea sa de regulament privind amenințările transfrontaliere grave pentru sănătate (COM(2020)0727), |
| --- | --- |

—

având în vedere setul de propuneri ale Comisiei privind uniunea europeană a sănătății din 11 noiembrie 2020 și propunerea sa de regulament privind amenințările transfrontaliere grave pentru sănătate (COM(2020)0727),

| — | având în vedere articolul 207 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 207 din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât răspândirea COVID-19 a costat în mod tragic viețile a milioane de oameni din Europa și din lume, a cauzat daune ireparabile și a ținut peste un miliard de persoane izolate în casele lor; |
| --- | --- |

A.

întrucât răspândirea COVID-19 a costat în mod tragic viețile a milioane de oameni din Europa și din lume, a cauzat daune ireparabile și a ținut peste un miliard de persoane izolate în casele lor;

| B. | întrucât s-au luat numeroase măsuri la nivelul UE, inclusiv prin Strategia UE privind vaccinurile și prin coordonarea unui răspuns european comun; |
| --- | --- |

B.

întrucât s-au luat numeroase măsuri la nivelul UE, inclusiv prin Strategia UE privind vaccinurile și prin coordonarea unui răspuns european comun;

| C. | întrucât Echipa Europa este unul dintre principalii contribuitori la COVAX, inițiativa mondială menită să asigure accesul echitabil și corect la vaccinuri împotriva COVID-19; |
| --- | --- |

C.

întrucât Echipa Europa este unul dintre principalii contribuitori la COVAX, inițiativa mondială menită să asigure accesul echitabil și corect la vaccinuri împotriva COVID-19;

| D. | întrucât, având în vedere volumul mare al finanțării pentru a răspunde consecințelor pandemiei de COVID-19, transparența și răspunderea pentru cheltuielile publice sunt importante; |
| --- | --- |

D.

întrucât, având în vedere volumul mare al finanțării pentru a răspunde consecințelor pandemiei de COVID-19, transparența și răspunderea pentru cheltuielile publice sunt importante;

| E. | întrucât pandemia de COVID-19 a afectat în mod disproporționat femeile, tinerii, persoanele cu dizabilități și grupurile vulnerabile și a accentuat inegalitățile de la nivel mondial, |
| --- | --- |

E.

întrucât pandemia de COVID-19 a afectat în mod disproporționat femeile, tinerii, persoanele cu dizabilități și grupurile vulnerabile și a accentuat inegalitățile de la nivel mondial,

| 1. | decide să constituie o comisie specială privind pandemia de COVID-19: învățămintele desprinse și recomandări pentru viitor, care să aibă sarcina de a analiza modul în care răspunsul european la pandemie și învățămintele desprinse pot contribui la acțiunile viitoare în următoarele domenii: |
| --- | --- |

1.

Sănătate

| (a) | răspunsul UE și al instituțiilor și al agențiilor sale la pandemie, pe baza pachetului privind uniunea europeană a sănătății menit să consolideze prevenirea crizelor, pregătirea și răspunsul UE la amenințări transfrontaliere la adresa sănătății; |
| --- | --- |

(a)

răspunsul UE și al instituțiilor și al agențiilor sale la pandemie, pe baza pachetului privind uniunea europeană a sănătății menit să consolideze prevenirea crizelor, pregătirea și răspunsul UE la amenințări transfrontaliere la adresa sănătății;

| (b) | nivelul de coordonare și solidaritate între statele membre și pregătirea sistemelor de sănătate pentru a face față pandemiei și viitoarelor amenințări transfrontaliere la adresa sănătății; |
| --- | --- |

(b)

nivelul de coordonare și solidaritate între statele membre și pregătirea sistemelor de sănătate pentru a face față pandemiei și viitoarelor amenințări transfrontaliere la adresa sănătății;

| (c) | impactul pandemiei asupra sănătății, inclusiv în ceea ce privește continuitatea asistenței medicale și prevenirea, depistarea, diagnosticarea, tratarea și monitorizarea bolilor netransmisibile, sănătatea mintală, sindromul post-COVID și sănătatea sexuală și reproductivă și drepturile aferente; |
| --- | --- |

(c)

impactul pandemiei asupra sănătății, inclusiv în ceea ce privește continuitatea asistenței medicale și prevenirea, depistarea, diagnosticarea, tratarea și monitorizarea bolilor netransmisibile, sănătatea mintală, sindromul post-COVID și sănătatea sexuală și reproductivă și drepturile aferente;

| (d) | impactul deficitului de personal asupra furnizării de asistență medicală și disponibilitatea medicamentelor și a dispozitivelor medicale, inclusiv a echipamentelor de protecție, precum și impactul pandemiei asupra serviciilor de îngrijire, a persoanelor din centrele de îngrijire, a lucrătorilor, a îngrijitorilor informali și a persoanelor aflate în întreținerea acestora; |
| --- | --- |

(d)

impactul deficitului de personal asupra furnizării de asistență medicală și disponibilitatea medicamentelor și a dispozitivelor medicale, inclusiv a echipamentelor de protecție, precum și impactul pandemiei asupra serviciilor de îngrijire, a persoanelor din centrele de îngrijire, a lucrătorilor, a îngrijitorilor informali și a persoanelor aflate în întreținerea acestora;

| (e) | impactul pandemiei asupra dezvoltării sănătății digitale, a telemedicinei și a consultațiilor de la distanță, a monitorizării de la distanță, a dispozitivelor conectate, a platformelor digitale de sănătate și a aplicațiilor medicale; |
| --- | --- |

(e)

impactul pandemiei asupra dezvoltării sănătății digitale, a telemedicinei și a consultațiilor de la distanță, a monitorizării de la distanță, a dispozitivelor conectate, a platformelor digitale de sănătate și a aplicațiilor medicale;

| (f) | strategia UE privind vaccinurile împotriva COVID-19 și modul în care a putut să asigure livrarea de vaccinuri sigure și eficiente, inclusiv negocierea acordurilor preliminare de achiziție și a acordurilor de achiziții comune, transparența și executarea contractelor și a acordurilor de acordare a licențelor și producția, depozitarea și distribuirea vaccinurilor, precum și chestiunea răspunderii juridice și a rolului industriei farmaceutice în aspectele menționate mai sus, dar și în transferul de tehnologie, în aspecte legate de protecția brevetelor și în transparența activităților de lobby; |
| --- | --- |

(f)

strategia UE privind vaccinurile împotriva COVID-19 și modul în care a putut să asigure livrarea de vaccinuri sigure și eficiente, inclusiv negocierea acordurilor preliminare de achiziție și a acordurilor de achiziții comune, transparența și executarea contractelor și a acordurilor de acordare a licențelor și producția, depozitarea și distribuirea vaccinurilor, precum și chestiunea răspunderii juridice și a rolului industriei farmaceutice în aspectele menționate mai sus, dar și în transferul de tehnologie, în aspecte legate de protecția brevetelor și în transparența activităților de lobby;

| (g) | cooperarea privind măsurile coordonate și bazate pe date științifice de gestionare a riscurilor, inclusiv grupul consultativ privind COVID-19; |
| --- | --- |

(g)

cooperarea privind măsurile coordonate și bazate pe date științifice de gestionare a riscurilor, inclusiv grupul consultativ privind COVID-19;

| (h) | rolul și mandatul Autorității pentru Pregătire și Răspuns în caz de Urgență Sanitară (HERA), al Agenției Europene pentru Medicamente (EMA), al Centrului European de Prevenire și Control al Bolilor (ECDC) și al Strategiei UE privind mijloacele terapeutice împotriva COVID-19 în dezvoltarea de produse accesibile și la prețuri abordabile; |
| --- | --- |

(h)

rolul și mandatul Autorității pentru Pregătire și Răspuns în caz de Urgență Sanitară (HERA), al Agenției Europene pentru Medicamente (EMA), al Centrului European de Prevenire și Control al Bolilor (ECDC) și al Strategiei UE privind mijloacele terapeutice împotriva COVID-19 în dezvoltarea de produse accesibile și la prețuri abordabile;

| (i) | reticența față de vaccinare și răspândirea dezinformării în combaterea pandemiei și măsuri suplimentare la nivelul UE pentru a combate aceste fenomene în viitor; |
| --- | --- |

(i)

reticența față de vaccinare și răspândirea dezinformării în combaterea pandemiei și măsuri suplimentare la nivelul UE pentru a combate aceste fenomene în viitor;

| (j) | interconexiunea dintre sănătatea animală și sănătatea umană, mai ales în ceea ce privește bolile zoonotice, ca urmare a abordării „O singură sănătate”; |
| --- | --- |

(j)

interconexiunea dintre sănătatea animală și sănătatea umană, mai ales în ceea ce privește bolile zoonotice, ca urmare a abordării „O singură sănătate”;

O abordare coordonată cu respectarea democrației și a drepturilor fundamentale

| (k) | caracterul necesar și proporțional al închiderii frontierelor statelor membre și al altor restricții privind libera circulație a persoanelor și piața internă și modul în care putem evita restricțiile inutile în viitor, printre altele prin dezvoltarea unei abordări comune în ceea ce privește măsurile legate de călătorii; |
| --- | --- |

(k)

caracterul necesar și proporțional al închiderii frontierelor statelor membre și al altor restricții privind libera circulație a persoanelor și piața internă și modul în care putem evita restricțiile inutile în viitor, printre altele prin dezvoltarea unei abordări comune în ceea ce privește măsurile legate de călătorii;

| (l) | impactul asupra drepturilor individuale și fundamentale ale persoanelor care aparțin grupurilor vulnerabile și asupra inegalității în general; |
| --- | --- |

(l)

impactul asupra drepturilor individuale și fundamentale ale persoanelor care aparțin grupurilor vulnerabile și asupra inegalității în general;

| (m) | diferitele abordări în ceea ce privește dezvoltarea și implementarea instrumentelor tehnologice în lupta împotriva COVID-19, cum ar fi aplicațiile de depistare a contacților și certificatul digital al UE privind COVID; |
| --- | --- |

(m)

diferitele abordări în ceea ce privește dezvoltarea și implementarea instrumentelor tehnologice în lupta împotriva COVID-19, cum ar fi aplicațiile de depistare a contacților și certificatul digital al UE privind COVID;

| (n) | folosirea de seturi diferite de date de către statele membre și învățămintele care trebuie desprinse în ceea ce privește folosirea acelorași date și criterii, în special rolul seturilor de date furnizate de ECDC; |
| --- | --- |

(n)

folosirea de seturi diferite de date de către statele membre și învățămintele care trebuie desprinse în ceea ce privește folosirea acelorași date și criterii, în special rolul seturilor de date furnizate de ECDC;

| (o) | supravegherea democratică a răspunsului la pandemie, inclusiv includerea Parlamentului European și a parlamentelor din statele membre în procesul decizional și de transparență, ținând seama de activitatea Grupului de contact privind pandemia de COVID-19; |
| --- | --- |

(o)

supravegherea democratică a răspunsului la pandemie, inclusiv includerea Parlamentului European și a parlamentelor din statele membre în procesul decizional și de transparență, ținând seama de activitatea Grupului de contact privind pandemia de COVID-19;

Impactul societal și economic

| (p) | impactul asupra organizării muncii, asupra muncii de la distanță și asupra viitorului muncii, consecințele pandemiei asupra sărăciei, inegalității și excluziunii sociale și impactul său asupra sistemelor de protecție socială; |
| --- | --- |

(p)

impactul asupra organizării muncii, asupra muncii de la distanță și asupra viitorului muncii, consecințele pandemiei asupra sărăciei, inegalității și excluziunii sociale și impactul său asupra sistemelor de protecție socială;

| (q) | soluții pentru depășirea obstacolelor din calea utilizării tehnologiilor digitale și pentru intensificarea perfecționării și recalificării lucrătorilor; |
| --- | --- |

(q)

soluții pentru depășirea obstacolelor din calea utilizării tehnologiilor digitale și pentru intensificarea perfecționării și recalificării lucrătorilor;

| (r) | impactul asupra egalității de gen, inclusiv asupra persoanelor expuse riscului de violență de gen și de violență domestică și atenția acordată integrării perspectivei de gen în gestionarea crizei, în răspunsul la viitoarele amenințări transfrontaliere la adresa sănătății; |
| --- | --- |

(r)

impactul asupra egalității de gen, inclusiv asupra persoanelor expuse riscului de violență de gen și de violență domestică și atenția acordată integrării perspectivei de gen în gestionarea crizei, în răspunsul la viitoarele amenințări transfrontaliere la adresa sănătății;

| (s) | impactul pandemiei asupra educației și formării și asupra dezvoltării copiilor și tinerilor; |
| --- | --- |

(s)

impactul pandemiei asupra educației și formării și asupra dezvoltării copiilor și tinerilor;

| (t) | măsuri de asigurare a autonomiei strategice a UE în domeniul sănătății și a rezilienței lanțurilor de aprovizionare, inclusiv cu produse farmaceutice și medicale esențiale și cu alte bunuri esențiale, precum și de sprijinire și de adaptare a politicilor de cercetare ale UE în domeniul sănătății pentru a combate criza actuală și a preveni reapariția sa, ca parte importantă a unei politici industriale puternice a UE; |
| --- | --- |

(t)

măsuri de asigurare a autonomiei strategice a UE în domeniul sănătății și a rezilienței lanțurilor de aprovizionare, inclusiv cu produse farmaceutice și medicale esențiale și cu alte bunuri esențiale, precum și de sprijinire și de adaptare a politicilor de cercetare ale UE în domeniul sănătății pentru a combate criza actuală și a preveni reapariția sa, ca parte importantă a unei politici industriale puternice a UE;

| (u) | impactul asupra sectoarelor cel mai grav afectate de pandemie, cum ar fi cultura, ospitalitatea, turismul și transporturile, precum și viteza și caracterul adecvat al răspunsului UE; |
| --- | --- |

(u)

impactul asupra sectoarelor cel mai grav afectate de pandemie, cum ar fi cultura, ospitalitatea, turismul și transporturile, precum și viteza și caracterul adecvat al răspunsului UE;

UE și lumea

| (v) | rolul de gestionare și coordonare al UE în rândul statelor membre, în ceea ce privește aspectele internaționale ale pandemiei, inclusiv în cadrul Organizației Mondiale a Sănătății (OMS), al Organizației Mondiale a Comerțului (OMC) și al altor inițiative multilaterale, cum ar fi COVAX, precum și un posibil tratat internațional privind pandemiile, revizuirea Regulamentului sanitar internațional și nevoia de o abordare armonizată în ceea ce privește persoanele care se deplasează din țări terțe către UE; |
| --- | --- |

(v)

rolul de gestionare și coordonare al UE în rândul statelor membre, în ceea ce privește aspectele internaționale ale pandemiei, inclusiv în cadrul Organizației Mondiale a Sănătății (OMS), al Organizației Mondiale a Comerțului (OMC) și al altor inițiative multilaterale, cum ar fi COVAX, precum și un posibil tratat internațional privind pandemiile, revizuirea Regulamentului sanitar internațional și nevoia de o abordare armonizată în ceea ce privește persoanele care se deplasează din țări terțe către UE;

| (w) | abordarea în materie de „diplomație a vaccinurilor” și măsura în care aceasta contribuie la solidaritatea mondială, la accesul universal și echitabil la produse medicale și vaccinuri esențiale și la ideea că „nimeni nu este sigur până când nu este toată lumea sigură”; |
| --- | --- |

(w)

abordarea în materie de „diplomație a vaccinurilor” și măsura în care aceasta contribuie la solidaritatea mondială, la accesul universal și echitabil la produse medicale și vaccinuri esențiale și la ideea că „nimeni nu este sigur până când nu este toată lumea sigură”;

| (x) | rolul UE și al statelor sale membre în răspunsul la problema aprovizionării inadecvate și a accesului inechitabil la vaccinuri și produse medicale împotriva COVID-19 la nivel mondial, prin abordarea accesibilității ca preț și a disponibilității lor, a blocajelor din lanțul de aprovizionare, a barierelor legate de comerț și a infrastructurii și prin asigurarea transparenței lanțului de aprovizionare și punerea la dispoziție a cunoștințelor de specialitate și a know-how-ului tehnic; |
| --- | --- |

(x)

rolul UE și al statelor sale membre în răspunsul la problema aprovizionării inadecvate și a accesului inechitabil la vaccinuri și produse medicale împotriva COVID-19 la nivel mondial, prin abordarea accesibilității ca preț și a disponibilității lor, a blocajelor din lanțul de aprovizionare, a barierelor legate de comerț și a infrastructurii și prin asigurarea transparenței lanțului de aprovizionare și punerea la dispoziție a cunoștințelor de specialitate și a know-how-ului tehnic;

| 2. | accentuează că recomandările comisiei speciale ar trebui urmate de comisiile permanente ale Parlamentului; |
| --- | --- |

2.

| 3. | decide că competențele, personalul și resursele de care dispun comisiile permanente ale Parlamentului responsabile cu chestiuni legate de adoptarea, monitorizarea și punerea în aplicare a legislației Uniunii în domeniile de competență ale comisiei speciale nu vor fi afectate, rămânând, așadar, neschimbate; accentuează că este nevoie să se asigure o bună cooperare și un bun flux de informații între comisia specială și comisiile permanente competente; |
| --- | --- |

3.

| 4. | decide ca, ori de câte ori activitatea comisiei speciale include examinarea de probe de natură confidențială, audierea de mărturii care implică date cu caracter personal sau schimburi de opinii sau audieri cu autorități și organisme cu privire la informații confidențiale, reuniunile sale să aibă loc cu ușile închise; decide, de asemenea, ca martorii și experții să aibă dreptul să facă declarații sau să depună mărturie cu ușile închise; |
| --- | --- |

4.

| 5. | decide ca ordinele de zi, lista persoanelor invitate la reuniunile publice, lista persoanelor care participă la acestea și procesele-verbale ale reuniunilor respective să fie puse la dispoziția publicului; |
| --- | --- |

5.

| 6. | decide ca documentele confidențiale primite de comisia specială să fie evaluate în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 221 din Regulamentul său de procedură; decide totodată ca astfel de informații să fie folosite exclusiv în scopul elaborării raportului final al comisiei speciale; |
| --- | --- |

6.

| 7. | decide că această comisie specială va avea 38 de membri; |
| --- | --- |

7.

| 8. | decide că mandatul comisiei speciale va fi de 12 luni, urmând ca la sfârșitul acestei perioade comisia să prezinte Parlamentului un raport cuprinzând, după caz, recomandări privind acțiunile sau inițiativele de întreprins. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  JO C 316, 6.8.2021, p. 2.

(2)  JO C 362, 8.9.2021, p. 77.

(3)  JO C 362, 8.9.2021, p. 82.

(4)  JO C 371, 15.9.2021, p. 102.

(5)  JO C 385, 22.9.2021, p. 159.

(6)  JO C 415, 13.10.2021, p. 36.

(7)  JO C 67, 8.2.2022, p. 64.

(8)  Texte adoptate, P9_TA(2021)0435.

---

| 9.9.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 347/238 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 347/238

---

P9_TA(2022)0070

Constituirea unei comisii speciale privind ingerințele externe în toate procesele democratice din cadrul Uniunii Europene, inclusiv privind dezinformarea

Decizia Parlamentului European din 10 martie 2022 privind constituirea și stabilirea responsabilităților, componenței numerice și a duratei mandatului Comisiei speciale pentru ingerințele externe în toate procesele democratice din cadrul Uniunii Europene, inclusiv privind dezinformarea (INGE 2) (2022/2585(RSO))

(2022/C 347/28)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Conferinței președinților, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Conferinței președinților,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei intitulată „Planul de acțiune pentru democrația europeană” (COM(2020)0790), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei intitulată „Planul de acțiune pentru democrația europeană” (COM(2020)0790),

| — | având în vedere pachetul legislativ privind serviciile digitale, inclusiv propunerea de regulament privind o piață unică pentru serviciile digitale (Actul legislativ privind serviciile digitale) și de modificare a Directivei 2000/31/CE (COM(2020)0825) și propunerea de regulament privind piețele contestabile și echitabile în sectorul digital (Actul legislativ privind piețele digitale) (COM(2020)0842), |
| --- | --- |

—

având în vedere pachetul legislativ privind serviciile digitale, inclusiv propunerea de regulament privind o piață unică pentru serviciile digitale (Actul legislativ privind serviciile digitale) și de modificare a Directivei 2000/31/CE (COM(2020)0825) și propunerea de regulament privind piețele contestabile și echitabile în sectorul digital (Actul legislativ privind piețele digitale) (COM(2020)0842),

| — | având în vedere rezoluția sa din 20 octombrie 2021 referitoare la mass-media europeană în deceniul digital: un plan de acțiune pentru sprijinirea redresării și transformării (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 20 octombrie 2021 referitoare la mass-media europeană în deceniul digital: un plan de acțiune pentru sprijinirea redresării și transformării (1),

| — | având în vedere Codul de bune practici din 2018 privind dezinformarea și Orientările din 2021 privind consolidarea Codului de bune practici privind dezinformarea (COM(2021)0262), precum și Recomandările pentru noul Cod de bune practici privind dezinformarea emise de Grupul autorităților europene de reglementare pentru serviciile mass-media audiovizuale în octombrie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere Codul de bune practici din 2018 privind dezinformarea și Orientările din 2021 privind consolidarea Codului de bune practici privind dezinformarea (COM(2021)0262), precum și Recomandările pentru noul Cod de bune practici privind dezinformarea emise de Grupul autorităților europene de reglementare pentru serviciile mass-media audiovizuale în octombrie 2021,

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 16 decembrie 2020 de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind reziliența entităților critice (COM(2020)0829), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 16 decembrie 2020 de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind reziliența entităților critice (COM(2020)0829),

| — | având în vedere setul de instrumente al UE din martie 2021 ce cuprinde măsuri de reducere a riscurilor asupra securității cibernetice a rețelelor 5G, |
| --- | --- |

—

având în vedere setul de instrumente al UE din martie 2021 ce cuprinde măsuri de reducere a riscurilor asupra securității cibernetice a rețelelor 5G,

| — | având în vedere raportul special nr. 09/2021 al Curții de Conturi Europene intitulat „Dezinformarea care afectează UE: un fenomen sub supraveghere, dar nu încă sub control”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul special nr. 09/2021 al Curții de Conturi Europene intitulat „Dezinformarea care afectează UE: un fenomen sub supraveghere, dar nu încă sub control”,

| — | având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 10 iunie 2020, intitulată „Combaterea dezinformării în legătură cu COVID-19 – Asigurarea unei informări corecte” (JOIN(2020)0008), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 10 iunie 2020, intitulată „Combaterea dezinformării în legătură cu COVID-19 – Asigurarea unei informări corecte” (JOIN(2020)0008),

| — | având în vedere raportul Comisiei speciale privind ingerințele externe în toate procesele democratice din cadrul Uniunii Europene, inclusiv privind dezinformarea (A9-0022/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei speciale privind ingerințele externe în toate procesele democratice din cadrul Uniunii Europene, inclusiv privind dezinformarea (A9-0022/2022),

| — | având în vedere articolul 207 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 207 din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât ingerințele externe constituie o încălcare gravă a valorilor și principiilor universale pe care se întemeiază Uniunea, cum ar fi demnitatea umană, libertatea, egalitatea, solidaritatea, respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, democrația și statul de drept; întrucât dovezile arată că actori statali și nestatali străini rău intenționați recurg la practici de manipulare a informațiilor și la alte tactici de ingerință pentru a interveni în procesele democratice din UE; întrucât astfel de atacuri induc în eroare și înșeală cetățenii și le afectează comportamentul electoral, amplifică dezbaterile care generează dezbinare, divizează, polarizează și exploatează vulnerabilitățile societăților, promovează discursurile de incitare la ură, agravează situația grupurilor vulnerabile care sunt mai susceptibile de a deveni victime ale dezinformării, denaturează integritatea alegerilor democratice și a referendumurilor, alimentează neîncrederea în guvernele naționale, în autoritățile publice și în ordinea democratică liberală și au scopul de a destabiliza democrația europeană; |
| --- | --- |

A.

întrucât ingerințele externe constituie o încălcare gravă a valorilor și principiilor universale pe care se întemeiază Uniunea, cum ar fi demnitatea umană, libertatea, egalitatea, solidaritatea, respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, democrația și statul de drept; întrucât dovezile arată că actori statali și nestatali străini rău intenționați recurg la practici de manipulare a informațiilor și la alte tactici de ingerință pentru a interveni în procesele democratice din UE; întrucât astfel de atacuri induc în eroare și înșeală cetățenii și le afectează comportamentul electoral, amplifică dezbaterile care generează dezbinare, divizează, polarizează și exploatează vulnerabilitățile societăților, promovează discursurile de incitare la ură, agravează situația grupurilor vulnerabile care sunt mai susceptibile de a deveni victime ale dezinformării, denaturează integritatea alegerilor democratice și a referendumurilor, alimentează neîncrederea în guvernele naționale, în autoritățile publice și în ordinea democratică liberală și au scopul de a destabiliza democrația europeană;

| B. | întrucât Rusia a desfășurat o campanie de dezinformare de o răutate și amploare fără precedent, cu scopul de a induce în eroare atât cetățenii săi, cât și comunitatea internațională a statelor în ansamblu, înainte de începutul războiului său de agresiune împotriva Ucrainei declanșat la 24 februarie 2022, cât și în timpul acestuia;; |
| --- | --- |

B.

întrucât Rusia a desfășurat o campanie de dezinformare de o răutate și amploare fără precedent, cu scopul de a induce în eroare atât cetățenii săi, cât și comunitatea internațională a statelor în ansamblu, înainte de începutul războiului său de agresiune împotriva Ucrainei declanșat la 24 februarie 2022, cât și în timpul acestuia;;

| C. | întrucât tentativele actorilor statali din țări terțe și a actorilor nestatali de a se amesteca în modul de funcționare a democrației din UE și din statele sale membre și de a face presiuni asupra valorilor consacrate la articolul 2 din TUE prin intermediul unor ingerințe răuvoitoare fac parte dintr-o tendință mai amplă, perturbatoare, cu care se confruntă democrațiile din întreaga lume; |
| --- | --- |

C.

întrucât tentativele actorilor statali din țări terțe și a actorilor nestatali de a se amesteca în modul de funcționare a democrației din UE și din statele sale membre și de a face presiuni asupra valorilor consacrate la articolul 2 din TUE prin intermediul unor ingerințe răuvoitoare fac parte dintr-o tendință mai amplă, perturbatoare, cu care se confruntă democrațiile din întreaga lume;

| D. | întrucât actorii răuvoitori urmăresc în continuare să intervină în procesele electorale, să profite de deschiderea și de pluralismul societăților noastre și să atace procesele democratice și reziliența UE și a statelor sale membre; |
| --- | --- |

D.

întrucât actorii răuvoitori urmăresc în continuare să intervină în procesele electorale, să profite de deschiderea și de pluralismul societăților noastre și să atace procesele democratice și reziliența UE și a statelor sale membre;

| E. | întrucât UE și statele sale membre nu dispun în prezent de un regim specific de sancțiuni legate de ingerințele externe și campaniile de dezinformare orchestrate de actori statali străini, ceea ce înseamnă că aceștia sunt în măsură să presupună cu un grad mare de certitudine că campaniile lor de destabilizare împotriva UE nu vor avea consecințe; |
| --- | --- |

E.

întrucât UE și statele sale membre nu dispun în prezent de un regim specific de sancțiuni legate de ingerințele externe și campaniile de dezinformare orchestrate de actori statali străini, ceea ce înseamnă că aceștia sunt în măsură să presupună cu un grad mare de certitudine că campaniile lor de destabilizare împotriva UE nu vor avea consecințe;

| F. | întrucât nu există o definiție și o înțelegere comună a acestui fenomen și continuă să existe numeroase lacune și portițe de scăpare în legislația și politicile actuale de la nivelul UE și de la nivel național menite să detecteze, să prevină și să contracareze interferențele străine; |
| --- | --- |

F.

întrucât nu există o definiție și o înțelegere comună a acestui fenomen și continuă să existe numeroase lacune și portițe de scăpare în legislația și politicile actuale de la nivelul UE și de la nivel național menite să detecteze, să prevină și să contracareze interferențele străine;

| G. | întrucât se preconizează că ingerințele străine, dezinformarea și numeroasele atacuri și amenințări la adresa democrației vor continua în număr din ce în ce mai mare și în moduri mai sofisticate în perioada premergătoare alegerilor locale, regionale și naționale și alegerilor pentru Parlamentul European din 2024; |
| --- | --- |

G.

întrucât se preconizează că ingerințele străine, dezinformarea și numeroasele atacuri și amenințări la adresa democrației vor continua în număr din ce în ce mai mare și în moduri mai sofisticate în perioada premergătoare alegerilor locale, regionale și naționale și alegerilor pentru Parlamentul European din 2024;

| H. | întrucât recomandările anterioare ale Parlamentului de a contracara operațiunile de ingerință străină dăunătoare în procesele democratice ale UE au contribuit la o înțelegere generală a UE și la o mai bună conștientizare a acestei probleme; |
| --- | --- |

H.

întrucât recomandările anterioare ale Parlamentului de a contracara operațiunile de ingerință străină dăunătoare în procesele democratice ale UE au contribuit la o înțelegere generală a UE și la o mai bună conștientizare a acestei probleme;

| I. | întrucât audierile și activitatea Comisiei speciale INGE au contribuit la recunoașterea publică a acestor probleme și la punerea lor în context și au încadrat cu succes dezbaterea europeană pe tema ingerințelor externe în procesele democratice și a dezinformării; |
| --- | --- |

I.

întrucât audierile și activitatea Comisiei speciale INGE au contribuit la recunoașterea publică a acestor probleme și la punerea lor în context și au încadrat cu succes dezbaterea europeană pe tema ingerințelor externe în procesele democratice și a dezinformării;

| J. | întrucât este necesar să se monitorizeze în continuare aceste recomandări; |
| --- | --- |

J.

întrucât este necesar să se monitorizeze în continuare aceste recomandări;

| K. | întrucât este nevoie de o cooperare și de un sprijin la nivel mondial și multilateral între partenerii care împărtășesc aceeași viziune, inclusiv între deputați, în tratarea ingerințelor externe răuvoitoare și a dezinformării; întrucât democrațiile au dezvoltat competențe avansate și strategii de contracarare a acestor amenințări; |
| --- | --- |

K.

întrucât este nevoie de o cooperare și de un sprijin la nivel mondial și multilateral între partenerii care împărtășesc aceeași viziune, inclusiv între deputați, în tratarea ingerințelor externe răuvoitoare și a dezinformării; întrucât democrațiile au dezvoltat competențe avansate și strategii de contracarare a acestor amenințări;

| 1. | decide să constituie o comisie specială privind ingerințele externe în toate procesele democratice din cadrul Uniunii Europene, inclusiv privind dezinformarea (INGE 2), care să aibă următoarele responsabilități:






  (a) | să examineze, în cooperare și în consultare cu comisiile permanente în ce privește competențele și responsabilitățile care le revin în temeiul anexei VI la Regulamentul de procedură, legislația și politicile existente și planificate pentru a detecta eventualele portițe de scăpare, lacune și suprapuneri care ar putea fi exploatate pentru ingerințe răuvoitoare în procesele democratice, inclusiv în privința următoarelor aspecte:






  (i) | politici care să contribuie la procesele democratice din UE, reziliența prin conștientizarea situației, educația și alfabetizarea mediatică și informațională, pluralismul mass-mediei, jurnalismul independent și educația, |
| --- | --- | --- | --- |

1.

(a)

să examineze, în cooperare și în consultare cu comisiile permanente în ce privește competențele și responsabilitățile care le revin în temeiul anexei VI la Regulamentul de procedură, legislația și politicile existente și planificate pentru a detecta eventualele portițe de scăpare, lacune și suprapuneri care ar putea fi exploatate pentru ingerințe răuvoitoare în procesele democratice, inclusiv în privința următoarelor aspecte:

(i)

politici care să contribuie la procesele democratice din UE, reziliența prin conștientizarea situației, educația și alfabetizarea mediatică și informațională, pluralismul mass-mediei, jurnalismul independent și educația,

| (ii) | ingerințele prin intermediul platformelor online, îndeosebi prin evaluarea aprofundată a responsabilității și a efectelor pe care platformele online foarte mari le au asupra democrației și a proceselor democratice din UE, |
| --- | --- |

(ii)

ingerințele prin intermediul platformelor online, îndeosebi prin evaluarea aprofundată a responsabilității și a efectelor pe care platformele online foarte mari le au asupra democrației și a proceselor democratice din UE,

| (iii) | infrastructura critică și sectoarele strategice, |
| --- | --- |

(iii)

infrastructura critică și sectoarele strategice,

| (iv) | ingerințele în timpul proceselor electorale, |
| --- | --- |

(iv)

ingerințele în timpul proceselor electorale,

| (v) | finanțarea disimulată a activităților politice de către actori și donatori externi, |
| --- | --- |

(v)

finanțarea disimulată a activităților politice de către actori și donatori externi,

| (vi) | securitatea cibernetică și reziliența în ceea ce privește atacurile cibernetice, atunci când acestea au legătură cu procesele democratice, |
| --- | --- |

(vi)

securitatea cibernetică și reziliența în ceea ce privește atacurile cibernetice, atunci când acestea au legătură cu procesele democratice,

| (vii) | rolul actorilor fără caracter statal, |
| --- | --- |

(vii)

rolul actorilor fără caracter statal,

| (viii) | impactul ingerinței asupra drepturilor minorităților și ale altor grupuri discriminate, |
| --- | --- |

(viii)

impactul ingerinței asupra drepturilor minorităților și ale altor grupuri discriminate,

| (ix) | ingerințe ale unor actori globali prin acapararea elitelor, diaspora națională, universități și evenimente culturale, |
| --- | --- |

(ix)

ingerințe ale unor actori globali prin acapararea elitelor, diaspora națională, universități și evenimente culturale,

| (x) | contramăsuri colective de descurajare și atribuire, inclusiv sancțiuni, |
| --- | --- |

(x)

contramăsuri colective de descurajare și atribuire, inclusiv sancțiuni,

| (xi) | vecinătate, cooperare globală și multilateralism, |
| --- | --- |

(xi)

vecinătate, cooperare globală și multilateralism,

| (xii) | ingerințele actorilor cu sediul în UE în UE și în țările terțe; |
| --- | --- |

(xii)

ingerințele actorilor cu sediul în UE în UE și în țările terțe;

| (b) | să elaboreze, în strânsă cooperare cu comisiile permanente, urmând practicile de lucru ale comisiei speciale INGE 1, sugestii cu privire la modul de remediere a acestor lacune pentru a promova reziliența juridică a UE și la modalitățile de îmbunătățire a cadrului instituțional al UE; |
| --- | --- |

(b)

să elaboreze, în strânsă cooperare cu comisiile permanente, urmând practicile de lucru ale comisiei speciale INGE 1, sugestii cu privire la modul de remediere a acestor lacune pentru a promova reziliența juridică a UE și la modalitățile de îmbunătățire a cadrului instituțional al UE;

| (c) | să colaboreze îndeaproape cu alte instituții ale UE, cu autoritățile statelor membre, cu organizațiile internaționale, cu societatea civilă, precum și cu partenerii statali și nestatali din țările terțe, pentru a întări acțiunea UE împotriva amenințărilor hibride și a dezinformării, în timp ce toate activitățile publice ale comisiei speciale INGE 2 vor respecta prioritățile stabilite în prezenta decizie; |
| --- | --- |

(c)

să colaboreze îndeaproape cu alte instituții ale UE, cu autoritățile statelor membre, cu organizațiile internaționale, cu societatea civilă, precum și cu partenerii statali și nestatali din țările terțe, pentru a întări acțiunea UE împotriva amenințărilor hibride și a dezinformării, în timp ce toate activitățile publice ale comisiei speciale INGE 2 vor respecta prioritățile stabilite în prezenta decizie;

| (d) | să monitorizeze în detaliu și în mod riguros punerea în aplicare a raportului comisiei speciale INGE 1, cu o evaluare a măsurilor luate de instituțiile UE; |
| --- | --- |

(d)

să monitorizeze în detaliu și în mod riguros punerea în aplicare a raportului comisiei speciale INGE 1, cu o evaluare a măsurilor luate de instituțiile UE;

| (e) | să contribuie la reziliența instituțională generală împotriva ingerințelor externe, a amenințărilor hibride și a dezinformării în perioada premergătoare alegerilor europene din 2024; |
| --- | --- |

(e)

să contribuie la reziliența instituțională generală împotriva ingerințelor externe, a amenințărilor hibride și a dezinformării în perioada premergătoare alegerilor europene din 2024;

| 2. | decide că, atunci când activitatea comisiei speciale include examinarea unor probe cu caracter confidențial, mărturii care implică date cu caracter personal sau schimburi de opinii ori audieri cu autorități și organe privind informații confidențiale, inclusiv studii științifice sau părți ale acestora cărora le-a fost acordat un statut de confidențialitate în concordanță cu articolul 63 din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului și al Consiliului (2), reuniunile se vor desfășura cu ușile închise; decide, de asemenea, că martorii și experții au dreptul să facă declarații sau să depună mărturie cu ușile închise; |
| --- | --- |

2.

| 3. | decide că lista persoanelor invitate la reuniunile publice, lista persoanelor care participă la acestea și procesele-verbale ale acestor reuniuni sunt puse la dispoziția publicului; |
| --- | --- |

3.

| 4. | decide că documentele confidențiale primite de comisia specială vor fi evaluate în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 221 din Regulamentul său de procedură; decide totodată că acest tip de informații vor fi utilizate exclusiv în scopul elaborării raportului final al comisiei speciale; |
| --- | --- |

4.

| 5. | decide că comisia specială va avea 33 de membri; |
| --- | --- |

5.

| 6. | decide că mandatul comisiei speciale este de 12 luni și că acesta începe la data reuniunii constitutive; |
| --- | --- |

6.

| 7. | decide că, după ce a examinat punerea în aplicare a raportului comisiei speciale INGE 1 și a legislației existente și după ce a identificat lacune, discrepanțe și suprapuneri, comisia specială identifică temeiul juridic adecvat pentru orice act juridic necesar și pregătește temeiuri pentru soluții instituționale permanente ale UE pentru a combate ingerințele străine răuvoitoare și dezinformarea și, dacă este necesar, solicită adoptarea de către Comisie a unor măsuri instituționale specifice, prin elaborarea, în temeiul articolului 54 din Regulamentul de procedură, a unui raport din proprie inițiativă prin care să se solicite Comisiei să prezinte o propunere adecvată în acest sens. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  Texte adoptate, P9_TA(2021)0428.

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare și de abrogare a Directivelor 79/117/CEE și 91/414/CEE ale Consiliului (JO L 309, 24.11.2009, p. 1).

---

| 9.9.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 347/241 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 347/241

---

P9_TA(2022)0071

Constituirea unei comisii de anchetă însărcinate cu examinarea utilizării Pegasus și a unor programe spion de supraveghere echivalente

Decizia Parlamentului European din 10 martie 2022 privind constituirea, responsabilitățile, componența numerică și durata mandatului Comisiei de anchetă însărcinate cu examinarea utilizării Pegasus și a unor programe spion de supraveghere echivalente (2022/2586(RSO))

(2022/C 347/29)

Parlamentul European,

| — | având în vedere cererea prezentată de 290 de deputați privind constituirea unei comisii de anchetă însărcinate cu examinarea presupuselor încălcări sau cazuri de administrare defectuoasă în aplicarea dreptului Uniunii în ceea ce privește utilizarea Pegasus și a unor programe spion de supraveghere echivalente care sunt instalate pe dispozitivele mobile prin exploatarea vulnerabilităților IT (denumite în continuare „programe spion de supraveghere echivalente”), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea prezentată de 290 de deputați privind constituirea unei comisii de anchetă însărcinate cu examinarea presupuselor încălcări sau cazuri de administrare defectuoasă în aplicarea dreptului Uniunii în ceea ce privește utilizarea Pegasus și a unor programe spion de supraveghere echivalente care sunt instalate pe dispozitivele mobile prin exploatarea vulnerabilităților IT (denumite în continuare „programe spion de supraveghere echivalente”),

| — | având în vedere propunerea Conferinței președinților, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Conferinței președinților,

| — | având în vedere articolul 226 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 226 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere Decizia 95/167/CE, Euratom, CECO a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei din 19 aprilie 1995 privind modalitățile detaliate de exercitare a dreptului de anchetă al Parlamentului European (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 95/167/CE, Euratom, CECO a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei din 19 aprilie 1995 privind modalitățile detaliate de exercitare a dreptului de anchetă al Parlamentului European (1),

| — | având în vedere atașamentul Uniunii Europene față de valorile și principiile libertății, democrației și respectării drepturilor omului și a libertăților fundamentale, precum și a statului de drept, așa cum se subliniază în preambulul la Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), în special la articolele 2, 6 și 21 din tratatul respectiv, |
| --- | --- |

—

având în vedere atașamentul Uniunii Europene față de valorile și principiile libertății, democrației și respectării drepturilor omului și a libertăților fundamentale, precum și a statului de drept, așa cum se subliniază în preambulul la Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), în special la articolele 2, 6 și 21 din tratatul respectiv,

| — | având în vedere articolul 4 alineatul (2) din TUE, care reafirmă competența exclusivă a statelor membre în ceea ce privește menținerea ordinii publice și apărarea securității naționale, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 4 alineatul (2) din TUE, care reafirmă competența exclusivă a statelor membre în ceea ce privește menținerea ordinii publice și apărarea securității naționale,

| — | având în vedere articolele 16 și 223 din TFUE, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 16 și 223 din TFUE,

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (denumită în continuare „carta”), în special articolele 7, 8, 11, 21 și 47, care recunosc drepturile, libertățile și principiile specifice prevăzute în aceasta, cum ar fi respectarea vieții private și de familie și protecția datelor cu caracter personal, libertatea de exprimare și de informare, dreptul la nediscriminare, precum și dreptul la o cale de atac eficientă și la un proces echitabil, care se aplică pe deplin statelor membre atunci când acestea pun în aplicare dreptul Uniunii, și articolul 52 alineatul (1), care permite anumite limitări în exercitarea drepturilor și libertăților fundamentale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (denumită în continuare „carta”), în special articolele 7, 8, 11, 21 și 47, care recunosc drepturile, libertățile și principiile specifice prevăzute în aceasta, cum ar fi respectarea vieții private și de familie și protecția datelor cu caracter personal, libertatea de exprimare și de informare, dreptul la nediscriminare, precum și dreptul la o cale de atac eficientă și la un proces echitabil, care se aplică pe deplin statelor membre atunci când acestea pun în aplicare dreptul Uniunii, și articolul 52 alineatul (1), care permite anumite limitări în exercitarea drepturilor și libertăților fundamentale,

| — | având în vedere Directiva 2002/58/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 iulie 2002 privind prelucrarea datelor personale și protejarea confidențialității în sectorul comunicațiilor publice (directiva asupra confidențialității și comunicațiilor electronice) (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2002/58/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 iulie 2002 privind prelucrarea datelor personale și protejarea confidențialității în sectorul comunicațiilor publice (directiva asupra confidențialității și comunicațiilor electronice) (2),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului și al Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Directivei 95/46/CE (Regulamentul general privind protecția datelor) (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului și al Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Directivei 95/46/CE (Regulamentul general privind protecția datelor) (3),

| — | având în vedere Directiva (UE) 2016/680 a Parlamentului European și a Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice referitor la prelucrarea datelor cu caracter personal de către autoritățile competente în scopul prevenirii, depistării, investigării sau urmăririi penale a infracțiunilor sau al executării pedepselor și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Deciziei-cadru 2008/977/JAI a Consiliului (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2016/680 a Parlamentului European și a Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice referitor la prelucrarea datelor cu caracter personal de către autoritățile competente în scopul prevenirii, depistării, investigării sau urmăririi penale a infracțiunilor sau al executării pedepselor și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Deciziei-cadru 2008/977/JAI a Consiliului (4),

| — | având în vedere Decizia (PESC) 2019/797 a Consiliului din 17 mai 2019 privind măsuri restrictive împotriva atacurilor cibernetice care reprezintă o amenințare la adresa Uniunii sau a statelor sale membre (5), astfel cum a fost modificată de Decizia (PESC) 2021/796 a Consiliului din 17 mai 2021 (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia (PESC) 2019/797 a Consiliului din 17 mai 2019 privind măsuri restrictive împotriva atacurilor cibernetice care reprezintă o amenințare la adresa Uniunii sau a statelor sale membre (5), astfel cum a fost modificată de Decizia (PESC) 2021/796 a Consiliului din 17 mai 2021 (6),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/821 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 mai 2021 de instituire a unui regim al Uniunii pentru controlul exporturilor, serviciilor de intermediere, asistenței tehnice, tranzitului și transferului de produse cu dublă utilizare (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/821 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 mai 2021 de instituire a unui regim al Uniunii pentru controlul exporturilor, serviciilor de intermediere, asistenței tehnice, tranzitului și transferului de produse cu dublă utilizare (7),

| — | având în vedere Actul privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Actul privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct (8),

| — | având în vedere Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, în special articolele 8, 9, 13 și 17 și protocoalele la convenție, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, în special articolele 8, 9, 13 și 17 și protocoalele la convenție,

| — | având în vedere Principiile directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Principiile directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului (9),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 12 martie 2014 referitoare la programul de supraveghere al Agenției Naționale de Securitate (NSA) a SUA, la organismele de supraveghere din diferite state membre și la impactul acestora asupra drepturilor fundamentale ale cetățenilor UE și asupra cooperării transatlantice în materie de justiție și de afaceri interne (10), precum și recomandările sale privind consolidarea securității informatice în instituțiile, organele și agențiile UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 12 martie 2014 referitoare la programul de supraveghere al Agenției Naționale de Securitate (NSA) a SUA, la organismele de supraveghere din diferite state membre și la impactul acestora asupra drepturilor fundamentale ale cetățenilor UE și asupra cooperării transatlantice în materie de justiție și de afaceri interne (10), precum și recomandările sale privind consolidarea securității informatice în instituțiile, organele și agențiile UE,

| — | având în vedere articolul 208 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 208 din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, potrivit unor dezvăluiri recente, mai multe țări, inclusiv state membre, au utilizat programul spion de supraveghere Pegasus împotriva jurnaliștilor, politicienilor, funcționarilor responsabili cu aplicarea legii, diplomaților, avocaților, oamenilor de afaceri, actorilor societății civile și altor actori și că aceste practici sunt extrem de alarmante și par să confirme pericolele utilizării abuzive a tehnologiei de supraveghere pentru a submina drepturile omului și democrația, |
| --- | --- |

A.

întrucât, potrivit unor dezvăluiri recente, mai multe țări, inclusiv state membre, au utilizat programul spion de supraveghere Pegasus împotriva jurnaliștilor, politicienilor, funcționarilor responsabili cu aplicarea legii, diplomaților, avocaților, oamenilor de afaceri, actorilor societății civile și altor actori și că aceste practici sunt extrem de alarmante și par să confirme pericolele utilizării abuzive a tehnologiei de supraveghere pentru a submina drepturile omului și democrația,

| 1. | decide să constituie o comisie de anchetă însărcinată cu examinarea presupuselor încălcări sau cazuri de administrare defectuoasă în aplicarea dreptului Uniunii în ceea ce privește utilizarea Pegasus și a unor programe spion de supraveghere echivalente, fără a aduce atingere jurisdicției instanțelor naționale sau ale Uniunii; |
| --- | --- |

1.

| 2. | decide ca mandatul comisiei de anchetă să fie următorul:






  — | să investigheze dimensiunea presupuselor încălcări sau cazuri de administrare defectuoasă în aplicarea dreptului Uniunii, care rezultă din utilizarea Pegasus și a unor programe spion de supraveghere echivalente, să colecteze informații cu privire la măsura în care statele membre, inclusiv Ungaria și Polonia, dar fără a se limita la acestea, sau țările terțe utilizează supravegherea intruzivă într-un mod care încalcă drepturile și libertățile consacrate în cartă, precum și să evalueze nivelul de risc pe care îl prezintă pentru valorile consacrate la articolul 2 din TUE, cum ar fi democrația, statul de drept și respectarea drepturilor omului; |
| --- | --- | --- |

2.

—

să investigheze dimensiunea presupuselor încălcări sau cazuri de administrare defectuoasă în aplicarea dreptului Uniunii, care rezultă din utilizarea Pegasus și a unor programe spion de supraveghere echivalente, să colecteze informații cu privire la măsura în care statele membre, inclusiv Ungaria și Polonia, dar fără a se limita la acestea, sau țările terțe utilizează supravegherea intruzivă într-un mod care încalcă drepturile și libertățile consacrate în cartă, precum și să evalueze nivelul de risc pe care îl prezintă pentru valorile consacrate la articolul 2 din TUE, cum ar fi democrația, statul de drept și respectarea drepturilor omului;

| — | pentru îndeplinirea sarcinilor sale, să colecteze și să analizeze informații pentru a stabili: |
| --- | --- |

—

pentru îndeplinirea sarcinilor sale, să colecteze și să analizeze informații pentru a stabili:

| — | utilizarea și funcționarea Pegasus și a unor programe spion de supraveghere echivalente și presupusul impact negativ al acestora asupra drepturilor fundamentale consacrate în cartă, în cazurile în care statele membre pun în aplicare dreptul Uniunii; |
| --- | --- |

—

utilizarea și funcționarea Pegasus și a unor programe spion de supraveghere echivalente și presupusul impact negativ al acestora asupra drepturilor fundamentale consacrate în cartă, în cazurile în care statele membre pun în aplicare dreptul Uniunii;

| — | cadrul juridic existent în care statele membre au achiziționat și utilizat Pegasus și programe spion de supraveghere echivalente; |
| --- | --- |

—

cadrul juridic existent în care statele membre au achiziționat și utilizat Pegasus și programe spion de supraveghere echivalente;

| — | dacă autoritățile statelor membre au utilizat Pegasus și programe spion de supraveghere echivalente în scopuri politice, economice sau în alte scopuri nejustificate pentru a spiona jurnaliștii, politicieni, funcționarii responsabili cu aplicarea legii, diplomații, avocații, oamenii de afaceri, actorii societății civile sau alți actori, încălcând dreptul Uniunii și valorile consacrate la articolul 2 din TUE sau drepturile consacrate în cartă; |
| --- | --- |

—

dacă autoritățile statelor membre au utilizat Pegasus și programe spion de supraveghere echivalente în scopuri politice, economice sau în alte scopuri nejustificate pentru a spiona jurnaliștii, politicieni, funcționarii responsabili cu aplicarea legii, diplomații, avocații, oamenii de afaceri, actorii societății civile sau alți actori, încălcând dreptul Uniunii și valorile consacrate la articolul 2 din TUE sau drepturile consacrate în cartă;

| — | dacă utilizarea, cu încălcarea dreptului Uniunii, a Pegasus și a unor programe spion de supraveghere echivalente a avut un impact negativ asupra proceselor democratice din statele membre în ceea ce privește alegerile la nivel local, național și european; |
| --- | --- |

—

dacă utilizarea, cu încălcarea dreptului Uniunii, a Pegasus și a unor programe spion de supraveghere echivalente a avut un impact negativ asupra proceselor democratice din statele membre în ceea ce privește alegerile la nivel local, național și european;

| — | presupusele încălcări ale Directivei 2002/58/CE sau cazuri de administrare defectuoasă de către statele membre care rezultă din utilizarea Pegasus și a unor programe spion de supraveghere echivalente, în special în ceea ce privește principiul confidențialității comunicațiilor și interzicerea ascultării, înregistrării, stocării sau a altor tipuri de interceptare sau supraveghere a comunicațiilor și a datelor de transfer aferente ale persoanelor; |
| --- | --- |

—

presupusele încălcări ale Directivei 2002/58/CE sau cazuri de administrare defectuoasă de către statele membre care rezultă din utilizarea Pegasus și a unor programe spion de supraveghere echivalente, în special în ceea ce privește principiul confidențialității comunicațiilor și interzicerea ascultării, înregistrării, stocării sau a altor tipuri de interceptare sau supraveghere a comunicațiilor și a datelor de transfer aferente ale persoanelor;

| — | dacă utilizarea Pegasus și a unor programe spion echivalente de supraveghere de către statele membre a constituit, a dus la sau a dezvăluit încălcări ale Directivei (UE) 2016/680 și ale Regulamentului (UE) 2016/679; |
| --- | --- |

—

dacă utilizarea Pegasus și a unor programe spion echivalente de supraveghere de către statele membre a constituit, a dus la sau a dezvăluit încălcări ale Directivei (UE) 2016/680 și ale Regulamentului (UE) 2016/679;

| — | dacă Comisia dispunea de dovezi privind utilizarea Pegasus și a unor programe spion de supraveghere echivalente împotriva persoanelor; |
| --- | --- |

—

dacă Comisia dispunea de dovezi privind utilizarea Pegasus și a unor programe spion de supraveghere echivalente împotriva persoanelor;

| — | dacă statele membre au oferit suficiente garanții instituționale și juridice pentru a evita utilizarea ilegală a unor programe spion și dacă persoanele care suspectează că drepturile lor au fost încălcate prin utilizarea programelor spion au acces la o cale de atac eficientă; |
| --- | --- |

—

dacă statele membre au oferit suficiente garanții instituționale și juridice pentru a evita utilizarea ilegală a unor programe spion și dacă persoanele care suspectează că drepturile lor au fost încălcate prin utilizarea programelor spion au acces la o cale de atac eficientă;

| — | presupusa inacțiune a statelor membre în ceea ce privește implicarea entităților din UE în dezvoltarea, diseminarea sau finanțarea Pegasus și a unor programe spion de supraveghere echivalente, inclusiv a lanțului de aprovizionare în ceea ce privește tehnologia și exploatarea acestuia, în măsura în care încalcă dreptul Uniunii, inclusiv Regulamentul (UE) 2021/821, și inclusiv în cazul în care software-ul de supraveghere comercializat pentru un anumit scop (de exemplu, combaterea terorismului) este utilizat într-un alt context; |
| --- | --- |

—

presupusa inacțiune a statelor membre în ceea ce privește implicarea entităților din UE în dezvoltarea, diseminarea sau finanțarea Pegasus și a unor programe spion de supraveghere echivalente, inclusiv a lanțului de aprovizionare în ceea ce privește tehnologia și exploatarea acestuia, în măsura în care încalcă dreptul Uniunii, inclusiv Regulamentul (UE) 2021/821, și inclusiv în cazul în care software-ul de supraveghere comercializat pentru un anumit scop (de exemplu, combaterea terorismului) este utilizat într-un alt context;

| — | rolul guvernului israelian și al altor țări terțe în furnizarea Pegasus și a unor programe spion de supraveghere echivalente către statele membre; |
| --- | --- |

—

rolul guvernului israelian și al altor țări terțe în furnizarea Pegasus și a unor programe spion de supraveghere echivalente către statele membre;

| — | dacă utilizarea Pegasus sau a unor programe spion de supraveghere echivalente de către autoritățile statelor membre a avut ca rezultat transferul de date cu caracter personal către țări terțe, în special, dar nu exclusiv, către Grupul NSO, precum și către guvernele țărilor terțe; |
| --- | --- |

—

dacă utilizarea Pegasus sau a unor programe spion de supraveghere echivalente de către autoritățile statelor membre a avut ca rezultat transferul de date cu caracter personal către țări terțe, în special, dar nu exclusiv, către Grupul NSO, precum și către guvernele țărilor terțe;

| — | dacă utilizarea Pegasus sau a unor programe spion de supraveghere echivalente, care implică în mod direct sau indirect entități care au legătură cu UE, a contribuit la spionarea ilegală a jurnaliștilor, politicienilor, funcționarilor responsabili cu aplicarea legii, diplomaților, avocaților, oamenilor de afaceri, actorilor societății civile sau a altor actori din țări terțe și dacă a condus la încălcări ale drepturilor omului sau abuzuri care prezintă motive serioase de îngrijorare în ceea ce privește obiectivele politicii externe și de securitate comune a UE și dacă o astfel de utilizare a încălcat valorile consacrate la articolul 21 din TUE și în cartă, inclusiv în ceea ce privește respectarea Principiilor directoare ale Organizației Națiunilor Unite privind afacerile și drepturile omului și alte drepturi consacrate în dreptul internațional al drepturilor omului; |
| --- | --- |

—

dacă utilizarea Pegasus sau a unor programe spion de supraveghere echivalente, care implică în mod direct sau indirect entități care au legătură cu UE, a contribuit la spionarea ilegală a jurnaliștilor, politicienilor, funcționarilor responsabili cu aplicarea legii, diplomaților, avocaților, oamenilor de afaceri, actorilor societății civile sau a altor actori din țări terțe și dacă a condus la încălcări ale drepturilor omului sau abuzuri care prezintă motive serioase de îngrijorare în ceea ce privește obiectivele politicii externe și de securitate comune a UE și dacă o astfel de utilizare a încălcat valorile consacrate la articolul 21 din TUE și în cartă, inclusiv în ceea ce privește respectarea Principiilor directoare ale Organizației Națiunilor Unite privind afacerile și drepturile omului și alte drepturi consacrate în dreptul internațional al drepturilor omului;

| — | dacă există motive suficiente care să justifice adoptarea de către Consiliu a unor măsuri restrictive sau a unor sancțiuni în cadrul politicii externe și de securitate comune a UE împotriva uneia sau mai multor țări terțe, în cazul în care o decizie adoptată în conformitate cu titlul V capitolul 2 din TUE prevedea întreruperea sau limitarea relațiilor economice sau financiare, în conformitate cu articolul 215 alineatul (1) din TFUE; |
| --- | --- |

—

dacă există motive suficiente care să justifice adoptarea de către Consiliu a unor măsuri restrictive sau a unor sancțiuni în cadrul politicii externe și de securitate comune a UE împotriva uneia sau mai multor țări terțe, în cazul în care o decizie adoptată în conformitate cu titlul V capitolul 2 din TUE prevedea întreruperea sau limitarea relațiilor economice sau financiare, în conformitate cu articolul 215 alineatul (1) din TFUE;

| — | dacă utilizarea Pegasus sau a unor programe spion de supraveghere echivalente de către țări terțe a avut un impact asupra drepturilor fundamentale garantate de dreptul Uniunii și dacă există motive suficiente care să justifice reevaluarea de către Consiliu a oricăror acorduri de cooperare internațională în spațiul de libertate, securitate și justiție încheiate cu țări terțe în temeiul articolului 218 din TFUE; |
| --- | --- |

—

dacă utilizarea Pegasus sau a unor programe spion de supraveghere echivalente de către țări terțe a avut un impact asupra drepturilor fundamentale garantate de dreptul Uniunii și dacă există motive suficiente care să justifice reevaluarea de către Consiliu a oricăror acorduri de cooperare internațională în spațiul de libertate, securitate și justiție încheiate cu țări terțe în temeiul articolului 218 din TFUE;

| — | să formuleze recomandările pe care le consideră necesare în această privință; |
| --- | --- |

—

să formuleze recomandările pe care le consideră necesare în această privință;

| — | să facă recomandări pentru a proteja instituțiile UE, membrii săi și personalul său împotriva unor astfel de programe spion de supraveghere; |
| --- | --- |

—

să facă recomandări pentru a proteja instituțiile UE, membrii săi și personalul său împotriva unor astfel de programe spion de supraveghere;

| 3. | decide ca comisia de anchetă să își prezinte raportul final în termen de 12 luni de la data adoptării prezentei decizii; |
| --- | --- |

3.

| 4. | decide ca comisia de anchetă să țină seama în lucrările sale de toate evoluțiile pertinente care intervin în cursul mandatului său și care sunt relevante pentru sfera sa de activitate; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază că, pentru a asigura o bună cooperare și un bun flux de informații între comisia de anchetă și comisiile permanente și subcomisiile relevante, președintele și raportorul comisiei de anchetă ar putea fi implicați în dezbaterile relevante ale comisiilor permanente și subcomisiilor și viceversa, în special pentru audierile comisiei de anchetă; |
| --- | --- |

5.

| 6. | decide ca toate recomandările formulate de comisia de anchetă să fie transmise comisiilor permanente și subcomisiilor în cauză în domeniile lor de competență, astfel cum sunt definite în anexa VI la Regulamentul de procedură; |
| --- | --- |

6.

| 7. | decide ca această comisie de anchetă să aibă 38 de membri; |
| --- | --- |

7.

| 8. | încredințează Președintei sarcina de a asigura publicarea prezentei decizii în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  JO L 113, 19.5.1995, p. 1.

(2)  JO L 201, 31.7.2002, p. 37.

(3)  JO L 119, 4.5.2016, p. 1.

(4)  JO L 119, 4.5.2016, p. 89.

(5)  JO L 129 I, 17.5.2019, p. 13.

(6)  JO L 174 I, 18.5.2021, p. 1.

(7)  JO L 206, 11.6.2021, p. 1.

(8)  JO L 278, 8.10.1976, p. 5.

(9)  https://www.ohchr.org/Documents/Publications/GuidingPrinciplesBusinessHR_EN.pdf

(10)  JO C 378, 9.11.2017, p. 104.

---

| 9.9.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 347/245 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 347/245

---

P9_TA(2022)0077

Bateriile și deșeurile de baterii ***I

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 10 martie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind bateriile și deșeurile de baterii, de abrogare a Directivei 2006/66/CE și de modificare a Regulamentului (UE) 2019/1020 (COM(2020)0798 – C9-0400/2020 – 2020/0353(COD)) (1)

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2022/C 347/30)

Amendamentul 1

Propunere de regulament

Considerentul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2) | Bateriile reprezintă astfel o sursă importantă de energie și unul dintre factorii-cheie ai dezvoltării durabile, ai mobilității verzi, ai energiei curate și ai neutralității climatice. Se preconizează că cererea de baterii va crește rapid în următorii ani, în special pentru vehiculele electrice rutiere care utilizează baterii pentru tracțiune, determinând poziționarea din ce în ce mai strategică a acestei piețe la nivel mondial. Se vor înregistra în continuare progrese științifice și tehnice semnificative în domeniul tehnologiei bateriilor. Având în vedere importanța strategică a bateriilor, pentru a garanta securitatea juridică tuturor operatorilor implicați și pentru a evita discriminarea, barierele în calea comerțului și denaturările pieței bateriilor, este necesar să se stabilească norme privind parametrii de sustenabilitate, performanța, siguranța, colectarea, reciclarea și cel de-al doilea
  ciclul
  de viață al bateriilor, precum și informațiile referitoare la baterii. Este necesar să se creeze un cadru de reglementare armonizat pentru gestionarea întregului ciclu de viață al bateriilor care sunt introduse pe piață în Uniune. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)

Bateriile reprezintă astfel o sursă importantă de energie și unul dintre factorii-cheie ai dezvoltării durabile, ai mobilității verzi, ai energiei curate și ai neutralității climatice. Se preconizează că cererea de baterii va crește rapid în următorii ani, în special pentru vehiculele electrice rutiere care utilizează baterii pentru tracțiune, determinând poziționarea din ce în ce mai strategică a acestei piețe la nivel mondial. Se vor înregistra în continuare progrese științifice și tehnice semnificative în domeniul tehnologiei bateriilor. Având în vedere importanța strategică a bateriilor, pentru a garanta securitatea juridică tuturor operatorilor implicați și pentru a evita discriminarea, barierele în calea comerțului și denaturările pieței bateriilor, este necesar să se stabilească norme privind parametrii de sustenabilitate, performanța, siguranța, colectarea, reciclarea și cel de-al doilea
  ciclul
  de viață al bateriilor, precum și informațiile referitoare la baterii. Este necesar să se creeze un cadru de reglementare armonizat pentru gestionarea întregului ciclu de viață al bateriilor care sunt introduse pe piață în Uniune.

| (2) | Bateriile reprezintă astfel o sursă importantă de energie și unul dintre factorii-cheie ai dezvoltării durabile, ai mobilității verzi, ai energiei curate și ai neutralității climatice. Se preconizează că cererea de baterii va crește rapid în următorii ani, în special pentru vehiculele electrice rutiere
  și mijloacele de transport ușoare
  care utilizează baterii pentru tracțiune, determinând poziționarea din ce în ce mai strategică a acestei piețe la nivel mondial. Se vor înregistra în continuare progrese științifice și tehnice semnificative în domeniul tehnologiei bateriilor. Având în vedere importanța strategică a bateriilor, pentru a garanta securitatea juridică tuturor operatorilor implicați și pentru a evita discriminarea, barierele în calea comerțului și denaturările pieței bateriilor, este necesar să se stabilească norme privind parametrii de sustenabilitate, performanța, siguranța, colectarea, reciclarea și cel de-al doilea
  ciclu
  de viață al bateriilor, precum și informațiile referitoare la baterii
  pentru consumatori și pentru operatorii economici
  . Este necesar să se creeze un cadru de reglementare armonizat pentru gestionarea întregului ciclu de viață al bateriilor care sunt introduse pe piață în Uniune. |
| --- | --- |

(2)

Bateriile reprezintă astfel o sursă importantă de energie și unul dintre factorii-cheie ai dezvoltării durabile, ai mobilității verzi, ai energiei curate și ai neutralității climatice. Se preconizează că cererea de baterii va crește rapid în următorii ani, în special pentru vehiculele electrice rutiere
  și mijloacele de transport ușoare
  care utilizează baterii pentru tracțiune, determinând poziționarea din ce în ce mai strategică a acestei piețe la nivel mondial. Se vor înregistra în continuare progrese științifice și tehnice semnificative în domeniul tehnologiei bateriilor. Având în vedere importanța strategică a bateriilor, pentru a garanta securitatea juridică tuturor operatorilor implicați și pentru a evita discriminarea, barierele în calea comerțului și denaturările pieței bateriilor, este necesar să se stabilească norme privind parametrii de sustenabilitate, performanța, siguranța, colectarea, reciclarea și cel de-al doilea
  ciclu
  de viață al bateriilor, precum și informațiile referitoare la baterii
  pentru consumatori și pentru operatorii economici
  . Este necesar să se creeze un cadru de reglementare armonizat pentru gestionarea întregului ciclu de viață al bateriilor care sunt introduse pe piață în Uniune.

Amendamentul 2

Propunere de regulament

Considerentul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (2a) | De asemenea, este necesar să se actualizeze legislația Uniunii privind gestionarea deșeurilor de baterii, pentru a lua măsuri de protecție a mediului și a sănătății umane, prevenind sau reducând efectele negative ale generării și gestionării deșeurilor, reducând impactul utilizării resurselor și folosind mai eficient resursele. Astfel de măsuri sunt esențiale pentru tranziția către o economie circulară și neutră climatic și la un mediu fără substanțe chimice și pentru competitivitatea pe termen lung și autonomia strategică a Uniunii. Acestea pot crea oportunități economice importante, intensificând sinergiile dintre economia circulară și politicile în domeniile energiei, climei, transporturilor, industriei și cercetării, protejând mediul și reducând emisiile de gaze cu efect de seră. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2a)

De asemenea, este necesar să se actualizeze legislația Uniunii privind gestionarea deșeurilor de baterii, pentru a lua măsuri de protecție a mediului și a sănătății umane, prevenind sau reducând efectele negative ale generării și gestionării deșeurilor, reducând impactul utilizării resurselor și folosind mai eficient resursele. Astfel de măsuri sunt esențiale pentru tranziția către o economie circulară și neutră climatic și la un mediu fără substanțe chimice și pentru competitivitatea pe termen lung și autonomia strategică a Uniunii. Acestea pot crea oportunități economice importante, intensificând sinergiile dintre economia circulară și politicile în domeniile energiei, climei, transporturilor, industriei și cercetării, protejând mediul și reducând emisiile de gaze cu efect de seră.

Amendamentul 3

Propunere de regulament

Considerentul 10

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (10) | Prezentul regulament ar trebui să se aplice tuturor tipurilor de baterii și de acumulatori introduse pe piață sau puse în serviciu pe teritoriul Uniunii, fie în mod individual, fie încorporate în aparate, sau furnizate în alt mod odată cu aparate electrice și electronice și cu vehicule. Prezentul regulament ar trebui să se aplice indiferent dacă o baterie este special concepută pentru un produs sau este de uz general și indiferent dacă este încorporată într-un produs sau este furnizată împreună cu un produs în care urmează să fie utilizată sau este furnizată separat. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(10)

Prezentul regulament ar trebui să se aplice tuturor tipurilor de baterii și de acumulatori introduse pe piață sau puse în serviciu pe teritoriul Uniunii, fie în mod individual, fie încorporate în aparate, sau furnizate în alt mod odată cu aparate electrice și electronice și cu vehicule. Prezentul regulament ar trebui să se aplice indiferent dacă o baterie este special concepută pentru un produs sau este de uz general și indiferent dacă este încorporată într-un produs sau este furnizată împreună cu un produs în care urmează să fie utilizată sau este furnizată separat.

| (10) | Prezentul regulament ar trebui să se aplice tuturor tipurilor de baterii și de acumulatori introduse pe piață sau puse în serviciu pe teritoriul Uniunii,
  indiferent dacă au fost produse în Uniune sau dacă au fost importate,
  fie în mod individual, fie încorporate în aparate, sau furnizate în alt mod odată cu aparate electrice și electronice și cu vehicule. Prezentul regulament ar trebui să se aplice indiferent dacă o baterie este special concepută pentru un produs sau este de uz general și indiferent dacă este încorporată într-un produs sau este furnizată împreună cu un produs în care urmează să fie utilizată sau este furnizată separat. |
| --- | --- |

(10)

Prezentul regulament ar trebui să se aplice tuturor tipurilor de baterii și de acumulatori introduse pe piață sau puse în serviciu pe teritoriul Uniunii,
  indiferent dacă au fost produse în Uniune sau dacă au fost importate,
  fie în mod individual, fie încorporate în aparate, sau furnizate în alt mod odată cu aparate electrice și electronice și cu vehicule. Prezentul regulament ar trebui să se aplice indiferent dacă o baterie este special concepută pentru un produs sau este de uz general și indiferent dacă este încorporată într-un produs sau este furnizată împreună cu un produs în care urmează să fie utilizată sau este furnizată separat.

Amendamentul 4

Propunere de regulament

Considerentul 12

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (12) | În cadrul domeniului de aplicare extins al regulamentului, este necesar să se facă distincția între diferitele categorii de baterii în conformitate cu proiectarea și utilizarea acestora, independent de compoziția chimică a bateriilor. Clasificarea ca baterii portabile, pe de o parte, și ca baterii industriale și baterii auto, pe de altă parte, din Directiva 2006/66/CE ar trebuit să fie elaborată mai mult pentru a reflecta mai bine noile evoluții în ceea ce privește utilizarea bateriilor. Bateriile care sunt utilizate pentru tracțiune în vehiculele electrice și care, în conformitate cu Directiva 2006/66/CE, se încadrează în categoria bateriilor industriale constituie o parte importantă și în creștere a pieței datorită creșterii rapide înregistrate de vehiculele electrice rutiere. Prin urmare, este oportun ca aceste baterii care sunt utilizate pentru tracțiunea vehiculelor rutiere să fie clasificate într-o nouă categorie de baterii ale vehiculelor electrice. În prezentul regulament, bateriile utilizate pentru tracțiune în alte vehicule de transport, inclusiv pentru transportul feroviar, naval și aerian, sunt în continuare încadrate în categoria bateriilor industriale. Tipul de baterie industrială cuprinde un grup larg de baterii, destinate a fi utilizate pentru activități industriale, pentru infrastructură de comunicații, pentru activități agricole sau pentru generarea și distribuția de energie electrică. Pe lângă această listă neexhaustivă de exemple, orice baterie care nu este nici baterie portabilă, nici baterie auto sau baterie pentru vehicule electrice ar trebui considerată baterie industrială. Bateriile utilizate pentru stocarea energiei în medii private sau casnice sunt considerate baterii industriale în sensul prezentului regulament.
  În plus, pentru a se asigura că toate bateriile utilizate în mijloacele de transport ușoare, cum ar fi bicicletele electrice și trotinetele, sunt clasificate ca baterii portabile, este necesar să se clarifice definiția bateriilor portabile și să se introducă o limită de greutate pentru astfel de baterii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(12)

În cadrul domeniului de aplicare extins al regulamentului, este necesar să se facă distincția între diferitele categorii de baterii în conformitate cu proiectarea și utilizarea acestora, independent de compoziția chimică a bateriilor. Clasificarea ca baterii portabile, pe de o parte, și ca baterii industriale și baterii auto, pe de altă parte, din Directiva 2006/66/CE ar trebuit să fie elaborată mai mult pentru a reflecta mai bine noile evoluții în ceea ce privește utilizarea bateriilor. Bateriile care sunt utilizate pentru tracțiune în vehiculele electrice și care, în conformitate cu Directiva 2006/66/CE, se încadrează în categoria bateriilor industriale constituie o parte importantă și în creștere a pieței datorită creșterii rapide înregistrate de vehiculele electrice rutiere. Prin urmare, este oportun ca aceste baterii care sunt utilizate pentru tracțiunea vehiculelor rutiere să fie clasificate într-o nouă categorie de baterii ale vehiculelor electrice. În prezentul regulament, bateriile utilizate pentru tracțiune în alte vehicule de transport, inclusiv pentru transportul feroviar, naval și aerian, sunt în continuare încadrate în categoria bateriilor industriale. Tipul de baterie industrială cuprinde un grup larg de baterii, destinate a fi utilizate pentru activități industriale, pentru infrastructură de comunicații, pentru activități agricole sau pentru generarea și distribuția de energie electrică. Pe lângă această listă neexhaustivă de exemple, orice baterie care nu este nici baterie portabilă, nici baterie auto sau baterie pentru vehicule electrice ar trebui considerată baterie industrială. Bateriile utilizate pentru stocarea energiei în medii private sau casnice sunt considerate baterii industriale în sensul prezentului regulament.
  În plus, pentru a se asigura că toate bateriile utilizate în mijloacele de transport ușoare, cum ar fi bicicletele electrice și trotinetele, sunt clasificate ca baterii portabile, este necesar să se clarifice definiția bateriilor portabile și să se introducă o limită de greutate pentru astfel de baterii.

| (12) | În cadrul domeniului de aplicare extins al regulamentului, este necesar să se facă distincția între diferitele categorii de baterii în conformitate cu proiectarea și utilizarea acestora, independent de compoziția chimică a bateriilor. Clasificarea ca baterii portabile, pe de o parte, și ca baterii industriale și baterii auto, pe de altă parte, din Directiva 2006/66/CE ar trebuit să fie elaborată mai mult pentru a reflecta mai bine noile evoluții
  și marja de preț
  în ceea ce privește utilizarea bateriilor. Bateriile care sunt utilizate pentru tracțiune în vehiculele electrice și care, în conformitate cu Directiva 2006/66/CE, se încadrează în categoria bateriilor industriale constituie o parte importantă și în creștere a pieței datorită creșterii rapide înregistrate de vehiculele electrice rutiere. Prin urmare, este oportun ca aceste baterii care sunt utilizate pentru tracțiunea vehiculelor rutiere să fie clasificate într-o nouă categorie de baterii ale vehiculelor electrice. În prezentul regulament, bateriile utilizate pentru tracțiune în alte vehicule de transport, inclusiv pentru transportul feroviar, naval și aerian, sunt în continuare încadrate în categoria bateriilor industriale.
  Bateriile utilizate pentru tracțiunea mijloacelor de transport ușoare, cum ar fi bicicletele electrice și scuterele electrice, nu au fost clasificate clar ca baterii în temeiul Directivei 2006/66/CE și reprezintă o parte importantă a pieței, fiindcă se folosesc tot mai mult în mobilitatea urbană durabilă. Prin urmare, este oportun ca aceste baterii care sunt utilizate pentru tracțiunea mijloacelor de transport ușoare să fie încadrate într-o nouă categorie de baterii, și anume în categoria bateriilor pentru mijloace de transport ușoare.
  Tipul de baterie industrială cuprinde un grup larg de baterii, destinate a fi utilizate pentru activități industriale, pentru infrastructură de comunicații, pentru activități agricole sau pentru generarea și distribuția de energie electrică. Pe lângă această listă neexhaustivă de exemple, orice baterie care nu este nici baterie portabilă, nici baterie auto
  , nici baterie pentru mijloace de transport ușoare
  sau baterie pentru vehicule electrice ar trebui considerată baterie industrială. Bateriile utilizate pentru stocarea energiei în medii private sau casnice sunt considerate baterii industriale în sensul prezentului regulament. |
| --- | --- |

(12)

În cadrul domeniului de aplicare extins al regulamentului, este necesar să se facă distincția între diferitele categorii de baterii în conformitate cu proiectarea și utilizarea acestora, independent de compoziția chimică a bateriilor. Clasificarea ca baterii portabile, pe de o parte, și ca baterii industriale și baterii auto, pe de altă parte, din Directiva 2006/66/CE ar trebuit să fie elaborată mai mult pentru a reflecta mai bine noile evoluții
  și marja de preț
  în ceea ce privește utilizarea bateriilor. Bateriile care sunt utilizate pentru tracțiune în vehiculele electrice și care, în conformitate cu Directiva 2006/66/CE, se încadrează în categoria bateriilor industriale constituie o parte importantă și în creștere a pieței datorită creșterii rapide înregistrate de vehiculele electrice rutiere. Prin urmare, este oportun ca aceste baterii care sunt utilizate pentru tracțiunea vehiculelor rutiere să fie clasificate într-o nouă categorie de baterii ale vehiculelor electrice. În prezentul regulament, bateriile utilizate pentru tracțiune în alte vehicule de transport, inclusiv pentru transportul feroviar, naval și aerian, sunt în continuare încadrate în categoria bateriilor industriale.
  Bateriile utilizate pentru tracțiunea mijloacelor de transport ușoare, cum ar fi bicicletele electrice și scuterele electrice, nu au fost clasificate clar ca baterii în temeiul Directivei 2006/66/CE și reprezintă o parte importantă a pieței, fiindcă se folosesc tot mai mult în mobilitatea urbană durabilă. Prin urmare, este oportun ca aceste baterii care sunt utilizate pentru tracțiunea mijloacelor de transport ușoare să fie încadrate într-o nouă categorie de baterii, și anume în categoria bateriilor pentru mijloace de transport ușoare.
  Tipul de baterie industrială cuprinde un grup larg de baterii, destinate a fi utilizate pentru activități industriale, pentru infrastructură de comunicații, pentru activități agricole sau pentru generarea și distribuția de energie electrică. Pe lângă această listă neexhaustivă de exemple, orice baterie care nu este nici baterie portabilă, nici baterie auto
  , nici baterie pentru mijloace de transport ușoare
  sau baterie pentru vehicule electrice ar trebui considerată baterie industrială. Bateriile utilizate pentru stocarea energiei în medii private sau casnice sunt considerate baterii industriale în sensul prezentului regulament.

Amendamentul 5

Propunere de regulament

Considerentul 13

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (13) | Bateriile ar trebui proiectate și fabricate astfel încât să se optimizeze performanța, durabilitatea și siguranța acestora și să se reducă la minimum amprenta lor de mediu. Este oportun să se stabilească cerințe specifice de sustenabilitate pentru bateriile industriale
  reîncărcabile și
  bateriile vehiculelor electrice
  , cu stocare internă
  și
  capacitate mai mare de 2 kWh
  , întrucât aceste baterii reprezintă segmentul de piață care se preconizează că va crește cel mai mult în următorii ani. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(13)

Bateriile ar trebui proiectate și fabricate astfel încât să se optimizeze performanța, durabilitatea și siguranța acestora și să se reducă la minimum amprenta lor de mediu. Este oportun să se stabilească cerințe specifice de sustenabilitate pentru bateriile industriale
  reîncărcabile și
  bateriile vehiculelor electrice
  , cu stocare internă
  și
  capacitate mai mare de 2 kWh
  , întrucât aceste baterii reprezintă segmentul de piață care se preconizează că va crește cel mai mult în următorii ani.

| (13) | Bateriile ar trebui proiectate și fabricate astfel încât să se optimizeze performanța, durabilitatea și siguranța acestora și să se reducă la minimum amprenta lor de mediu. Este oportun să se stabilească cerințe specifice de sustenabilitate pentru bateriile industriale, bateriile
  pentru mijloace de transport ușoare
  și
  bateriile vehiculelor electrice
  , întrucât aceste baterii reprezintă segmentul de piață care se preconizează că va crește cel mai mult în următorii ani. |
| --- | --- |

(13)

Bateriile ar trebui proiectate și fabricate astfel încât să se optimizeze performanța, durabilitatea și siguranța acestora și să se reducă la minimum amprenta lor de mediu. Este oportun să se stabilească cerințe specifice de sustenabilitate pentru bateriile industriale, bateriile
  pentru mijloace de transport ușoare
  și
  bateriile vehiculelor electrice
  , întrucât aceste baterii reprezintă segmentul de piață care se preconizează că va crește cel mai mult în următorii ani.

Amendamentul 6

Propunere de regulament

Considerentul 15

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (15) | Utilizarea substanțelor periculoase în baterii ar trebui restricționată pentru a proteja sănătatea umană și mediul și pentru a reduce prezența acestor substanțe în deșeuri. Astfel, pe lângă restricțiile prevăzute în anexa XVII la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (29), este oportun să se stabilească restricții pentru mercur și cadmiu în anumite tipuri de baterii. Bateriile utilizate în vehicule care beneficiază de o derogare în temeiul anexei II la Directiva 2000/53/CE a Parlamentului European și a Consiliului (30) ar trebui excluse de la interdicția de a conține cadmiu. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(15)

Utilizarea substanțelor periculoase în baterii ar trebui restricționată pentru a proteja sănătatea umană și mediul și pentru a reduce prezența acestor substanțe în deșeuri. Astfel, pe lângă restricțiile prevăzute în anexa XVII la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (29), este oportun să se stabilească restricții pentru mercur și cadmiu în anumite tipuri de baterii. Bateriile utilizate în vehicule care beneficiază de o derogare în temeiul anexei II la Directiva 2000/53/CE a Parlamentului European și a Consiliului (30) ar trebui excluse de la interdicția de a conține cadmiu.

| (15) | Utilizarea substanțelor periculoase în baterii ar trebui restricționată pentru a proteja sănătatea umană și mediul și pentru a reduce prezența acestor substanțe în deșeuri. Astfel, pe lângă restricțiile prevăzute în anexa XVII la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (29), este oportun să se stabilească restricții pentru mercur, cadmiu și
  plumb
  în anumite tipuri de baterii. Bateriile utilizate în vehicule care beneficiază de o derogare în temeiul anexei II la Directiva 2000/53/CE a Parlamentului European și a Consiliului (30) ar trebui excluse de la interdicția de a conține cadmiu.
  Comisia, asistată de agenție, ar trebui să realizeze o evaluare globală și sistemică a substanțelor periculoase conținute în baterii. Această evaluare ar trebui să analizeze în special compozițiile chimice prezente în cantități mari în bateriile de pe piață, substanțele chimice în curs de dezvoltare și cele emergente și disponibilitatea unor alternative adecvate la bateriile plumb-acid industriale și auto și la bateriile industriale nichel-cadmiu. |
| --- | --- |

(15)

Utilizarea substanțelor periculoase în baterii ar trebui restricționată pentru a proteja sănătatea umană și mediul și pentru a reduce prezența acestor substanțe în deșeuri. Astfel, pe lângă restricțiile prevăzute în anexa XVII la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (29), este oportun să se stabilească restricții pentru mercur, cadmiu și
  plumb
  în anumite tipuri de baterii. Bateriile utilizate în vehicule care beneficiază de o derogare în temeiul anexei II la Directiva 2000/53/CE a Parlamentului European și a Consiliului (30) ar trebui excluse de la interdicția de a conține cadmiu.
  Comisia, asistată de agenție, ar trebui să realizeze o evaluare globală și sistemică a substanțelor periculoase conținute în baterii. Această evaluare ar trebui să analizeze în special compozițiile chimice prezente în cantități mari în bateriile de pe piață, substanțele chimice în curs de dezvoltare și cele emergente și disponibilitatea unor alternative adecvate la bateriile plumb-acid industriale și auto și la bateriile industriale nichel-cadmiu.

Amendamentul 7

Propunere de regulament

Considerentul 17

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (17) | Procedura de adoptare a unor noi restricții și de modificare a restricțiilor actuale privind substanțele periculoase din baterii ar trebui să fie pe deplin raționalizată în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1907/2006. Pentru a asigura un proces decizional, o coordonare și o gestionare eficace ale aspectelor tehnice, științifice și administrative aferente din prezentul regulament, Agenția Europeană pentru Produse Chimice înființată în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1907/2006 („agenția”) ar trebui să îndeplinească sarcini specifice cu privire la evaluarea riscurilor prezentate de substanțe în procesul de fabricare și în utilizarea bateriilor, precum și a riscurilor care pot apărea după sfârșitul ciclului de viață al bateriilor, precum și cu privire la evaluarea elementelor socioeconomice și la analiza alternativelor, în conformitate cu orientările relevante ale agenției. În consecință, comitetele agenției pentru evaluarea riscurilor și pentru analiza socioeconomică ar trebui să faciliteze îndeplinirea anumitor sarcini conferite agenției prin prezentul regulament. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(17)

Procedura de adoptare a unor noi restricții și de modificare a restricțiilor actuale privind substanțele periculoase din baterii ar trebui să fie pe deplin raționalizată în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1907/2006. Pentru a asigura un proces decizional, o coordonare și o gestionare eficace ale aspectelor tehnice, științifice și administrative aferente din prezentul regulament, Agenția Europeană pentru Produse Chimice înființată în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1907/2006 („agenția”) ar trebui să îndeplinească sarcini specifice cu privire la evaluarea riscurilor prezentate de substanțe în procesul de fabricare și în utilizarea bateriilor, precum și a riscurilor care pot apărea după sfârșitul ciclului de viață al bateriilor, precum și cu privire la evaluarea elementelor socioeconomice și la analiza alternativelor, în conformitate cu orientările relevante ale agenției. În consecință, comitetele agenției pentru evaluarea riscurilor și pentru analiza socioeconomică ar trebui să faciliteze îndeplinirea anumitor sarcini conferite agenției prin prezentul regulament.

| (17) | Procedura de adoptare a unor noi restricții și de modificare a restricțiilor actuale privind substanțele periculoase din baterii ar trebui să fie pe deplin raționalizată în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1907/2006. Pentru a asigura un proces decizional, o coordonare și o gestionare eficace ale aspectelor tehnice, științifice și administrative aferente din prezentul regulament,
  ar trebui să existe o bună cooperare și coordonare și un bun schimb de informații între statele membre,
  Agenția Europeană pentru Produse Chimice înființată în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1907/2006 („agenția”)
  , Comisia și părțile interesate. Statele membre sau agenția
  ar trebui să îndeplinească sarcini specifice cu privire la evaluarea riscurilor prezentate de substanțe în procesul de fabricare și în utilizarea bateriilor, precum și a riscurilor care pot apărea după sfârșitul ciclului de viață al bateriilor, precum și cu privire la evaluarea elementelor socioeconomice și la analiza alternativelor, în conformitate cu orientările relevante ale agenției. În consecință, comitetele agenției pentru evaluarea riscurilor și pentru analiza socioeconomică ar trebui să faciliteze îndeplinirea anumitor sarcini conferite agenției prin prezentul regulament. |
| --- | --- |

(17)

Procedura de adoptare a unor noi restricții și de modificare a restricțiilor actuale privind substanțele periculoase din baterii ar trebui să fie pe deplin raționalizată în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1907/2006. Pentru a asigura un proces decizional, o coordonare și o gestionare eficace ale aspectelor tehnice, științifice și administrative aferente din prezentul regulament,
  ar trebui să existe o bună cooperare și coordonare și un bun schimb de informații între statele membre,
  Agenția Europeană pentru Produse Chimice înființată în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1907/2006 („agenția”)
  , Comisia și părțile interesate. Statele membre sau agenția
  ar trebui să îndeplinească sarcini specifice cu privire la evaluarea riscurilor prezentate de substanțe în procesul de fabricare și în utilizarea bateriilor, precum și a riscurilor care pot apărea după sfârșitul ciclului de viață al bateriilor, precum și cu privire la evaluarea elementelor socioeconomice și la analiza alternativelor, în conformitate cu orientările relevante ale agenției. În consecință, comitetele agenției pentru evaluarea riscurilor și pentru analiza socioeconomică ar trebui să faciliteze îndeplinirea anumitor sarcini conferite agenției prin prezentul regulament.

Amendamentul 8

Propunere de regulament

Considerentul 17 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (17a) | Pentru a asigura că prezentul regulament este coerent cu orice modificare viitoare a dispozițiilor Regulamentului (CE) nr. 1907/2006 sau cu alte acte legislative viitoare ale Uniunii privind criteriile de sustenabilitate pentru substanțele periculoase și substanțele chimice, Comisia ar trebui să evalueze dacă este necesar să se modifice articolul 6, articolul 71 sau anexa I la prezentul regulament sau toate dispozițiile respective. Ar trebui delegată Comisiei competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene în ceea ce privește modificarea respectivelor dispoziții, după caz. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(17a)

Pentru a asigura că prezentul regulament este coerent cu orice modificare viitoare a dispozițiilor Regulamentului (CE) nr. 1907/2006 sau cu alte acte legislative viitoare ale Uniunii privind criteriile de sustenabilitate pentru substanțele periculoase și substanțele chimice, Comisia ar trebui să evalueze dacă este necesar să se modifice articolul 6, articolul 71 sau anexa I la prezentul regulament sau toate dispozițiile respective. Ar trebui delegată Comisiei competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene în ceea ce privește modificarea respectivelor dispoziții, după caz.

Amendamentul 9

Propunere de regulament

Considerentul 18

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (18) | Utilizarea masivă preconizată a bateriilor în sectoare precum mobilitatea și stocarea energiei ar trebui să reducă emisiile de carbon, însă, pentru a maximiza acest potențial, este necesar ca întregul lor ciclu de viață să aibă o amprentă de carbon redusă. În conformitate cu „Amprenta de mediu a produselor – Normele privind categoria pentru bateriile reîncărcabile de înaltă energie specifică destinate aplicațiilor mobile” (31), schimbările climatice reprezintă a doua cea mai însemnată categorie de impact în cazul bateriilor, după utilizarea mineralelor și metalelor. Prin urmare, documentația tehnică pentru bateriile industriale
  reîncărcabile și
  bateriile vehiculelor electrice
  , cu stocare internă
  și
  capacitate mai mare de 2 kWh,
  introduse pe piața Uniunii, ar trebui să fie însoțită de o declarație privind amprenta de carbon
  , care ar trebui să fie specifică fiecărui lot de producție, dacă este necesar
  .
  Bateriile sunt produse în loturi, în cantități specifice și într-un anumit interval de timp,
  armonizarea normelor tehnice pentru calcularea amprentei de carbon a tuturor bateriilor industriale
  reîncărcabile și
  a tuturor bateriilor
  vehiculelor electrice, cu stocare internă
  și
  capacitate mai mare de 2 kWh,
  introduse pe piața Uniunii, este o condiție prealabilă pentru a introduce o cerință ca documentația tehnică a bateriilor să includă o declarație privind amprenta de carbon și, ulterior, pentru a stabili clase de performanță privind amprenta de carbon care vor permite identificarea bateriilor cu amprente de carbon globale mai reduse. Nu este de așteptat ca informațiile și cerințele clare de etichetare privind amprenta de carbon a bateriilor să conducă în sine la schimbările de comportament necesare pentru a asigura atingerea obiectivului Uniunii de decarbonizare a sectoarelor mobilității și stocării de energie, în conformitate cu obiectivele convenite la nivel internațional privind schimbările climatice (32). Prin urmare, vor fi introduse praguri maxime pentru carbon, în urma unei evaluări specifice a impactului pentru a determina aceste valori. Pentru a propune nivelul pragului maxim al amprentei de carbon, Comisia va lua în considerare, printre altele, distribuția relativă a valorilor amprentei de carbon a bateriilor pe piață, amploarea progreselor înregistrate în reducerea amprentei de carbon a bateriilor introduse pe piața Uniunii și contribuția efectivă și potențială a acestei măsuri la obiectivele Uniunii privind mobilitatea durabilă și neutralitatea climatică până în 2050. Pentru a asigura transparența amprentei de carbon a bateriilor și pentru a reorienta piața Uniunii către baterii cu emisii mai reduse de carbon, indiferent de locul în care acestea sunt produse, se justifică o intensificare treptată și cumulativă a cerințelor privind amprenta de carbon. Ca urmare a acestor cerințe, emisiile de carbon evitate pe durata ciclului de viață al bateriilor vor contribui la
  obiectivul
  Uniunii de a obține neutralitatea climatică până în 2050. De asemenea, acestea pot să faciliteze adoptarea altor politici la nivelul Uniunii și la nivel național, precum stimulente sau criterii de achiziții publice verzi, care să încurajeze producția de baterii cu impact redus asupra mediului. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(18)

Utilizarea masivă preconizată a bateriilor în sectoare precum mobilitatea și stocarea energiei ar trebui să reducă emisiile de carbon, însă, pentru a maximiza acest potențial, este necesar ca întregul lor ciclu de viață să aibă o amprentă de carbon redusă. În conformitate cu „Amprenta de mediu a produselor – Normele privind categoria pentru bateriile reîncărcabile de înaltă energie specifică destinate aplicațiilor mobile” (31), schimbările climatice reprezintă a doua cea mai însemnată categorie de impact în cazul bateriilor, după utilizarea mineralelor și metalelor. Prin urmare, documentația tehnică pentru bateriile industriale
  reîncărcabile și
  bateriile vehiculelor electrice
  , cu stocare internă
  și
  capacitate mai mare de 2 kWh,
  introduse pe piața Uniunii, ar trebui să fie însoțită de o declarație privind amprenta de carbon
  , care ar trebui să fie specifică fiecărui lot de producție, dacă este necesar
  .
  Bateriile sunt produse în loturi, în cantități specifice și într-un anumit interval de timp,
  armonizarea normelor tehnice pentru calcularea amprentei de carbon a tuturor bateriilor industriale
  reîncărcabile și
  a tuturor bateriilor
  vehiculelor electrice, cu stocare internă
  și
  capacitate mai mare de 2 kWh,
  introduse pe piața Uniunii, este o condiție prealabilă pentru a introduce o cerință ca documentația tehnică a bateriilor să includă o declarație privind amprenta de carbon și, ulterior, pentru a stabili clase de performanță privind amprenta de carbon care vor permite identificarea bateriilor cu amprente de carbon globale mai reduse. Nu este de așteptat ca informațiile și cerințele clare de etichetare privind amprenta de carbon a bateriilor să conducă în sine la schimbările de comportament necesare pentru a asigura atingerea obiectivului Uniunii de decarbonizare a sectoarelor mobilității și stocării de energie, în conformitate cu obiectivele convenite la nivel internațional privind schimbările climatice (32). Prin urmare, vor fi introduse praguri maxime pentru carbon, în urma unei evaluări specifice a impactului pentru a determina aceste valori. Pentru a propune nivelul pragului maxim al amprentei de carbon, Comisia va lua în considerare, printre altele, distribuția relativă a valorilor amprentei de carbon a bateriilor pe piață, amploarea progreselor înregistrate în reducerea amprentei de carbon a bateriilor introduse pe piața Uniunii și contribuția efectivă și potențială a acestei măsuri la obiectivele Uniunii privind mobilitatea durabilă și neutralitatea climatică până în 2050. Pentru a asigura transparența amprentei de carbon a bateriilor și pentru a reorienta piața Uniunii către baterii cu emisii mai reduse de carbon, indiferent de locul în care acestea sunt produse, se justifică o intensificare treptată și cumulativă a cerințelor privind amprenta de carbon. Ca urmare a acestor cerințe, emisiile de carbon evitate pe durata ciclului de viață al bateriilor vor contribui la
  obiectivul
  Uniunii de a obține neutralitatea climatică până în 2050. De asemenea, acestea pot să faciliteze adoptarea altor politici la nivelul Uniunii și la nivel național, precum stimulente sau criterii de achiziții publice verzi, care să încurajeze producția de baterii cu impact redus asupra mediului.

| (18) | Utilizarea masivă preconizată a bateriilor în sectoare precum mobilitatea și stocarea energiei ar trebui să reducă emisiile de carbon, însă, pentru a maximiza acest potențial, este necesar ca întregul lor ciclu de viață să aibă o amprentă de carbon redusă. În conformitate cu „Amprenta de mediu a produselor – Normele privind categoria pentru bateriile reîncărcabile de înaltă energie specifică destinate aplicațiilor mobile” (31),
  emisiile de gaze cu efect de seră care agravează
  schimbările climatice reprezintă a doua cea mai însemnată categorie de impact în cazul bateriilor, după
  minerit și
  utilizarea mineralelor și metalelor. Prin urmare, documentația tehnică pentru bateriile industriale, bateriile
  mijloacelor de transport ușoare
  și
  bateriile
  vehiculelor electrice introduse pe piața Uniunii ar trebui să fie însoțită de o declarație privind amprenta de carbon. Armonizarea normelor tehnice pentru calcularea amprentei de carbon a tuturor bateriilor industriale, a tuturor bateriilor
  mijloacelor de transport ușoare
  și
  a tuturor bateriilor
  vehiculelor electrice introduse pe piața Uniunii este o condiție prealabilă pentru a introduce o cerință ca documentația tehnică a bateriilor să includă o declarație privind amprenta de carbon și, ulterior, pentru a stabili clase de performanță privind amprenta de carbon care vor permite identificarea bateriilor cu amprente de carbon globale mai reduse. Nu este de așteptat ca informațiile și cerințele clare de etichetare privind amprenta de carbon a bateriilor să conducă în sine la schimbările de comportament necesare pentru a asigura atingerea obiectivului Uniunii de decarbonizare a sectoarelor mobilității și stocării de energie, în conformitate cu obiectivele convenite la nivel internațional privind schimbările climatice (32). Prin urmare, vor fi introduse praguri maxime pentru carbon, în urma unei evaluări specifice a impactului pentru a determina aceste valori. Pentru a propune nivelul pragului maxim al amprentei de carbon, Comisia va lua în considerare, printre altele, distribuția relativă a valorilor amprentei de carbon a bateriilor pe piață, amploarea progreselor înregistrate în reducerea amprentei de carbon a bateriilor introduse pe piața Uniunii și contribuția efectivă și potențială a acestei măsuri la obiectivele Uniunii privind mobilitatea durabilă și neutralitatea climatică până
  cel târziu
  în 2050. Pentru a asigura transparența amprentei de carbon a bateriilor și pentru a reorienta piața Uniunii către baterii cu emisii mai reduse de carbon, indiferent de locul în care acestea sunt produse, se justifică o intensificare treptată și cumulativă a cerințelor privind amprenta de carbon. Ca urmare a acestor cerințe, emisiile de carbon evitate pe durata ciclului de viață al bateriilor vor contribui la
  îndeplinirea obiectivelor climatice ale
  Uniunii
  , în special a celui
  de a obține neutralitatea climatică până
  cel târziu
  în 2050. De asemenea, acestea pot să faciliteze adoptarea altor politici la nivelul Uniunii și la nivel național, precum stimulente sau criterii de achiziții publice verzi, care să încurajeze producția de baterii cu impact redus asupra mediului. |
| --- | --- |

(18)

Utilizarea masivă preconizată a bateriilor în sectoare precum mobilitatea și stocarea energiei ar trebui să reducă emisiile de carbon, însă, pentru a maximiza acest potențial, este necesar ca întregul lor ciclu de viață să aibă o amprentă de carbon redusă. În conformitate cu „Amprenta de mediu a produselor – Normele privind categoria pentru bateriile reîncărcabile de înaltă energie specifică destinate aplicațiilor mobile” (31),
  emisiile de gaze cu efect de seră care agravează
  schimbările climatice reprezintă a doua cea mai însemnată categorie de impact în cazul bateriilor, după
  minerit și
  utilizarea mineralelor și metalelor. Prin urmare, documentația tehnică pentru bateriile industriale, bateriile
  mijloacelor de transport ușoare
  și
  bateriile
  vehiculelor electrice introduse pe piața Uniunii ar trebui să fie însoțită de o declarație privind amprenta de carbon. Armonizarea normelor tehnice pentru calcularea amprentei de carbon a tuturor bateriilor industriale, a tuturor bateriilor
  mijloacelor de transport ușoare
  și
  a tuturor bateriilor
  vehiculelor electrice introduse pe piața Uniunii este o condiție prealabilă pentru a introduce o cerință ca documentația tehnică a bateriilor să includă o declarație privind amprenta de carbon și, ulterior, pentru a stabili clase de performanță privind amprenta de carbon care vor permite identificarea bateriilor cu amprente de carbon globale mai reduse. Nu este de așteptat ca informațiile și cerințele clare de etichetare privind amprenta de carbon a bateriilor să conducă în sine la schimbările de comportament necesare pentru a asigura atingerea obiectivului Uniunii de decarbonizare a sectoarelor mobilității și stocării de energie, în conformitate cu obiectivele convenite la nivel internațional privind schimbările climatice (32). Prin urmare, vor fi introduse praguri maxime pentru carbon, în urma unei evaluări specifice a impactului pentru a determina aceste valori. Pentru a propune nivelul pragului maxim al amprentei de carbon, Comisia va lua în considerare, printre altele, distribuția relativă a valorilor amprentei de carbon a bateriilor pe piață, amploarea progreselor înregistrate în reducerea amprentei de carbon a bateriilor introduse pe piața Uniunii și contribuția efectivă și potențială a acestei măsuri la obiectivele Uniunii privind mobilitatea durabilă și neutralitatea climatică până
  cel târziu
  în 2050. Pentru a asigura transparența amprentei de carbon a bateriilor și pentru a reorienta piața Uniunii către baterii cu emisii mai reduse de carbon, indiferent de locul în care acestea sunt produse, se justifică o intensificare treptată și cumulativă a cerințelor privind amprenta de carbon. Ca urmare a acestor cerințe, emisiile de carbon evitate pe durata ciclului de viață al bateriilor vor contribui la
  îndeplinirea obiectivelor climatice ale
  Uniunii
  , în special a celui
  de a obține neutralitatea climatică până
  cel târziu
  în 2050. De asemenea, acestea pot să faciliteze adoptarea altor politici la nivelul Uniunii și la nivel național, precum stimulente sau criterii de achiziții publice verzi, care să încurajeze producția de baterii cu impact redus asupra mediului.

Amendamentul 10

Propunere de regulament

Considerentul 18 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (18a) | Pragurile maxime pentru amprenta de carbon pe durata ciclului de viață ar trebui să fie adaptate exigențelor viitorului și să evolueze progresiv, în concordanță cu cele mai bune procese de fabricație și de producție disponibile. Prin urmare, la adoptarea unui act delegat de stabilire a pragului maxim pentru amprenta de carbon pe durata ciclului de viață, Comisia Europeană ar trebui să ia în considerare cele mai bune procese de fabricație și producție disponibile și să se asigure că criteriile tehnice selectate sunt în concordanță cu obiectivul prezentului regulament de a face ca bateriile introduse pe piața Uniunii să garanteze un nivel ridicat de protecție a sănătății umane, a siguranței, a proprietății și a mediului. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(18a)

Pragurile maxime pentru amprenta de carbon pe durata ciclului de viață ar trebui să fie adaptate exigențelor viitorului și să evolueze progresiv, în concordanță cu cele mai bune procese de fabricație și de producție disponibile. Prin urmare, la adoptarea unui act delegat de stabilire a pragului maxim pentru amprenta de carbon pe durata ciclului de viață, Comisia Europeană ar trebui să ia în considerare cele mai bune procese de fabricație și producție disponibile și să se asigure că criteriile tehnice selectate sunt în concordanță cu obiectivul prezentului regulament de a face ca bateriile introduse pe piața Uniunii să garanteze un nivel ridicat de protecție a sănătății umane, a siguranței, a proprietății și a mediului.

Amendamentul 11

Propunere de regulament

Considerentul 19

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (19) | Anumite substanțe conținute în baterii, cum ar fi cobaltul, plumbul, litiul sau nichelul, sunt achiziționate din resurse limitate care nu sunt ușor accesibile în Uniune, iar unele sunt considerate materii prime critice de către Comisie.
  Acesta este un domeniu în care
  Europa trebuie să își consolideze autonomia strategică și să își îmbunătățească reziliența în vederea pregătirii pentru potențiale
  perturbări
  ale aprovizionării din cauza crizelor sanitare sau a altor tipuri
  de
  crize. Consolidarea circularității și a utilizării eficiente a resurselor, cu o mai mare reciclare și recuperare a acestor materii prime, va contribui la atingerea acestui obiectiv. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(19)

Anumite substanțe conținute în baterii, cum ar fi cobaltul, plumbul, litiul sau nichelul, sunt achiziționate din resurse limitate care nu sunt ușor accesibile în Uniune, iar unele sunt considerate materii prime critice de către Comisie.
  Acesta este un domeniu în care
  Europa trebuie să își consolideze autonomia strategică și să își îmbunătățească reziliența în vederea pregătirii pentru potențiale
  perturbări
  ale aprovizionării din cauza crizelor sanitare sau a altor tipuri
  de
  crize. Consolidarea circularității și a utilizării eficiente a resurselor, cu o mai mare reciclare și recuperare a acestor materii prime, va contribui la atingerea acestui obiectiv.

| (19) | Anumite substanțe conținute în baterii, cum ar fi cobaltul, plumbul, litiul sau nichelul, sunt achiziționate din resurse limitate care nu sunt ușor accesibile în Uniune, iar unele sunt considerate materii prime critice de către Comisie.
  În concordanță cu strategia industrială a Uniunii,
  Europa trebuie să își consolideze autonomia strategică
  , inclusiv să faciliteze investițiile în fabrici care vor produce baterii la scară largă,
  și să își îmbunătățească reziliența în vederea pregătirii pentru potențiale
  întreruperi
  ale aprovizionării din cauza crizelor sanitare sau a altor tipuri crize. Consolidarea circularității și a utilizării eficiente a resurselor, cu o mai mare reciclare și recuperare a acestor materii prime, va contribui la atingerea acestui obiectiv.
  Înlocuirea materiilor prime rare cu materiale alternative, disponibile în mai mare măsură, inclusiv cu materii prime regenerabile, ar contribui, de asemenea, la întărirea producției proprii de baterii a Uniunii și a autonomiei strategice a acesteia. Așadar, este de importanță fundamentală ca Uniunea și statele membre să sprijine inițiativele pertinente în domeniul cercetării și dezvoltării. |
| --- | --- |

(19)

Anumite substanțe conținute în baterii, cum ar fi cobaltul, plumbul, litiul sau nichelul, sunt achiziționate din resurse limitate care nu sunt ușor accesibile în Uniune, iar unele sunt considerate materii prime critice de către Comisie.
  În concordanță cu strategia industrială a Uniunii,
  Europa trebuie să își consolideze autonomia strategică
  , inclusiv să faciliteze investițiile în fabrici care vor produce baterii la scară largă,
  și să își îmbunătățească reziliența în vederea pregătirii pentru potențiale
  întreruperi
  ale aprovizionării din cauza crizelor sanitare sau a altor tipuri crize. Consolidarea circularității și a utilizării eficiente a resurselor, cu o mai mare reciclare și recuperare a acestor materii prime, va contribui la atingerea acestui obiectiv.
  Înlocuirea materiilor prime rare cu materiale alternative, disponibile în mai mare măsură, inclusiv cu materii prime regenerabile, ar contribui, de asemenea, la întărirea producției proprii de baterii a Uniunii și a autonomiei strategice a acesteia. Așadar, este de importanță fundamentală ca Uniunea și statele membre să sprijine inițiativele pertinente în domeniul cercetării și dezvoltării.

Amendamentul 12

Propunere de regulament

Considerentul 21

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (21) | Pentru a ține seama de riscul pentru aprovizionarea cu cobalt, plumb, litiu și nichel și pentru a evalua disponibilitatea acestora,
  competența de
  a 
  adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în ceea ce privește modificarea obiectivelor
  referitoare la proporția minimă de cobalt, plumb, litiu sau nichel prezentă în materialele active din baterii,
  ar trebui delegată Comisiei
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(21)

Pentru a ține seama de riscul pentru aprovizionarea cu cobalt, plumb, litiu și nichel și pentru a evalua disponibilitatea acestora,
  competența de
  a 
  adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în ceea ce privește modificarea obiectivelor
  referitoare la proporția minimă de cobalt, plumb, litiu sau nichel prezentă în materialele active din baterii,
  ar trebui delegată Comisiei
  .

| (21) | Pentru a ține seama de riscul pentru aprovizionarea cu cobalt, plumb, litiu și nichel și pentru a evalua disponibilitatea acestora,
  precum și pentru
  a 
  ține seama de progresele tehnice și științifice, Comisia ar trebui să evalueze dacă este oportun să se revizuiască obiectivele
  referitoare la proporția minimă de cobalt, plumb, litiu sau nichel prezentă în materialele active din baterii
  și
  ,
  dacă este cazul, să prezinte o propunere legislativă în acest scop
  . |
| --- | --- |

(21)

Pentru a ține seama de riscul pentru aprovizionarea cu cobalt, plumb, litiu și nichel și pentru a evalua disponibilitatea acestora,
  precum și pentru
  a 
  ține seama de progresele tehnice și științifice, Comisia ar trebui să evalueze dacă este oportun să se revizuiască obiectivele
  referitoare la proporția minimă de cobalt, plumb, litiu sau nichel prezentă în materialele active din baterii
  și
  ,
  dacă este cazul, să prezinte o propunere legislativă în acest scop
  .

Amendamentul 13

Propunere de regulament

Considerentul 21 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (21a) | Pentru a ține seama de modificările tehnologiilor bateriilor care influențează tipurile de materiale ce pot fi recuperate, ar trebui delegată Comisiei competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene în ceea ce privește completarea prezentului regulament pentru a include materii prime suplimentare și obiectivele aferente acestora pe lista cotelor minime de conținut reciclat prezent în materialele active din baterii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(21a)

Pentru a ține seama de modificările tehnologiilor bateriilor care influențează tipurile de materiale ce pot fi recuperate, ar trebui delegată Comisiei competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene în ceea ce privește completarea prezentului regulament pentru a include materii prime suplimentare și obiectivele aferente acestora pe lista cotelor minime de conținut reciclat prezent în materialele active din baterii.

Amendamentul 14

Propunere de regulament

Considerentul 22

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (22) | Pentru a asigura condiții uniforme
  de punere
  în
  aplicare a normelor
  privind
  calcularea și verificarea – pentru fiecare model și lot de baterii per unitate de producție –
  ,
  a cantității de cobalt, plumb
  ,
  litiu sau nichel recuperată din deșeuri și prezentă în materialele active din baterii, precum și
  a 
  cerințelor de informare privind
  documentația tehnică, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(22)

Pentru a asigura condiții uniforme
  de punere
  în
  aplicare a normelor
  privind
  calcularea și verificarea – pentru fiecare model și lot de baterii per unitate de producție –
  ,
  a cantității de cobalt, plumb
  ,
  litiu sau nichel recuperată din deșeuri și prezentă în materialele active din baterii, precum și
  a 
  cerințelor de informare privind
  documentația tehnică, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei.

| (22) | Pentru a asigura condiții uniforme în
  întreaga Uniune
  privind
  declarația referitoare la materialele recuperate, care trebuie depusă într-un format armonizat
  ,
  și privind
  documentația tehnică, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei
  pentru
  a 
  stabili formatul și documentația tehnică ale declarației privind materialele recuperate
  . |
| --- | --- |

(22)

Pentru a asigura condiții uniforme în
  întreaga Uniune
  privind
  declarația referitoare la materialele recuperate, care trebuie depusă într-un format armonizat
  ,
  și privind
  documentația tehnică, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei
  pentru
  a 
  stabili formatul și documentația tehnică ale declarației privind materialele recuperate
  .

Amendamentul 15

Propunere de regulament

Considerentul 23

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (23) | Bateriile introduse pe piața Uniunii ar trebui să fie durabile și foarte performante. Prin urmare, este necesar să se stabilească parametri de performanță și durabilitate pentru bateriile portabile
  de uz general
  , precum și pentru bateriile industriale
  reîncărcabile
  și bateriile vehiculelor electrice. Pentru bateriile vehiculelor electrice, Grupul de lucru informal al CEE-ONU privind vehiculele electrice și mediul elaborează cerințe de durabilitate la bordul vehiculului, prin urmare, prezentul regulament
  se abține de la a stabili cerințe suplimentare de durabilitate
  . Pe de altă parte, în domeniul bateriilor pentru stocarea energiei, metodele existente de măsurare pentru testarea performanței și a durabilității bateriilor nu sunt considerate suficient de precise și de reprezentative pentru a permite introducerea unor cerințe minime. Introducerea unor cerințe minime referitoare la performanța și la durabilitatea acestor baterii ar trebui însoțită de standarde armonizate sau specificații comune adecvate și disponibile. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(23)

Bateriile introduse pe piața Uniunii ar trebui să fie durabile și foarte performante. Prin urmare, este necesar să se stabilească parametri de performanță și durabilitate pentru bateriile portabile
  de uz general
  , precum și pentru bateriile industriale
  reîncărcabile
  și bateriile vehiculelor electrice. Pentru bateriile vehiculelor electrice, Grupul de lucru informal al CEE-ONU privind vehiculele electrice și mediul elaborează cerințe de durabilitate la bordul vehiculului, prin urmare, prezentul regulament
  se abține de la a stabili cerințe suplimentare de durabilitate
  . Pe de altă parte, în domeniul bateriilor pentru stocarea energiei, metodele existente de măsurare pentru testarea performanței și a durabilității bateriilor nu sunt considerate suficient de precise și de reprezentative pentru a permite introducerea unor cerințe minime. Introducerea unor cerințe minime referitoare la performanța și la durabilitatea acestor baterii ar trebui însoțită de standarde armonizate sau specificații comune adecvate și disponibile.

| (23) | Bateriile introduse pe piața Uniunii ar trebui să fie durabile și foarte performante. Prin urmare, este necesar să se stabilească parametri de performanță și durabilitate pentru bateriile portabile, precum și pentru bateriile industriale
  , bateriile pentru mijloace de transport ușoare
  și bateriile vehiculelor electrice. Pentru bateriile vehiculelor electrice, Grupul de lucru informal al CEE-ONU privind vehiculele electrice și mediul elaborează cerințe de durabilitate la bordul vehiculului, prin urmare, prezentul regulament
  ar trebui să fie coerent cu concluziile acestuia
  . Pe de altă parte, în domeniul bateriilor pentru stocarea energiei, metodele existente de măsurare pentru testarea performanței și a durabilității bateriilor nu sunt considerate suficient de precise și de reprezentative pentru a permite introducerea unor cerințe minime. Introducerea unor cerințe minime referitoare la performanța și la durabilitatea acestor baterii ar trebui însoțită de standarde armonizate sau specificații comune adecvate și disponibile. |
| --- | --- |

(23)

Bateriile introduse pe piața Uniunii ar trebui să fie durabile și foarte performante. Prin urmare, este necesar să se stabilească parametri de performanță și durabilitate pentru bateriile portabile, precum și pentru bateriile industriale
  , bateriile pentru mijloace de transport ușoare
  și bateriile vehiculelor electrice. Pentru bateriile vehiculelor electrice, Grupul de lucru informal al CEE-ONU privind vehiculele electrice și mediul elaborează cerințe de durabilitate la bordul vehiculului, prin urmare, prezentul regulament
  ar trebui să fie coerent cu concluziile acestuia
  . Pe de altă parte, în domeniul bateriilor pentru stocarea energiei, metodele existente de măsurare pentru testarea performanței și a durabilității bateriilor nu sunt considerate suficient de precise și de reprezentative pentru a permite introducerea unor cerințe minime. Introducerea unor cerințe minime referitoare la performanța și la durabilitatea acestor baterii ar trebui însoțită de standarde armonizate sau specificații comune adecvate și disponibile.

Amendamentul 16

Propunere de regulament

Considerentul 24

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (24) | Pentru a reduce impactul bateriilor asupra mediului pe durata ciclului lor de viață, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în ceea ce privește modificarea parametrilor de performanță și de durabilitate, precum și stabilirea valorilor minime pentru acești parametri pentru bateriile portabile de
  uz general
  și pentru bateriile industriale reîncărcabile, ar trebui delegată Comisiei. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(24)

Pentru a reduce impactul bateriilor asupra mediului pe durata ciclului lor de viață, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în ceea ce privește modificarea parametrilor de performanță și de durabilitate, precum și stabilirea valorilor minime pentru acești parametri pentru bateriile portabile de
  uz general
  și pentru bateriile industriale reîncărcabile, ar trebui delegată Comisiei.

| (24) | Pentru a reduce impactul bateriilor asupra mediului pe durata ciclului lor de viață, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în ceea ce privește modificarea parametrilor de performanță și de durabilitate, precum și stabilirea valorilor minime pentru acești parametri pentru bateriile portabile
  , pentru bateriile mijloacelor
  de
  transport ușoare
  și pentru bateriile industriale reîncărcabile, ar trebui delegată Comisiei. |
| --- | --- |

(24)

Pentru a reduce impactul bateriilor asupra mediului pe durata ciclului lor de viață, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în ceea ce privește modificarea parametrilor de performanță și de durabilitate, precum și stabilirea valorilor minime pentru acești parametri pentru bateriile portabile
  , pentru bateriile mijloacelor
  de
  transport ușoare
  și pentru bateriile industriale reîncărcabile, ar trebui delegată Comisiei.

Amendamentul 17

Propunere de regulament

Considerentul 24 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (24a) | Pentru a se asigura că normele Uniunii privind performanța electrochimică și durabilitatea bateriilor vehiculelor electrice sunt coerente cu specificațiile tehnice ale Grupului de lucru informal al CEE-ONU privind vehiculele electrice și mediul și având în vedere progresele tehnice și științifice, ar trebui delegată Comisiei competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene în ceea ce privește modificarea parametrilor de performanță și de durabilitate și a valorilor minime ale parametrilor respectivi pentru bateriile vehiculelor electrice. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(24a)

Pentru a se asigura că normele Uniunii privind performanța electrochimică și durabilitatea bateriilor vehiculelor electrice sunt coerente cu specificațiile tehnice ale Grupului de lucru informal al CEE-ONU privind vehiculele electrice și mediul și având în vedere progresele tehnice și științifice, ar trebui delegată Comisiei competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene în ceea ce privește modificarea parametrilor de performanță și de durabilitate și a valorilor minime ale parametrilor respectivi pentru bateriile vehiculelor electrice.

Amendamentul 18

Propunere de regulament

Considerentul 25

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (25) | Unele baterii nereîncărcabile de uz general pot presupune o utilizare ineficientă a resurselor și a energiei. Ar trebui să se stabilească cerințe obiective referitoare la performanța și durabilitatea unor astfel de baterii, pentru a se asigura că pe piață sunt introduse mai puține baterii portabile nereîncărcabile de uz general, cu performanțe scăzute
  , în special
  ,
  în cazul în
  care, pe baza unei evaluări a ciclului de viață, utilizarea alternativă a bateriilor reîncărcabile ar avea ca rezultat beneficii globale pentru mediu. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(25)

Unele baterii nereîncărcabile de uz general pot presupune o utilizare ineficientă a resurselor și a energiei. Ar trebui să se stabilească cerințe obiective referitoare la performanța și durabilitatea unor astfel de baterii, pentru a se asigura că pe piață sunt introduse mai puține baterii portabile nereîncărcabile de uz general, cu performanțe scăzute
  , în special
  ,
  în cazul în
  care, pe baza unei evaluări a ciclului de viață, utilizarea alternativă a bateriilor reîncărcabile ar avea ca rezultat beneficii globale pentru mediu.

| (25) | Unele baterii nereîncărcabile de uz general pot presupune o utilizare ineficientă a resurselor și a energiei.
  Totuși, se folosesc încă baterii nereîncărcabile pentru anumite dispozitive.
  Ar trebui să se stabilească cerințe obiective referitoare la performanța și durabilitatea unor astfel de baterii, pentru a se asigura că pe piață sunt introduse mai puține baterii portabile nereîncărcabile de uz general, cu performanțe scăzute
  . Comisia ar trebui să analizeze
  ,
  pentru anumite grupuri de produse
  care
  utilizează baterii nereîncărcabile
  , pe baza unei evaluări a ciclului de viață,
  dacă
  utilizarea alternativă a bateriilor reîncărcabile ar avea ca rezultat beneficii globale pentru mediu
  și dacă, prin urmare, ar trebui să se renunțe treptat la utilizarea bateriilor portabile nereîncărcabile de uz general
  .
  De asemenea, ar trebui ca cerințele prezentului regulament să poată fi completate cu cerințe stabilite prin măsuri de punere în aplicare în temeiul Directivei 2009/125/CE a Parlamentului European și a Consiliului

   (1)

  în cazul anumitor produse alimentate de baterii. |
| --- | --- |

(25)

Unele baterii nereîncărcabile de uz general pot presupune o utilizare ineficientă a resurselor și a energiei.
  Totuși, se folosesc încă baterii nereîncărcabile pentru anumite dispozitive.
  Ar trebui să se stabilească cerințe obiective referitoare la performanța și durabilitatea unor astfel de baterii, pentru a se asigura că pe piață sunt introduse mai puține baterii portabile nereîncărcabile de uz general, cu performanțe scăzute
  . Comisia ar trebui să analizeze
  ,
  pentru anumite grupuri de produse
  care
  utilizează baterii nereîncărcabile
  , pe baza unei evaluări a ciclului de viață,
  dacă
  utilizarea alternativă a bateriilor reîncărcabile ar avea ca rezultat beneficii globale pentru mediu
  și dacă, prin urmare, ar trebui să se renunțe treptat la utilizarea bateriilor portabile nereîncărcabile de uz general
  .
  De asemenea, ar trebui ca cerințele prezentului regulament să poată fi completate cu cerințe stabilite prin măsuri de punere în aplicare în temeiul Directivei 2009/125/CE a Parlamentului European și a Consiliului

   (1)

  în cazul anumitor produse alimentate de baterii.

Amendamentul 19

Propunere de regulament

Considerentul 26

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (26) | Pentru a se asigura că bateriile portabile încorporate în aparate fac obiectul colectării separate, al tratării și al reciclării corespunzătoare de înaltă calitate, odată ce acestea au devenit deșeuri, sunt necesare dispoziții care să asigure posibilitatea de demontare a acestora din astfel de aparate și posibilitatea de înlocuire a acestora în astfel de aparate. De asemenea, bateriile uzate ar trebui să poată fi înlocuite astfel încât să se prelungească durata de viață preconizată a aparatelor din care acestea fac parte. Dispozițiile generale din prezentul regulament pot fi completate cu cerințe privind anumite produse alimentate de baterii, prevăzute în cadrul măsurilor de punere în aplicare, în temeiul Directivei 2009/125/CE
  a Parlamentului European și a Consiliului

   (33). În cazul în care alte acte legislative ale Uniunii prevăd cerințe mai specifice, din motive de siguranță, în ceea ce privește demontarea bateriilor din produse (de exemplu, jucării), ar trebui să se respecte acele norme specifice. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(26)

Pentru a se asigura că bateriile portabile încorporate în aparate fac obiectul colectării separate, al tratării și al reciclării corespunzătoare de înaltă calitate, odată ce acestea au devenit deșeuri, sunt necesare dispoziții care să asigure posibilitatea de demontare a acestora din astfel de aparate și posibilitatea de înlocuire a acestora în astfel de aparate. De asemenea, bateriile uzate ar trebui să poată fi înlocuite astfel încât să se prelungească durata de viață preconizată a aparatelor din care acestea fac parte. Dispozițiile generale din prezentul regulament pot fi completate cu cerințe privind anumite produse alimentate de baterii, prevăzute în cadrul măsurilor de punere în aplicare, în temeiul Directivei 2009/125/CE
  a Parlamentului European și a Consiliului

   (33). În cazul în care alte acte legislative ale Uniunii prevăd cerințe mai specifice, din motive de siguranță, în ceea ce privește demontarea bateriilor din produse (de exemplu, jucării), ar trebui să se respecte acele norme specifice.

| (26) | Pentru a se asigura că bateriile portabile încorporate în aparate fac obiectul colectării separate, al tratării și al reciclării corespunzătoare de înaltă calitate, odată ce acestea au devenit deșeuri, sunt necesare dispoziții care să asigure posibilitatea de demontare a acestora din astfel de aparate și posibilitatea de înlocuire a acestora în astfel de aparate.
  De asemenea, ar trebui stabilite norme pentru bateriile mijloacelor de transport ușoare.
  De asemenea, bateriile uzate ar trebui să poată fi înlocuite astfel încât să se prelungească durata de viață preconizată a aparatelor din care acestea fac parte. Dispozițiile generale din prezentul regulament pot fi completate cu cerințe privind anumite produse alimentate de baterii, prevăzute în cadrul măsurilor de punere în aplicare, în temeiul Directivei 2009/125/CE. În cazul în care alte acte legislative ale Uniunii prevăd cerințe mai specifice, din motive de siguranță, în ceea ce privește demontarea bateriilor din produse (de exemplu, jucării), ar trebui să se respecte acele norme specifice.
  De asemenea, ar trebui prevăzute dispoziții astfel încât să se poată elimina și înlocui bateriile industriale, bateriile auto și bateriile vehiculelor electrice, ținând seama de caracterele lor diferite și de cerințele de siguranță ale fiecăreia. |
| --- | --- |

(26)

Pentru a se asigura că bateriile portabile încorporate în aparate fac obiectul colectării separate, al tratării și al reciclării corespunzătoare de înaltă calitate, odată ce acestea au devenit deșeuri, sunt necesare dispoziții care să asigure posibilitatea de demontare a acestora din astfel de aparate și posibilitatea de înlocuire a acestora în astfel de aparate.
  De asemenea, ar trebui stabilite norme pentru bateriile mijloacelor de transport ușoare.
  De asemenea, bateriile uzate ar trebui să poată fi înlocuite astfel încât să se prelungească durata de viață preconizată a aparatelor din care acestea fac parte. Dispozițiile generale din prezentul regulament pot fi completate cu cerințe privind anumite produse alimentate de baterii, prevăzute în cadrul măsurilor de punere în aplicare, în temeiul Directivei 2009/125/CE. În cazul în care alte acte legislative ale Uniunii prevăd cerințe mai specifice, din motive de siguranță, în ceea ce privește demontarea bateriilor din produse (de exemplu, jucării), ar trebui să se respecte acele norme specifice.
  De asemenea, ar trebui prevăzute dispoziții astfel încât să se poată elimina și înlocui bateriile industriale, bateriile auto și bateriile vehiculelor electrice, ținând seama de caracterele lor diferite și de cerințele de siguranță ale fiecăreia.

Amendamentul 20

Propunere de regulament

Considerentul 26 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (26a) | Bateriile auto, bateriile pentru vehicule electrice și bateriile industriale ar trebui să poată fi demontate și înlocuite de depanatori profesioniști. Ar trebui prevăzute dispoziții care să garanteze că astfel de baterii pot fi demontate, înlocuite și dezasamblate. Este important să se poată evalua siguranța acestor baterii, atunci când sunt reparate, pe baza unor încercări nedistructive adaptate la ele. Pentru a facilita repararea bateriilor auto, a bateriilor vehiculelor electrice și a bateriilor industriale, ar trebui delegată Comisiei competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene în ceea ce privește completarea prezentului regulament pentru a stabili criterii privind posibilitatea de demontare, de înlocuire și de dezasamblare a bateriilor auto, a bateriilor vehiculelor electrice și a bateriilor industriale. Pentru a putea evalua siguranța unor astfel de baterii atunci când sunt reparate, ar trebui delegată Comisiei competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene în ceea ce privește definirea unor metode de încercare nedistructive corespunzătoare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(26a)

Bateriile auto, bateriile pentru vehicule electrice și bateriile industriale ar trebui să poată fi demontate și înlocuite de depanatori profesioniști. Ar trebui prevăzute dispoziții care să garanteze că astfel de baterii pot fi demontate, înlocuite și dezasamblate. Este important să se poată evalua siguranța acestor baterii, atunci când sunt reparate, pe baza unor încercări nedistructive adaptate la ele. Pentru a facilita repararea bateriilor auto, a bateriilor vehiculelor electrice și a bateriilor industriale, ar trebui delegată Comisiei competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene în ceea ce privește completarea prezentului regulament pentru a stabili criterii privind posibilitatea de demontare, de înlocuire și de dezasamblare a bateriilor auto, a bateriilor vehiculelor electrice și a bateriilor industriale. Pentru a putea evalua siguranța unor astfel de baterii atunci când sunt reparate, ar trebui delegată Comisiei competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene în ceea ce privește definirea unor metode de încercare nedistructive corespunzătoare.

Amendamentul 21

Propunere de regulament

Considerentul 26 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (26b) | Pentru a reduce și mai mult deșeurile, legislația de punere în aplicare a proiectării ecologice specifice produselor și viitoarea inițiativă privind produsele sustenabile ar trebui să promoveze interoperabilitatea bateriilor, a conectorilor și a încărcătoarelor pentru toate tipurile de produse. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(26b)

Pentru a reduce și mai mult deșeurile, legislația de punere în aplicare a proiectării ecologice specifice produselor și viitoarea inițiativă privind produsele sustenabile ar trebui să promoveze interoperabilitatea bateriilor, a conectorilor și a încărcătoarelor pentru toate tipurile de produse.

Amendamentul 22

Propunere de regulament

Considerentul 26 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (26c) | Interoperabilitatea încărcătoarelor în cadrul unor anumite categorii de baterii ar putea reduce deșeurile și costurile inutile în beneficiul consumatorilor și al altor utilizatori finali. Prin urmare, ar trebui să fie posibilă reîncărcarea bateriilor vehiculelor electrice, mijloacelor de transport ușoare și a bateriilor reîncărcabile încorporate în anumite categorii de echipamente electrice și electronice cu ajutorul unor încărcătoare comune, care să permită interoperabilitatea în cadrul fiecărei categorii de baterii. Așadar, prezentul regulament ar trebui să includă dispoziții care să impună Comisiei să evalueze cele mai bune modalități de a introduce standarde armonizate pentru încărcătoarele comune, care să se aplice cel târziu de la 1 ianuarie 2026 pentru respectivele categorii de baterii. Această evaluare ar trebui să fie însoțită de o propunere legislativă, dacă este cazul. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(26c)

Interoperabilitatea încărcătoarelor în cadrul unor anumite categorii de baterii ar putea reduce deșeurile și costurile inutile în beneficiul consumatorilor și al altor utilizatori finali. Prin urmare, ar trebui să fie posibilă reîncărcarea bateriilor vehiculelor electrice, mijloacelor de transport ușoare și a bateriilor reîncărcabile încorporate în anumite categorii de echipamente electrice și electronice cu ajutorul unor încărcătoare comune, care să permită interoperabilitatea în cadrul fiecărei categorii de baterii. Așadar, prezentul regulament ar trebui să includă dispoziții care să impună Comisiei să evalueze cele mai bune modalități de a introduce standarde armonizate pentru încărcătoarele comune, care să se aplice cel târziu de la 1 ianuarie 2026 pentru respectivele categorii de baterii. Această evaluare ar trebui să fie însoțită de o propunere legislativă, dacă este cazul.

Amendamentul 23

Propunere de regulament

Considerentul 27

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (27) | Bateriile fiabile sunt esențiale pentru funcționarea și siguranța multor produse, aparate și servicii. Prin urmare, bateriile ar trebui proiectate și fabricate astfel încât să se asigure funcționarea și utilizarea lor în condiții de siguranță. Acest aspect este deosebit de relevant pentru sistemele de stocare a energiei cu acumulatori staționari, care în prezent nu sunt reglementate de alte acte legislative ale UE. Prin urmare, pentru aceste
  sisteme de stocare a energiei
  , ar trebui să se stabilească parametrii care să fie luați în considerare în cadrul încercărilor de siguranță. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(27)

Bateriile fiabile sunt esențiale pentru funcționarea și siguranța multor produse, aparate și servicii. Prin urmare, bateriile ar trebui proiectate și fabricate astfel încât să se asigure funcționarea și utilizarea lor în condiții de siguranță. Acest aspect este deosebit de relevant pentru sistemele de stocare a energiei cu acumulatori staționari, care în prezent nu sunt reglementate de alte acte legislative ale UE. Prin urmare, pentru aceste
  sisteme de stocare a energiei
  , ar trebui să se stabilească parametrii care să fie luați în considerare în cadrul încercărilor de siguranță.

| (27) | Bateriile fiabile sunt esențiale pentru funcționarea și siguranța multor produse, aparate și servicii. Prin urmare, bateriile ar trebui proiectate și fabricate astfel încât să se asigure funcționarea și utilizarea lor în condiții de siguranță
  , pentru a nu aduce prejudicii sau daune oamenilor, mediului sau bunurilor
  . Acest aspect este deosebit de relevant pentru
  bateriile din
  sistemele de stocare a energiei cu acumulatori staționari, care în prezent nu sunt reglementate de alte acte legislative ale UE. Prin urmare, pentru aceste
  baterii
  , ar trebui să se stabilească parametrii care să fie luați în considerare în cadrul încercărilor de siguranță
  și ar trebui completați de standardele aplicabile ale CEN, CENELEC și IEC
  . |
| --- | --- |

(27)

Bateriile fiabile sunt esențiale pentru funcționarea și siguranța multor produse, aparate și servicii. Prin urmare, bateriile ar trebui proiectate și fabricate astfel încât să se asigure funcționarea și utilizarea lor în condiții de siguranță
  , pentru a nu aduce prejudicii sau daune oamenilor, mediului sau bunurilor
  . Acest aspect este deosebit de relevant pentru
  bateriile din
  sistemele de stocare a energiei cu acumulatori staționari, care în prezent nu sunt reglementate de alte acte legislative ale UE. Prin urmare, pentru aceste
  baterii
  , ar trebui să se stabilească parametrii care să fie luați în considerare în cadrul încercărilor de siguranță
  și ar trebui completați de standardele aplicabile ale CEN, CENELEC și IEC
  .

Amendamentul 24

Propunere de regulament

Considerentul 28

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (28) | Bateriile ar trebui etichetate pentru a le oferi utilizatorilor finali informații transparente, fiabile și clare cu privire la baterii, la principalele lor caracteristici și la deșeurile de baterii și pentru a permite utilizatorilor finali să ia decizii în cunoștință de cauză atunci când achiziționează și elimină baterii, iar operatorilor de deșeuri să trateze corespunzător deșeurile de baterii. Bateriile ar trebui să fie etichetate cu toate informațiile necesare privind caracteristicile lor principale, inclusiv capacitatea și conținutul de anumite substanțe periculoase. Pentru a asigura disponibilitatea informațiilor în timp, acestea ar trebui puse la dispoziție și prin coduri QR. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(28)

Bateriile ar trebui etichetate pentru a le oferi utilizatorilor finali informații transparente, fiabile și clare cu privire la baterii, la principalele lor caracteristici și la deșeurile de baterii și pentru a permite utilizatorilor finali să ia decizii în cunoștință de cauză atunci când achiziționează și elimină baterii, iar operatorilor de deșeuri să trateze corespunzător deșeurile de baterii. Bateriile ar trebui să fie etichetate cu toate informațiile necesare privind caracteristicile lor principale, inclusiv capacitatea și conținutul de anumite substanțe periculoase. Pentru a asigura disponibilitatea informațiilor în timp, acestea ar trebui puse la dispoziție și prin coduri QR.

| (28) | Bateriile ar trebui etichetate pentru a le oferi utilizatorilor finali informații transparente, fiabile și clare cu privire la baterii, la principalele lor caracteristici și la deșeurile de baterii și pentru a permite utilizatorilor finali să ia decizii în cunoștință de cauză atunci când achiziționează și elimină baterii, iar operatorilor de deșeuri să trateze corespunzător deșeurile de baterii. Bateriile ar trebui să fie etichetate cu toate informațiile necesare privind caracteristicile lor principale, inclusiv capacitatea
  , caracteristicile de producție
  și conținutul de anumite substanțe periculoase. Pentru a asigura disponibilitatea informațiilor în timp, acestea ar trebui puse la dispoziție și prin coduri QR
  , care ar trebui să respecte orientările prevăzute de standardul ISO/IEC 18004. Codul QR imprimat sau gravat pe toate bateriile ar trebui să permită accesul la pașaportul de produs al unei baterii. Etichetele și codurile QR ar trebui să fie accesibile persoanelor cu dizabilități, în conformitate cu cerințele stabilite în Directiva (UE) 2019/882 a Parlamentului European și a Consiliului

   (1)

  . |
| --- | --- |

(28)

Bateriile ar trebui etichetate pentru a le oferi utilizatorilor finali informații transparente, fiabile și clare cu privire la baterii, la principalele lor caracteristici și la deșeurile de baterii și pentru a permite utilizatorilor finali să ia decizii în cunoștință de cauză atunci când achiziționează și elimină baterii, iar operatorilor de deșeuri să trateze corespunzător deșeurile de baterii. Bateriile ar trebui să fie etichetate cu toate informațiile necesare privind caracteristicile lor principale, inclusiv capacitatea
  , caracteristicile de producție
  și conținutul de anumite substanțe periculoase. Pentru a asigura disponibilitatea informațiilor în timp, acestea ar trebui puse la dispoziție și prin coduri QR
  , care ar trebui să respecte orientările prevăzute de standardul ISO/IEC 18004. Codul QR imprimat sau gravat pe toate bateriile ar trebui să permită accesul la pașaportul de produs al unei baterii. Etichetele și codurile QR ar trebui să fie accesibile persoanelor cu dizabilități, în conformitate cu cerințele stabilite în Directiva (UE) 2019/882 a Parlamentului European și a Consiliului

   (1)

  .

Amendamentul 25

Propunere de regulament

Considerentul 29

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (29) | Informațiile privind performanța bateriilor sunt esențiale pentru a asigura că utilizatorii finali,
  în calitate de consumatori
  , sunt informați în mod corespunzător și în timp util și, în special, că aceștia au o bază comună pentru a compara diferite baterii, înainte de achiziționare. Prin urmare, bateriile portabile de
  uz general
  și bateriile auto ar trebui marcate cu o etichetă care să conțină informațiile privind durata lor medie minimă în cazul utilizării în aplicații specifice. În plus, este important ca utilizatorul final să fie îndrumat să elimine deșeurile de baterii în mod corespunzător. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(29)

Informațiile privind performanța bateriilor sunt esențiale pentru a asigura că utilizatorii finali,
  în calitate de consumatori
  , sunt informați în mod corespunzător și în timp util și, în special, că aceștia au o bază comună pentru a compara diferite baterii, înainte de achiziționare. Prin urmare, bateriile portabile de
  uz general
  și bateriile auto ar trebui marcate cu o etichetă care să conțină informațiile privind durata lor medie minimă în cazul utilizării în aplicații specifice. În plus, este important ca utilizatorul final să fie îndrumat să elimine deșeurile de baterii în mod corespunzător.

| (29) | Informațiile privind performanța bateriilor sunt esențiale pentru a asigura că utilizatorii finali,
  mai ales consumatorii
  , sunt informați în mod corespunzător și în timp util și, în special, că aceștia au o bază comună pentru a compara diferite baterii, înainte de achiziționare. Prin urmare, bateriile portabile
  , bateriile mijloacelor
  de
  transport ușoare
  și bateriile auto ar trebui marcate cu o etichetă care să conțină informațiile privind durata lor medie minimă în cazul utilizării în aplicații specifice
  și durata lor de viață preconizată
  . În plus, este important ca utilizatorul final să fie îndrumat să elimine deșeurile de baterii în mod corespunzător. |
| --- | --- |

(29)

Informațiile privind performanța bateriilor sunt esențiale pentru a asigura că utilizatorii finali,
  mai ales consumatorii
  , sunt informați în mod corespunzător și în timp util și, în special, că aceștia au o bază comună pentru a compara diferite baterii, înainte de achiziționare. Prin urmare, bateriile portabile
  , bateriile mijloacelor
  de
  transport ușoare
  și bateriile auto ar trebui marcate cu o etichetă care să conțină informațiile privind durata lor medie minimă în cazul utilizării în aplicații specifice
  și durata lor de viață preconizată
  . În plus, este important ca utilizatorul final să fie îndrumat să elimine deșeurile de baterii în mod corespunzător.

Amendamentul 26

Propunere de regulament

Considerentul 30

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (30) | Bateriile
  industriale reîncărcabile și
  bateriile pentru vehicule electrice, cu
  stocare internă și capacitate mai mare de 2 kWh, ar trebui să conțină
  un sistem de gestionare a bateriilor care să
  stocheze date astfel încât
  starea de sănătate și durata de viață preconizată ale bateriilor să poată fi determinate în orice moment de către utilizatorul final sau de către orice alt terț care acționează în numele său. Pentru a 
  reafecta
  sau
  refabrica o baterie
  , ar trebui să se ofere acces în orice moment persoanei care a achiziționat bateria sau oricărei terțe părți care acționează în numele acesteia pentru a evalua valoarea reziduală a bateriei, pentru a facilita reutilizarea, reafectarea sau refabricarea bateriei și pentru a pune bateria la dispoziția agregatorilor independenți definiți în Directiva (UE) 2019/944 a Parlamentului European și a Consiliului (34) care operează centrale electrice virtuale în rețelele electrice. Această cerință ar trebui să se aplice în completarea legislației Uniunii privind omologarea de tip a vehiculelor, inclusiv specificațiilor tehnice referitoare la accesul la date în vehiculele electrice, care pot rezulta din activitatea Grupului de lucru informal al CEE-ONU privind vehiculele electrice și mediul. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(30)

Bateriile
  industriale reîncărcabile și
  bateriile pentru vehicule electrice, cu
  stocare internă și capacitate mai mare de 2 kWh, ar trebui să conțină
  un sistem de gestionare a bateriilor care să
  stocheze date astfel încât
  starea de sănătate și durata de viață preconizată ale bateriilor să poată fi determinate în orice moment de către utilizatorul final sau de către orice alt terț care acționează în numele său. Pentru a 
  reafecta
  sau
  refabrica o baterie
  , ar trebui să se ofere acces în orice moment persoanei care a achiziționat bateria sau oricărei terțe părți care acționează în numele acesteia pentru a evalua valoarea reziduală a bateriei, pentru a facilita reutilizarea, reafectarea sau refabricarea bateriei și pentru a pune bateria la dispoziția agregatorilor independenți definiți în Directiva (UE) 2019/944 a Parlamentului European și a Consiliului (34) care operează centrale electrice virtuale în rețelele electrice. Această cerință ar trebui să se aplice în completarea legislației Uniunii privind omologarea de tip a vehiculelor, inclusiv specificațiilor tehnice referitoare la accesul la date în vehiculele electrice, care pot rezulta din activitatea Grupului de lucru informal al CEE-ONU privind vehiculele electrice și mediul.

| (30) | Bateriile
  din cadrul sistemelor de stocare a energiei
  cu
  acumulatori staționari, bateriile mijloacelor de transport ușoare și
  bateriile pentru vehicule electrice
  conțin
  un sistem de gestionare a bateriilor care
  stochează date. Respectivul sistem de gestionare a bateriilor ar trebui
  să
  conțină informații referitoare la
  starea de sănătate
  , siguranța
  și durata de viață preconizată ale bateriilor
  , astfel încât aspectele respective
  să poată fi determinate în orice moment de către utilizatorul final sau de către orice alt terț care acționează în numele său. Pentru a 
  înlesni reutilizarea, reafectarea
  sau
  refabricarea unei baterii
  , ar trebui să se ofere acces
  numai la citirea datelor din sistemul de gestionare a bateriei
  în orice moment persoanei care a achiziționat bateria sau oricărei terțe părți care acționează în numele acesteia pentru a evalua valoarea reziduală a bateriei, pentru a facilita
  pregătirea pentru reutilizare,
  reutilizarea,
  pregătirea pentru reafectare,
  reafectarea sau refabricarea bateriei și pentru a pune bateria la dispoziția agregatorilor independenți definiți în Directiva (UE) 2019/944 a Parlamentului European și a Consiliului (34) care operează centrale electrice virtuale în rețelele electrice
  , inclusiv la caracteristicile necesare exploatării serviciilor de la vehicul la rețea. Pentru a facilita adoptarea și utilizarea lor în Uniune, bateriile vehiculelor electrice și bateriilor mijloacelor de transport ușoare ar trebui să aibă la dispoziție numai pentru citire și în timp real date din sistemul de bord al vehiculului privind starea de sănătate a bateriei, nivelul său de încărcare, valoarea setată a puterii bateriei și capacitatea bateriei. Sistemul de gestionare a bateriilor pentru vehiculele electrice ar trebui să aibă și o funcție de comunicare care să facă posibilă existența unor funcții de încărcare inteligente, cum ar fi încărcarea de la vehicul la rețea („vehicle-to-grid”), încărcarea altor baterii de la bateria vehiculului („vehicle-to-load”), încărcarea de la vehicul la vehicul („vehicle-to-vehicle”), încărcarea de la vehicul la baterii externe („vehicle-to-powerbank”) și de la vehicul la clădiri („vehicle-to-building”)
  . Această cerință ar trebui să se aplice în completarea legislației Uniunii privind omologarea de tip a vehiculelor, inclusiv specificațiilor tehnice referitoare la accesul la date în vehiculele electrice, care pot rezulta din activitatea Grupului de lucru informal al CEE-ONU privind vehiculele electrice și mediul.
  După ce devin aplicabile în dreptul Uniunii, specificațiile tehnice bazate pe regulamentele tehnice mondiale ale CEE-ONU (RTM CEE-ONU) ar trebui considerate criteriu de referință pentru datele privind parametrii ce determină starea de sănătate și durata de viață preconizată a bateriilor, date pe care le conține sistemul de gestionare a bateriilor. |
| --- | --- |

(30)

Bateriile
  din cadrul sistemelor de stocare a energiei
  cu
  acumulatori staționari, bateriile mijloacelor de transport ușoare și
  bateriile pentru vehicule electrice
  conțin
  un sistem de gestionare a bateriilor care
  stochează date. Respectivul sistem de gestionare a bateriilor ar trebui
  să
  conțină informații referitoare la
  starea de sănătate
  , siguranța
  și durata de viață preconizată ale bateriilor
  , astfel încât aspectele respective
  să poată fi determinate în orice moment de către utilizatorul final sau de către orice alt terț care acționează în numele său. Pentru a 
  înlesni reutilizarea, reafectarea
  sau
  refabricarea unei baterii
  , ar trebui să se ofere acces
  numai la citirea datelor din sistemul de gestionare a bateriei
  în orice moment persoanei care a achiziționat bateria sau oricărei terțe părți care acționează în numele acesteia pentru a evalua valoarea reziduală a bateriei, pentru a facilita
  pregătirea pentru reutilizare,
  reutilizarea,
  pregătirea pentru reafectare,
  reafectarea sau refabricarea bateriei și pentru a pune bateria la dispoziția agregatorilor independenți definiți în Directiva (UE) 2019/944 a Parlamentului European și a Consiliului (34) care operează centrale electrice virtuale în rețelele electrice
  , inclusiv la caracteristicile necesare exploatării serviciilor de la vehicul la rețea. Pentru a facilita adoptarea și utilizarea lor în Uniune, bateriile vehiculelor electrice și bateriilor mijloacelor de transport ușoare ar trebui să aibă la dispoziție numai pentru citire și în timp real date din sistemul de bord al vehiculului privind starea de sănătate a bateriei, nivelul său de încărcare, valoarea setată a puterii bateriei și capacitatea bateriei. Sistemul de gestionare a bateriilor pentru vehiculele electrice ar trebui să aibă și o funcție de comunicare care să facă posibilă existența unor funcții de încărcare inteligente, cum ar fi încărcarea de la vehicul la rețea („vehicle-to-grid”), încărcarea altor baterii de la bateria vehiculului („vehicle-to-load”), încărcarea de la vehicul la vehicul („vehicle-to-vehicle”), încărcarea de la vehicul la baterii externe („vehicle-to-powerbank”) și de la vehicul la clădiri („vehicle-to-building”)
  . Această cerință ar trebui să se aplice în completarea legislației Uniunii privind omologarea de tip a vehiculelor, inclusiv specificațiilor tehnice referitoare la accesul la date în vehiculele electrice, care pot rezulta din activitatea Grupului de lucru informal al CEE-ONU privind vehiculele electrice și mediul.
  După ce devin aplicabile în dreptul Uniunii, specificațiile tehnice bazate pe regulamentele tehnice mondiale ale CEE-ONU (RTM CEE-ONU) ar trebui considerate criteriu de referință pentru datele privind parametrii ce determină starea de sănătate și durata de viață preconizată a bateriilor, date pe care le conține sistemul de gestionare a bateriilor.

Amendamentul 27

Propunere de regulament

Considerentul 31

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (31) | O serie de cerințe specifice produselor în temeiul prezentului regulament, inclusiv performanța, durabilitatea, reafectarea și siguranța, ar trebui să fie măsurate prin metode fiabile, exacte și reproductibile, care să țină seama de măsurătorile și metodologiile de calcul
  actuale
  și general recunoscute. Pentru a se asigura că nu există bariere în calea comerțului pe piața internă, standardele ar trebui armonizate la nivelul Uniunii. Astfel de metode și standarde ar trebui să țină seama, pe cât posibil, de modul de utilizare a bateriilor în viața reală, să reflecte intervalul mediu al comportamentului consumatorului și să fie solide, pentru a descuraja eludarea intenționată sau neintenționată. Odată ce o trimitere la un astfel de standard a fost adoptată în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1025/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (35) și a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, prezumția de conformitate este stabilită în legătură cu cerințele specifice produsului, adoptate în temeiul prezentului regulament, cu condiția ca rezultatul acestor metode să demonstreze că sunt atinse valorile minime stabilite pentru respectivele cerințe de fond. În absența unor standarde publicate la data aplicării cerințelor specifice produselor, Comisia ar trebui să adopte specificații comune prin acte de punere în aplicare, iar respectarea acestor specificații
  dă
  naștere, de asemenea, prezumției de conformitate. În cazurile în care, într-o etapă ulterioară, se consideră că specificațiile comune prezintă deficiențe, Comisia ar trebui, printr-un act de punere în aplicare, să modifice sau să abroge specificațiile comune în cauză. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(31)

O serie de cerințe specifice produselor în temeiul prezentului regulament, inclusiv performanța, durabilitatea, reafectarea și siguranța, ar trebui să fie măsurate prin metode fiabile, exacte și reproductibile, care să țină seama de măsurătorile și metodologiile de calcul
  actuale
  și general recunoscute. Pentru a se asigura că nu există bariere în calea comerțului pe piața internă, standardele ar trebui armonizate la nivelul Uniunii. Astfel de metode și standarde ar trebui să țină seama, pe cât posibil, de modul de utilizare a bateriilor în viața reală, să reflecte intervalul mediu al comportamentului consumatorului și să fie solide, pentru a descuraja eludarea intenționată sau neintenționată. Odată ce o trimitere la un astfel de standard a fost adoptată în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1025/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (35) și a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, prezumția de conformitate este stabilită în legătură cu cerințele specifice produsului, adoptate în temeiul prezentului regulament, cu condiția ca rezultatul acestor metode să demonstreze că sunt atinse valorile minime stabilite pentru respectivele cerințe de fond. În absența unor standarde publicate la data aplicării cerințelor specifice produselor, Comisia ar trebui să adopte specificații comune prin acte de punere în aplicare, iar respectarea acestor specificații
  dă
  naștere, de asemenea, prezumției de conformitate. În cazurile în care, într-o etapă ulterioară, se consideră că specificațiile comune prezintă deficiențe, Comisia ar trebui, printr-un act de punere în aplicare, să modifice sau să abroge specificațiile comune în cauză.

| (31) | O serie de cerințe specifice produselor în temeiul prezentului regulament, inclusiv performanța, durabilitatea, reafectarea și siguranța, ar trebui să fie măsurate prin metode fiabile, exacte și reproductibile, care să țină seama de măsurătorile
  , standardele
  și metodologiile de calcul
  de ultimă oră
  și general recunoscute. Pentru a se asigura că nu există bariere în calea comerțului pe piața internă, standardele ar trebui armonizate la nivelul Uniunii. Astfel de metode și standarde ar trebui să țină seama, pe cât posibil, de modul de utilizare a bateriilor în viața reală, să reflecte intervalul mediu al comportamentului consumatorului și să fie solide, pentru a descuraja eludarea intenționată sau neintenționată. Odată ce o trimitere la un astfel de standard a fost adoptată în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1025/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (35) și a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, prezumția de conformitate este stabilită în legătură cu cerințele specifice produsului, adoptate în temeiul prezentului regulament, cu condiția ca rezultatul acestor metode să demonstreze că sunt atinse valorile minime stabilite pentru respectivele cerințe de fond.
  Pentru a evita suprapunerea standardelor, pentru a maximiza eficiența și pentru a lua în considerare cele mai înalte competențe și cunoștințe de ultimă oră, Comisia ar trebui să încerce să ceară uneia sau mai multor organizații europene de standardizare să elaboreze un astfel de standard, dacă


  nu există unul.
  În absența unor standarde publicate la data aplicării cerințelor specifice produselor
  sau dacă organismul de standardizare european nu a dat un răspuns satisfăcător
  , Comisia ar trebui să adopte
  , în cazuri excepționale și justificate și după ce se consultă cu părțile interesate în cauză,
  specificații comune prin acte de punere în aplicare, iar respectarea acestor specificații
  ar trebui să dea
  naștere, de asemenea, prezumției de conformitate. În cazurile în care, într-o etapă ulterioară, se consideră că specificațiile comune prezintă deficiențe, Comisia ar trebui, printr-un act de punere în aplicare, să modifice sau să abroge specificațiile comune în cauză. |
| --- | --- |

(31)

O serie de cerințe specifice produselor în temeiul prezentului regulament, inclusiv performanța, durabilitatea, reafectarea și siguranța, ar trebui să fie măsurate prin metode fiabile, exacte și reproductibile, care să țină seama de măsurătorile
  , standardele
  și metodologiile de calcul
  de ultimă oră
  și general recunoscute. Pentru a se asigura că nu există bariere în calea comerțului pe piața internă, standardele ar trebui armonizate la nivelul Uniunii. Astfel de metode și standarde ar trebui să țină seama, pe cât posibil, de modul de utilizare a bateriilor în viața reală, să reflecte intervalul mediu al comportamentului consumatorului și să fie solide, pentru a descuraja eludarea intenționată sau neintenționată. Odată ce o trimitere la un astfel de standard a fost adoptată în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1025/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (35) și a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, prezumția de conformitate este stabilită în legătură cu cerințele specifice produsului, adoptate în temeiul prezentului regulament, cu condiția ca rezultatul acestor metode să demonstreze că sunt atinse valorile minime stabilite pentru respectivele cerințe de fond.
  Pentru a evita suprapunerea standardelor, pentru a maximiza eficiența și pentru a lua în considerare cele mai înalte competențe și cunoștințe de ultimă oră, Comisia ar trebui să încerce să ceară uneia sau mai multor organizații europene de standardizare să elaboreze un astfel de standard, dacă


  nu există unul.
  În absența unor standarde publicate la data aplicării cerințelor specifice produselor
  sau dacă organismul de standardizare european nu a dat un răspuns satisfăcător
  , Comisia ar trebui să adopte
  , în cazuri excepționale și justificate și după ce se consultă cu părțile interesate în cauză,
  specificații comune prin acte de punere în aplicare, iar respectarea acestor specificații
  ar trebui să dea
  naștere, de asemenea, prezumției de conformitate. În cazurile în care, într-o etapă ulterioară, se consideră că specificațiile comune prezintă deficiențe, Comisia ar trebui, printr-un act de punere în aplicare, să modifice sau să abroge specificațiile comune în cauză.

Amendamentul 28

Propunere de regulament

Considerentul 31 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (31a) | Implicarea activă în activitatea comitetelor internaționale de standardizare este o condiție prealabilă strategică importantă pentru introducerea pe piață a tehnologiilor viitoare. În unele cazuri Uniunea a fost subreprezentată în aceste comitete. Prin urmare, Comisia și statele membre ar trebui să sprijine activ activitatea întreprinderilor europene în cadrul unor astfel de comitete internaționale de standardizare. Înainte de a lua în considerare adoptarea standardelor prin intermediul legislației secundare, Comisia ar trebui să evalueze cu atenție activitatea desfășurată la nivel internațional. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(31a)

Implicarea activă în activitatea comitetelor internaționale de standardizare este o condiție prealabilă strategică importantă pentru introducerea pe piață a tehnologiilor viitoare. În unele cazuri Uniunea a fost subreprezentată în aceste comitete. Prin urmare, Comisia și statele membre ar trebui să sprijine activ activitatea întreprinderilor europene în cadrul unor astfel de comitete internaționale de standardizare. Înainte de a lua în considerare adoptarea standardelor prin intermediul legislației secundare, Comisia ar trebui să evalueze cu atenție activitatea desfășurată la nivel internațional.

Amendamentul 29

Propunere de regulament

Considerentul 31 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (31b) | Comisia ar trebui să asigure că standardele armonizate și specificațiile comune sunt coerente în prezentul regulament și în momentul revizuirii Regulamentului (UE) nr. 1025/2012. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(31b)

Comisia ar trebui să asigure că standardele armonizate și specificațiile comune sunt coerente în prezentul regulament și în momentul revizuirii Regulamentului (UE) nr. 1025/2012.

Amendamentul 30

Propunere de regulament

Considerentul 32

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (32) | Pentru a asigura accesul
  eficace
  la informații în scopul supravegherii pieței, pentru a se adapta la noile tehnologii și pentru a asigura reziliența în cazul crizelor mondiale, cum ar fi pandemia de COVID-19,
  ar trebui să fie posibil să se furnizeze online informații
  privind conformitatea cu toate actele Uniunii aplicabile bateriilor, sub forma unei declarații de conformitate UE unice. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(32)

Pentru a asigura accesul
  eficace
  la informații în scopul supravegherii pieței, pentru a se adapta la noile tehnologii și pentru a asigura reziliența în cazul crizelor mondiale, cum ar fi pandemia de COVID-19,
  ar trebui să fie posibil să se furnizeze online informații
  privind conformitatea cu toate actele Uniunii aplicabile bateriilor, sub forma unei declarații de conformitate UE unice.

| (32) | Pentru a asigura accesul
  efectiv
  la informații în scopul supravegherii pieței, pentru a se adapta la noile tehnologii și pentru a asigura reziliența în cazul crizelor mondiale, cum ar fi pandemia de COVID-19,
  ar putea fi puse la dispoziție
  online informații privind conformitatea cu toate actele Uniunii aplicabile bateriilor sub forma unei declarații de conformitate UE unice. |
| --- | --- |

(32)

Pentru a asigura accesul
  efectiv
  la informații în scopul supravegherii pieței, pentru a se adapta la noile tehnologii și pentru a asigura reziliența în cazul crizelor mondiale, cum ar fi pandemia de COVID-19,
  ar putea fi puse la dispoziție
  online informații privind conformitatea cu toate actele Uniunii aplicabile bateriilor sub forma unei declarații de conformitate UE unice.

Amendamentul 31

Propunere de regulament

Considerentul 35

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (35) | Totuși, modulele alese nu reflectă anumite aspecte specifice ale bateriilor și, prin urmare, este necesar să se adapteze modulele alese pentru procedura de evaluare a conformității. Pentru a ține seama de noutatea și de complexitatea cerințelor de sustenabilitate, de siguranță
  și
  de etichetare stabilite în prezentul regulament și în scopul asigurării conformității bateriilor introdus pe piață cu cerințele legale, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în ceea ce privește modificarea procedurilor de evaluare a conformității prin adăugarea de etape de verificare sau prin schimbarea modulului de evaluare, în funcție de evoluțiile de pe piața bateriilor sau din lanțul valoric al bateriilor, ar trebui delegată Comisiei. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(35)

Totuși, modulele alese nu reflectă anumite aspecte specifice ale bateriilor și, prin urmare, este necesar să se adapteze modulele alese pentru procedura de evaluare a conformității. Pentru a ține seama de noutatea și de complexitatea cerințelor de sustenabilitate, de siguranță
  și
  de etichetare stabilite în prezentul regulament și în scopul asigurării conformității bateriilor introdus pe piață cu cerințele legale, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în ceea ce privește modificarea procedurilor de evaluare a conformității prin adăugarea de etape de verificare sau prin schimbarea modulului de evaluare, în funcție de evoluțiile de pe piața bateriilor sau din lanțul valoric al bateriilor, ar trebui delegată Comisiei.

| (35) | Totuși, modulele alese nu reflectă anumite aspecte specifice ale bateriilor și, prin urmare, este necesar să se adapteze modulele alese pentru procedura de evaluare a conformității. Pentru a ține seama de noutatea și de complexitatea cerințelor de sustenabilitate, de siguranță, de etichetare și
  de informare
  stabilite în prezentul regulament și în scopul asigurării conformității bateriilor introduse pe piață cu cerințele legale, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene în ceea ce privește modificarea procedurilor de evaluare a conformității prin adăugarea de etape de verificare sau prin schimbarea modulului de evaluare, în funcție de evoluțiile de pe piața bateriilor sau din lanțul valoric al bateriilor, ar trebui delegată Comisiei.
  Sunt necesare proceduri temeinice de evaluare a conformității pentru a asigura faptul că sunt respectate cerințele de sustenabilitate și obligațiile de diligență necesară în lanțul valoric prevăzute de prezentul regulament. |
| --- | --- |

(35)

Totuși, modulele alese nu reflectă anumite aspecte specifice ale bateriilor și, prin urmare, este necesar să se adapteze modulele alese pentru procedura de evaluare a conformității. Pentru a ține seama de noutatea și de complexitatea cerințelor de sustenabilitate, de siguranță, de etichetare și
  de informare
  stabilite în prezentul regulament și în scopul asigurării conformității bateriilor introduse pe piață cu cerințele legale, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene în ceea ce privește modificarea procedurilor de evaluare a conformității prin adăugarea de etape de verificare sau prin schimbarea modulului de evaluare, în funcție de evoluțiile de pe piața bateriilor sau din lanțul valoric al bateriilor, ar trebui delegată Comisiei.
  Sunt necesare proceduri temeinice de evaluare a conformității pentru a asigura faptul că sunt respectate cerințele de sustenabilitate și obligațiile de diligență necesară în lanțul valoric prevăzute de prezentul regulament.

Amendamentul 32

Propunere de regulament

Considerentul 38

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (38) | Având în vedere noutatea și complexitatea cerințelor de sustenabilitate, de siguranță și de etichetare pentru baterii și pentru a asigura un nivel consecvent de calitate în ceea ce privește performanța evaluării conformității bateriilor, este necesar să se stabilească cerințe pentru autoritățile de notificare implicate în evaluarea, în notificarea și în monitorizarea organismelor notificate. În special, ar trebui să se asigure că autoritatea de notificare este obiectivă și imparțială în activitatea sa. În plus, autoritățile de notificare ar trebui să aibă obligația de a garanta confidențialitatea informațiilor obținute, dar ar trebui totuși să poată face schimb de informații privind organismele notificate cu autoritățile naționale, cu autoritățile de notificare din alte state membre și cu Comisia, pentru a asigura coerența evaluării conformității. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(38)

Având în vedere noutatea și complexitatea cerințelor de sustenabilitate, de siguranță și de etichetare pentru baterii și pentru a asigura un nivel consecvent de calitate în ceea ce privește performanța evaluării conformității bateriilor, este necesar să se stabilească cerințe pentru autoritățile de notificare implicate în evaluarea, în notificarea și în monitorizarea organismelor notificate. În special, ar trebui să se asigure că autoritatea de notificare este obiectivă și imparțială în activitatea sa. În plus, autoritățile de notificare ar trebui să aibă obligația de a garanta confidențialitatea informațiilor obținute, dar ar trebui totuși să poată face schimb de informații privind organismele notificate cu autoritățile naționale, cu autoritățile de notificare din alte state membre și cu Comisia, pentru a asigura coerența evaluării conformității.

| (38) | Având în vedere noutatea și complexitatea cerințelor de sustenabilitate, de
  performanță, de
  siguranță
  , de
  etichetare și de
  informare
  pentru baterii și pentru a asigura un nivel consecvent de calitate în ceea ce privește performanța evaluării conformității bateriilor, este necesar să se stabilească cerințe pentru autoritățile de notificare implicate în evaluarea, în notificarea și în monitorizarea organismelor notificate. În special, ar trebui să se asigure că autoritatea de notificare este obiectivă și imparțială în activitatea sa
  și că are suficient personal competent din punct de vedere tehnic pentru a-și îndeplini sarcinile
  . În plus, autoritățile de notificare ar trebui să aibă obligația de a garanta confidențialitatea informațiilor obținute, dar ar trebui totuși să poată face schimb de informații privind organismele notificate cu autoritățile naționale, cu autoritățile de notificare din alte state membre și cu Comisia, pentru a asigura coerența evaluării conformității. |
| --- | --- |

(38)

Având în vedere noutatea și complexitatea cerințelor de sustenabilitate, de
  performanță, de
  siguranță
  , de
  etichetare și de
  informare
  pentru baterii și pentru a asigura un nivel consecvent de calitate în ceea ce privește performanța evaluării conformității bateriilor, este necesar să se stabilească cerințe pentru autoritățile de notificare implicate în evaluarea, în notificarea și în monitorizarea organismelor notificate. În special, ar trebui să se asigure că autoritatea de notificare este obiectivă și imparțială în activitatea sa
  și că are suficient personal competent din punct de vedere tehnic pentru a-și îndeplini sarcinile
  . În plus, autoritățile de notificare ar trebui să aibă obligația de a garanta confidențialitatea informațiilor obținute, dar ar trebui totuși să poată face schimb de informații privind organismele notificate cu autoritățile naționale, cu autoritățile de notificare din alte state membre și cu Comisia, pentru a asigura coerența evaluării conformității.

Amendamentul 33

Propunere de regulament

Considerentul 39

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (39) | Este esențial ca toate organismele notificate să își îndeplinească funcțiile la același nivel și în condiții de concurență echitabilă și de autonomie. Prin urmare, ar trebui stabilite cerințe pentru organismele de evaluare a conformității care doresc să fie notificate pentru a furniza activități de evaluare a conformității. Aceste cerințe ar trebui să se aplice în continuare ca o condiție prealabilă pentru menținerea competenței organismului notificat. Pentru a-și asigura autonomia, ar trebui ca organismul notificat și personalul său angajat să aibă obligația de a-și păstra independența față de operatorii economici din lanțul valoric al bateriilor și față de alte întreprinderi, inclusiv asociații profesionale, societăți-mamă și filiale ale acestora. Organismul notificat ar trebui aibă obligația de a-și documenta independența și de a transmite documentația autorității de notificare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(39)

Este esențial ca toate organismele notificate să își îndeplinească funcțiile la același nivel și în condiții de concurență echitabilă și de autonomie. Prin urmare, ar trebui stabilite cerințe pentru organismele de evaluare a conformității care doresc să fie notificate pentru a furniza activități de evaluare a conformității. Aceste cerințe ar trebui să se aplice în continuare ca o condiție prealabilă pentru menținerea competenței organismului notificat. Pentru a-și asigura autonomia, ar trebui ca organismul notificat și personalul său angajat să aibă obligația de a-și păstra independența față de operatorii economici din lanțul valoric al bateriilor și față de alte întreprinderi, inclusiv asociații profesionale, societăți-mamă și filiale ale acestora. Organismul notificat ar trebui aibă obligația de a-și documenta independența și de a transmite documentația autorității de notificare.

| (39) | Este esențial ca toate organismele notificate să își îndeplinească funcțiile la același nivel și în condiții de concurență echitabilă și de autonomie. Prin urmare, ar trebui stabilite cerințe pentru organismele de evaluare a conformității care doresc să fie notificate pentru a furniza activități de evaluare a conformității. Aceste cerințe ar trebui să se aplice în continuare ca o condiție prealabilă pentru menținerea competenței organismului notificat. Pentru a-și asigura autonomia, ar trebui ca organismul notificat și personalul său angajat să aibă obligația de a-și păstra independența față de operatorii economici din lanțul valoric al bateriilor și față de alte întreprinderi, inclusiv asociații profesionale, societăți-mamă și filiale ale acestora. Organismul notificat ar trebui aibă obligația de a-și documenta independența și de a transmite documentația autorității de notificare.
  De asemenea, ar trebui să se impună rotația echipelor și „perioade de existență a stării de incompatibilitate” adecvate. |
| --- | --- |

(39)

Este esențial ca toate organismele notificate să își îndeplinească funcțiile la același nivel și în condiții de concurență echitabilă și de autonomie. Prin urmare, ar trebui stabilite cerințe pentru organismele de evaluare a conformității care doresc să fie notificate pentru a furniza activități de evaluare a conformității. Aceste cerințe ar trebui să se aplice în continuare ca o condiție prealabilă pentru menținerea competenței organismului notificat. Pentru a-și asigura autonomia, ar trebui ca organismul notificat și personalul său angajat să aibă obligația de a-și păstra independența față de operatorii economici din lanțul valoric al bateriilor și față de alte întreprinderi, inclusiv asociații profesionale, societăți-mamă și filiale ale acestora. Organismul notificat ar trebui aibă obligația de a-și documenta independența și de a transmite documentația autorității de notificare.
  De asemenea, ar trebui să se impună rotația echipelor și „perioade de existență a stării de incompatibilitate” adecvate.

Amendamentul 34

Propunere de regulament

Considerentul 42

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (42) | Deoarece serviciile oferite de organismele notificate dintr-un stat membru ar putea viza baterii puse la dispoziție pe piață în întreaga Uniune, este oportun să se acorde celorlalte state membre
  și
  Comisiei posibilitatea de a ridica obiecții cu privire la un organism notificat. Pentru a asigura condiții uniforme de punere în aplicare a prezentului regulament, Comisiei ar trebui să i se confere competențe de executare pentru a solicita autorității de notificare să ia măsuri corective în cazul în care un organism notificat nu îndeplinește sau nu mai îndeplinește cerințele din prezentul regulament. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(42)

Deoarece serviciile oferite de organismele notificate dintr-un stat membru ar putea viza baterii puse la dispoziție pe piață în întreaga Uniune, este oportun să se acorde celorlalte state membre
  și
  Comisiei posibilitatea de a ridica obiecții cu privire la un organism notificat. Pentru a asigura condiții uniforme de punere în aplicare a prezentului regulament, Comisiei ar trebui să i se confere competențe de executare pentru a solicita autorității de notificare să ia măsuri corective în cazul în care un organism notificat nu îndeplinește sau nu mai îndeplinește cerințele din prezentul regulament.

| (42) | Deoarece serviciile oferite de organismele notificate dintr-un stat membru ar putea viza baterii puse la dispoziție pe piață în întreaga Uniune, este oportun să se acorde celorlalte state membre, Comisiei
  , operatorilor economici
  și
  părților interesate în cauză
  posibilitatea de a ridica obiecții cu privire la un organism notificat
  . În cursul procedurii de anchetă, Comisia ar trebui să solicite avizul unei instalații de încercare a Uniunii desemnate în conformitate cu Regulamentul (UE) 2019/1020
  . Pentru a asigura condiții uniforme de punere în aplicare a prezentului regulament, Comisiei ar trebui să i se confere competențe de executare pentru a solicita autorității de notificare să ia măsuri corective în cazul în care un organism notificat nu îndeplinește sau nu mai îndeplinește cerințele din prezentul regulament. |
| --- | --- |

(42)

Deoarece serviciile oferite de organismele notificate dintr-un stat membru ar putea viza baterii puse la dispoziție pe piață în întreaga Uniune, este oportun să se acorde celorlalte state membre, Comisiei
  , operatorilor economici
  și
  părților interesate în cauză
  posibilitatea de a ridica obiecții cu privire la un organism notificat
  . În cursul procedurii de anchetă, Comisia ar trebui să solicite avizul unei instalații de încercare a Uniunii desemnate în conformitate cu Regulamentul (UE) 2019/1020
  . Pentru a asigura condiții uniforme de punere în aplicare a prezentului regulament, Comisiei ar trebui să i se confere competențe de executare pentru a solicita autorității de notificare să ia măsuri corective în cazul în care un organism notificat nu îndeplinește sau nu mai îndeplinește cerințele din prezentul regulament.

Amendamentul 35

Propunere de regulament

Considerentul 43

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (43) | Pentru a facilita și a accelera procedura de evaluare a conformității, certificarea și, în final, accesul pe piață și având în vedere noutatea și complexitatea cerințelor de sustenabilitate, de siguranță
  și
  de etichetare aplicabile bateriilor, este esențial ca organismele notificate să aibă acces constant la toate echipamentele și instalațiile de încercare necesare și să aplice procedurile fără a crea sarcini inutile pentru operatorii economici. Din același motiv și pentru a asigura operatorilor economici egalitatea de tratament, este necesar ca organismele notificate să aplice consecvent procedurile de evaluare a conformității. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(43)

Pentru a facilita și a accelera procedura de evaluare a conformității, certificarea și, în final, accesul pe piață și având în vedere noutatea și complexitatea cerințelor de sustenabilitate, de siguranță
  și
  de etichetare aplicabile bateriilor, este esențial ca organismele notificate să aibă acces constant la toate echipamentele și instalațiile de încercare necesare și să aplice procedurile fără a crea sarcini inutile pentru operatorii economici. Din același motiv și pentru a asigura operatorilor economici egalitatea de tratament, este necesar ca organismele notificate să aplice consecvent procedurile de evaluare a conformității.

| (43) | Pentru a facilita și a accelera procedura de evaluare a conformității, certificarea și, în final, accesul pe piață și având în vedere noutatea și complexitatea cerințelor de sustenabilitate, de siguranță, de etichetare și de
  informare
  aplicabile bateriilor, este esențial ca organismele notificate să aibă acces constant la toate echipamentele și instalațiile de încercare necesare și să aplice procedurile fără a crea sarcini inutile pentru operatorii economici. Din același motiv și pentru a asigura operatorilor economici egalitatea de tratament, este necesar ca organismele notificate să aplice consecvent procedurile de evaluare a conformității. |
| --- | --- |

(43)

Pentru a facilita și a accelera procedura de evaluare a conformității, certificarea și, în final, accesul pe piață și având în vedere noutatea și complexitatea cerințelor de sustenabilitate, de siguranță, de etichetare și de
  informare
  aplicabile bateriilor, este esențial ca organismele notificate să aibă acces constant la toate echipamentele și instalațiile de încercare necesare și să aplice procedurile fără a crea sarcini inutile pentru operatorii economici. Din același motiv și pentru a asigura operatorilor economici egalitatea de tratament, este necesar ca organismele notificate să aplice consecvent procedurile de evaluare a conformității.

Amendamentul 36

Propunere de regulament

Considerentul 51

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (51) | Pentru a facilita comunicarea între operatorii economici, autoritățile de supraveghere a pieței și consumatori, operatorii economici ar trebui să indice o adresă de site web
  , în plus față
  de
  adresa poștală
  , ca parte a datelor lor de contact. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(51)

Pentru a facilita comunicarea între operatorii economici, autoritățile de supraveghere a pieței și consumatori, operatorii economici ar trebui să indice o adresă de site web
  , în plus față
  de
  adresa poștală
  , ca parte a datelor lor de contact.

| (51) | Pentru a facilita comunicarea între operatorii economici, autoritățile de supraveghere a pieței și consumatori, operatorii economici ar trebui să indice
  un număr de telefon, o adresă poștală, o adresă de e-mail și
  o adresă de site web, ca parte a datelor lor de contact. |
| --- | --- |

(51)

Pentru a facilita comunicarea între operatorii economici, autoritățile de supraveghere a pieței și consumatori, operatorii economici ar trebui să indice
  un număr de telefon, o adresă poștală, o adresă de e-mail și
  o adresă de site web, ca parte a datelor lor de contact.

Amendamentul 37

Propunere de regulament

Considerentul 52

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (52) | Este necesar să se asigure că bateriile din țările terțe care intră pe piața Uniunii respectă cerințele din prezentul regulament, fie că sunt importate ca baterii de sine stătătoare, fie ca baterii incluse în produse, și, în special, că producătorii au aplicat procedurile adecvate de evaluare a conformității pentru bateriile în cauză. Prin urmare, ar trebui să se prevadă dispoziții potrivit cărora importatorii trebuie să asigure că bateriile pe care le introduc pe piață și le pun în serviciu respectă cerințele din prezentul regulament și potrivit cărora marcajul CE de pe baterii și documentația elaborată de producători sunt disponibile pentru a fi inspectate de către autoritățile naționale. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(52)

Este necesar să se asigure că bateriile din țările terțe care intră pe piața Uniunii respectă cerințele din prezentul regulament, fie că sunt importate ca baterii de sine stătătoare, fie ca baterii incluse în produse, și, în special, că producătorii au aplicat procedurile adecvate de evaluare a conformității pentru bateriile în cauză. Prin urmare, ar trebui să se prevadă dispoziții potrivit cărora importatorii trebuie să asigure că bateriile pe care le introduc pe piață și le pun în serviciu respectă cerințele din prezentul regulament și potrivit cărora marcajul CE de pe baterii și documentația elaborată de producători sunt disponibile pentru a fi inspectate de către autoritățile naționale.

| (52) | Este necesar să se asigure că bateriile din țările terțe care intră pe piața Uniunii respectă cerințele din prezentul regulament
  și dreptul relevant aplicabil al Uniunii
  , fie că sunt importate ca baterii de sine stătătoare, fie ca baterii incluse în produse, și, în special, că producătorii au aplicat procedurile adecvate de evaluare a conformității pentru bateriile în cauză.
  Ar trebui să se acorde o atenție deosebită asigurării faptului că auditul efectuat de terți al cerințelor prezentului regulament referitoare la procesul de producție a bateriilor este temeinic și independent. Astfel, ar trebui să se asigure că se respectă în totalitate declarația privind amprenta de carbon, conținutul reciclat, precum și drepturile omului și obligațiile de diligență necesară în lanțul valoric al bateriilor prevăzute de prezentul regulament.
  Prin urmare, ar trebui să se prevadă dispoziții potrivit cărora importatorii trebuie să asigure că bateriile pe care le introduc pe piață și le pun în serviciu respectă cerințele din prezentul regulament și potrivit cărora marcajul CE de pe baterii și documentația elaborată de producători sunt disponibile pentru a fi inspectate de către autoritățile naționale.
  În special atunci când efectuează controale ale produselor care intră pe piața Uniunii din țări terțe, autoritățile respective ar trebui să asigure aplicarea consecventă a dreptului Uniunii printr-un nivel de control eficace și uniform, în conformitate cu Regulamentul (UE) 2019/1020. |
| --- | --- |

(52)

Este necesar să se asigure că bateriile din țările terțe care intră pe piața Uniunii respectă cerințele din prezentul regulament
  și dreptul relevant aplicabil al Uniunii
  , fie că sunt importate ca baterii de sine stătătoare, fie ca baterii incluse în produse, și, în special, că producătorii au aplicat procedurile adecvate de evaluare a conformității pentru bateriile în cauză.
  Ar trebui să se acorde o atenție deosebită asigurării faptului că auditul efectuat de terți al cerințelor prezentului regulament referitoare la procesul de producție a bateriilor este temeinic și independent. Astfel, ar trebui să se asigure că se respectă în totalitate declarația privind amprenta de carbon, conținutul reciclat, precum și drepturile omului și obligațiile de diligență necesară în lanțul valoric al bateriilor prevăzute de prezentul regulament.
  Prin urmare, ar trebui să se prevadă dispoziții potrivit cărora importatorii trebuie să asigure că bateriile pe care le introduc pe piață și le pun în serviciu respectă cerințele din prezentul regulament și potrivit cărora marcajul CE de pe baterii și documentația elaborată de producători sunt disponibile pentru a fi inspectate de către autoritățile naționale.
  În special atunci când efectuează controale ale produselor care intră pe piața Uniunii din țări terțe, autoritățile respective ar trebui să asigure aplicarea consecventă a dreptului Uniunii printr-un nivel de control eficace și uniform, în conformitate cu Regulamentul (UE) 2019/1020.

Amendamentul 38

Propunere de regulament

Considerentul 53

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (53) | Atunci când introduce pe piață o baterie sau o pune în serviciu, fiecare importator ar trebui să indice pe baterie denumirea importatorului, denumirea comercială înregistrată sau marca înregistrată, precum și adresa poștală. Ar trebui să fie prevăzute excepții în cazurile în care dimensiunea
  baterii
  nu permite acest lucru.
  Acestea includ
  cazurile în care importatorul ar trebui să deschidă ambalajul pentru a introduce denumirea și
  adresa
  pe baterie sau
  cazurile
  în care
  dimensiunea bateriei este prea mică
  pentru a 
  putea aplica
  aceste informații
  pe ea
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(53)

Atunci când introduce pe piață o baterie sau o pune în serviciu, fiecare importator ar trebui să indice pe baterie denumirea importatorului, denumirea comercială înregistrată sau marca înregistrată, precum și adresa poștală. Ar trebui să fie prevăzute excepții în cazurile în care dimensiunea
  baterii
  nu permite acest lucru.
  Acestea includ
  cazurile în care importatorul ar trebui să deschidă ambalajul pentru a introduce denumirea și
  adresa
  pe baterie sau
  cazurile
  în care
  dimensiunea bateriei este prea mică
  pentru a 
  putea aplica
  aceste informații
  pe ea
  .

| (53) | Atunci când introduce pe piață o baterie sau o pune în serviciu, fiecare importator ar trebui să indice pe baterie denumirea importatorului, denumirea comercială înregistrată sau marca înregistrată, precum și adresa poștală
  , adresa de e-mail și numărul de telefon
  . Ar trebui să fie prevăzute excepții în cazurile în care dimensiunea
  bateriei
  nu permite acest lucru
  , deoarece bateria este prea mică pentru ca informațiile respective să poată fi înscrise pe suprafața sa
  .
  De asemenea, ar trebui prevăzute excepții în
  cazurile în care importatorul ar trebui să deschidă ambalajul pentru a introduce denumirea și
  celelalte date de contact
  pe baterie
  . În aceste cazuri excepționale, importatorul ar trebui să furnizeze aceste informații într-un document ce însoțește bateria
  sau
  într-un alt mod imediat accesibil. În cazul
  în care
  există ambalaje, ele ar trebui utilizate
  pentru a 
  indica
  aceste informații. |
| --- | --- |

(53)

Atunci când introduce pe piață o baterie sau o pune în serviciu, fiecare importator ar trebui să indice pe baterie denumirea importatorului, denumirea comercială înregistrată sau marca înregistrată, precum și adresa poștală
  , adresa de e-mail și numărul de telefon
  . Ar trebui să fie prevăzute excepții în cazurile în care dimensiunea
  bateriei
  nu permite acest lucru
  , deoarece bateria este prea mică pentru ca informațiile respective să poată fi înscrise pe suprafața sa
  .
  De asemenea, ar trebui prevăzute excepții în
  cazurile în care importatorul ar trebui să deschidă ambalajul pentru a introduce denumirea și
  celelalte date de contact
  pe baterie
  . În aceste cazuri excepționale, importatorul ar trebui să furnizeze aceste informații într-un document ce însoțește bateria
  sau
  într-un alt mod imediat accesibil. În cazul
  în care
  există ambalaje, ele ar trebui utilizate
  pentru a 
  indica
  aceste informații.

Amendamentul 39

Propunere de regulament

Considerentul 56

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (56) | Distribuitorii
  și
  importatorii, fiind aproape de piață, ar trebui implicați în sarcinile de supraveghere a pieței derulate de autoritățile naționale și ar trebui să fie pregătiți să participe activ la acestea, furnizând autorităților respective toate informațiile necesare legate de bateria în cauză. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(56)

Distribuitorii
  și
  importatorii, fiind aproape de piață, ar trebui implicați în sarcinile de supraveghere a pieței derulate de autoritățile naționale și ar trebui să fie pregătiți să participe activ la acestea, furnizând autorităților respective toate informațiile necesare legate de bateria în cauză.

| (56) | Distribuitorii, importatorii
  și prestatorii de servicii de e-fulfillment, inclusiv piețele
  , fiind aproape de piață, ar trebui implicați în sarcinile de supraveghere a pieței derulate de autoritățile naționale și ar trebui să fie pregătiți să participe activ la acestea, furnizând autorităților respective toate informațiile necesare legate de bateria în cauză. |
| --- | --- |

(56)

Distribuitorii, importatorii
  și prestatorii de servicii de e-fulfillment, inclusiv piețele
  , fiind aproape de piață, ar trebui implicați în sarcinile de supraveghere a pieței derulate de autoritățile naționale și ar trebui să fie pregătiți să participe activ la acestea, furnizând autorităților respective toate informațiile necesare legate de bateria în cauză.

Amendamentul 40

Propunere de regulament

Considerentul 57

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (57) | Asigurarea trasabilității unei baterii în întregul lanț de aprovizionare contribuie la simplificarea și la eficientizarea supravegherii pieței. Un sistem de trasabilitate eficient facilitează sarcina autorităților de supraveghere a pieței de a identifica operatorii economici care au introdus pe piață, au pus la dispoziție pe piață sau au pus în serviciu baterii neconforme. Prin urmare, operatorii economici ar trebui să aibă obligația de a păstra informațiile privind tranzacțiile lor cu baterii pentru o anumită perioadă
  de timp
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(57)

Asigurarea trasabilității unei baterii în întregul lanț de aprovizionare contribuie la simplificarea și la eficientizarea supravegherii pieței. Un sistem de trasabilitate eficient facilitează sarcina autorităților de supraveghere a pieței de a identifica operatorii economici care au introdus pe piață, au pus la dispoziție pe piață sau au pus în serviciu baterii neconforme. Prin urmare, operatorii economici ar trebui să aibă obligația de a păstra informațiile privind tranzacțiile lor cu baterii pentru o anumită perioadă
  de timp
  .

| (57) | Asigurarea trasabilității unei baterii în întregul lanț de aprovizionare contribuie la simplificarea și la eficientizarea supravegherii pieței
  și asigură transparența pentru consumatori
  . Un sistem de trasabilitate eficient facilitează sarcina autorităților de supraveghere a pieței de a identifica operatorii economici care au introdus pe piață, au pus la dispoziție pe piață sau au pus în serviciu baterii neconforme. Prin urmare, operatorii economici ar trebui să aibă obligația de a păstra informațiile privind tranzacțiile lor cu baterii pentru o anumită perioadă
  , inclusiv sub formă electronică
  . |
| --- | --- |

(57)

Asigurarea trasabilității unei baterii în întregul lanț de aprovizionare contribuie la simplificarea și la eficientizarea supravegherii pieței
  și asigură transparența pentru consumatori
  . Un sistem de trasabilitate eficient facilitează sarcina autorităților de supraveghere a pieței de a identifica operatorii economici care au introdus pe piață, au pus la dispoziție pe piață sau au pus în serviciu baterii neconforme. Prin urmare, operatorii economici ar trebui să aibă obligația de a păstra informațiile privind tranzacțiile lor cu baterii pentru o anumită perioadă
  , inclusiv sub formă electronică
  .

Amendamentul 41

Propunere de regulament

Considerentul 59

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (59) | Numai câteva țări furnizează aceste materiale și, în unele cazuri, standardele scăzute de guvernanță pot exacerba problemele sociale și de mediu. Extracția și rafinarea cobaltului și a nichelului sunt legate de o gamă largă de probleme sociale și de mediu, incluzând potențialul de pericol pentru mediu și sănătatea umană. Deși impactul social și asupra mediului al grafitului natural este mai puțin grav, extracția sa implică o pondere mare de operațiuni artizanale și la scară redusă, care se desfășoară în principal în medii informale și care pot avea efecte grave asupra sănătății și mediului, incluzând dezafectarea nereglementată a minelor și nereabilitarea acestora, ceea ce duce la distrugerea ecosistemelor și a solurilor. În ceea ce privește litiul, creșterea preconizată a utilizării sale în producția de baterii ar putea exercita o presiune suplimentară asupra operațiunilor de extracție și de rafinare, ceea ce ar justifica includerea litiului în domeniul de aplicare al obligațiilor de diligență necesară în lanțul
  de aprovizionare
  . Creșterea masivă preconizată a cererii de baterii în Uniune nu ar trebui să contribuie la o creștere a acestor riscuri sociale și de mediu. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(59)

Numai câteva țări furnizează aceste materiale și, în unele cazuri, standardele scăzute de guvernanță pot exacerba problemele sociale și de mediu. Extracția și rafinarea cobaltului și a nichelului sunt legate de o gamă largă de probleme sociale și de mediu, incluzând potențialul de pericol pentru mediu și sănătatea umană. Deși impactul social și asupra mediului al grafitului natural este mai puțin grav, extracția sa implică o pondere mare de operațiuni artizanale și la scară redusă, care se desfășoară în principal în medii informale și care pot avea efecte grave asupra sănătății și mediului, incluzând dezafectarea nereglementată a minelor și nereabilitarea acestora, ceea ce duce la distrugerea ecosistemelor și a solurilor. În ceea ce privește litiul, creșterea preconizată a utilizării sale în producția de baterii ar putea exercita o presiune suplimentară asupra operațiunilor de extracție și de rafinare, ceea ce ar justifica includerea litiului în domeniul de aplicare al obligațiilor de diligență necesară în lanțul
  de aprovizionare
  . Creșterea masivă preconizată a cererii de baterii în Uniune nu ar trebui să contribuie la o creștere a acestor riscuri sociale și de mediu.

| (59) | Numai câteva țări furnizează aceste materiale și, în unele cazuri, standardele scăzute de guvernanță pot exacerba problemele sociale și de mediu. Extracția și rafinarea cobaltului
  , a cuprului,
  a nichelului
  , a fierului
  și
  a bauxitei
  sunt legate de o gamă largă de probleme sociale și de mediu, incluzând potențialul de pericol pentru mediu și sănătatea umană. Deși impactul social și asupra mediului al grafitului natural este mai puțin grav, extracția sa implică o pondere mare de operațiuni artizanale și la scară redusă, care se desfășoară în principal în medii informale și care pot avea efecte grave asupra sănătății și mediului, incluzând dezafectarea nereglementată a minelor și nereabilitarea acestora, ceea ce duce la distrugerea ecosistemelor și a solurilor. În ceea ce privește litiul, creșterea preconizată a utilizării sale în producția de baterii ar putea exercita o presiune suplimentară asupra operațiunilor de extracție și de rafinare, ceea ce ar justifica includerea litiului în domeniul de aplicare al obligațiilor de diligență necesară în lanțul
  valoric al bateriilor
  . Creșterea masivă preconizată a cererii de baterii în Uniune nu ar trebui să contribuie la o creștere a acestor riscuri sociale și de mediu
  în afara granițelor
  . |
| --- | --- |

(59)

Numai câteva țări furnizează aceste materiale și, în unele cazuri, standardele scăzute de guvernanță pot exacerba problemele sociale și de mediu. Extracția și rafinarea cobaltului
  , a cuprului,
  a nichelului
  , a fierului
  și
  a bauxitei
  sunt legate de o gamă largă de probleme sociale și de mediu, incluzând potențialul de pericol pentru mediu și sănătatea umană. Deși impactul social și asupra mediului al grafitului natural este mai puțin grav, extracția sa implică o pondere mare de operațiuni artizanale și la scară redusă, care se desfășoară în principal în medii informale și care pot avea efecte grave asupra sănătății și mediului, incluzând dezafectarea nereglementată a minelor și nereabilitarea acestora, ceea ce duce la distrugerea ecosistemelor și a solurilor. În ceea ce privește litiul, creșterea preconizată a utilizării sale în producția de baterii ar putea exercita o presiune suplimentară asupra operațiunilor de extracție și de rafinare, ceea ce ar justifica includerea litiului în domeniul de aplicare al obligațiilor de diligență necesară în lanțul
  valoric al bateriilor
  . Creșterea masivă preconizată a cererii de baterii în Uniune nu ar trebui să contribuie la o creștere a acestor riscuri sociale și de mediu
  în afara granițelor
  .

Amendamentul 42

Propunere de regulament

Considerentul 60

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (60) | Unele dintre materiile prime în cauză, cum ar fi cobaltul, litiul și grafitul natural, sunt considerate materii prime critice pentru UE (38), iar aprovizionarea sustenabilă cu aceste materii prime este necesară pentru ca ecosistemul bateriilor din UE să funcționeze adecvat. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(60)

Unele dintre materiile prime în cauză, cum ar fi cobaltul, litiul și grafitul natural, sunt considerate materii prime critice pentru UE (38), iar aprovizionarea sustenabilă cu aceste materii prime este necesară pentru ca ecosistemul bateriilor din UE să funcționeze adecvat.

| (60) | Unele dintre materiile prime în cauză, cum ar fi
  bauxita,
  cobaltul, litiul și grafitul natural, sunt considerate materii prime critice pentru UE (38), iar aprovizionarea sustenabilă cu aceste materii prime este necesară pentru ca ecosistemul bateriilor din UE să funcționeze adecvat. |
| --- | --- |

(60)

Unele dintre materiile prime în cauză, cum ar fi
  bauxita,
  cobaltul, litiul și grafitul natural, sunt considerate materii prime critice pentru UE (38), iar aprovizionarea sustenabilă cu aceste materii prime este necesară pentru ca ecosistemul bateriilor din UE să funcționeze adecvat.

Amendamentul 43

Propunere de regulament

Considerentul 62

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (62) | În Uniunea Europeană, cerințele generale privind obligația de diligență pentru anumite minerale și metale au fost introduse prin Regulamentul (UE) 2017/821 al Parlamentului European și al Consiliului (39). Cu toate acestea, regulamentul nu se referă la mineralele și materialele utilizate pentru producția de baterii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(62)

În Uniunea Europeană, cerințele generale privind obligația de diligență pentru anumite minerale și metale au fost introduse prin Regulamentul (UE) 2017/821 al Parlamentului European și al Consiliului (39). Cu toate acestea, regulamentul nu se referă la mineralele și materialele utilizate pentru producția de baterii.

| (62) | Principiile directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului și Orientările OCDE pentru întreprinderile multinaționale prevăd că operatorii economici ar trebui să își îndeplinească obligația de diligență necesară ca mijloc de a asigura responsabilitatea socială a întreprinderilor în ceea ce privește drepturile omului și protecția mediului.
  În Uniunea Europeană, cerințele generale privind obligația de diligență pentru anumite minerale și metale au fost introduse prin Regulamentul (UE) 2017/821 al Parlamentului European și al Consiliului (39). Cu toate acestea, regulamentul nu se referă la mineralele și materialele utilizate pentru producția de baterii. |
| --- | --- |

(62)

Principiile directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului și Orientările OCDE pentru întreprinderile multinaționale prevăd că operatorii economici ar trebui să își îndeplinească obligația de diligență necesară ca mijloc de a asigura responsabilitatea socială a întreprinderilor în ceea ce privește drepturile omului și protecția mediului.
  În Uniunea Europeană, cerințele generale privind obligația de diligență pentru anumite minerale și metale au fost introduse prin Regulamentul (UE) 2017/821 al Parlamentului European și al Consiliului (39). Cu toate acestea, regulamentul nu se referă la mineralele și materialele utilizate pentru producția de baterii.

Amendamentul 44

Propunere de regulament

Considerentul 63

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (63) | Prin
  urmare, având în vedere creșterea exponențială preconizată a cererii de baterii în UE,
  operatorul economic care introduce o baterie pe piața UE ar trebui să instituie o politică privind diligența necesară în lanțul
  de
  aprovizionare. Astfel, cerințele
  ar trebui stabilite
  având în vedere
  obiectivul de a aborda riscurile sociale și de mediu inerente extracției, prelucrării și comercializării anumitor materii prime în scopul producției de baterii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(63)

Prin
  urmare, având în vedere creșterea exponențială preconizată a cererii de baterii în UE,
  operatorul economic care introduce o baterie pe piața UE ar trebui să instituie o politică privind diligența necesară în lanțul
  de
  aprovizionare. Astfel, cerințele
  ar trebui stabilite
  având în vedere
  obiectivul de a aborda riscurile sociale și de mediu inerente extracției, prelucrării și comercializării anumitor materii prime în scopul producției de baterii.

| (63) | Responsabilitatea de a respecta drepturile omului, drepturile sociale, sănătatea umană și mediul ar trebui să se aplice tuturor operațiunilor de producție și altor relații de afaceri legate de acestea ale unui operator economic din lanțul valoric al bateriilor.
  Prin urmare, având în vedere creșterea exponențială preconizată a cererii de baterii în UE
  și faptul că extracția
  ,
  prelucrarea și comercializarea anumitor materii prime, substanțe chimice și materii prime secundare care sunt utilizate la fabricarea bateriilor și apar la tratarea deșeurilor
  de
  baterii prezintă riscuri deosebite,
  ar trebui stabilite
  anumite cerințe pentru procesul de diligență necesară din lanțul valoric al bateriilor, cu
  obiectivul de a aborda riscurile sociale și de mediu inerente extracției, prelucrării și comercializării anumitor materii prime
  , substanțe chimice și materii prime secundare
  în scopul producției de baterii
  , al tratării deșeurilor de baterii, al procesului de producție în sine, precum și al tuturor celorlalte relații de afaceri aferente
  . |
| --- | --- |

(63)

Responsabilitatea de a respecta drepturile omului, drepturile sociale, sănătatea umană și mediul ar trebui să se aplice tuturor operațiunilor de producție și altor relații de afaceri legate de acestea ale unui operator economic din lanțul valoric al bateriilor.
  Prin urmare, având în vedere creșterea exponențială preconizată a cererii de baterii în UE
  și faptul că extracția
  ,
  prelucrarea și comercializarea anumitor materii prime, substanțe chimice și materii prime secundare care sunt utilizate la fabricarea bateriilor și apar la tratarea deșeurilor
  de
  baterii prezintă riscuri deosebite,
  ar trebui stabilite
  anumite cerințe pentru procesul de diligență necesară din lanțul valoric al bateriilor, cu
  obiectivul de a aborda riscurile sociale și de mediu inerente extracției, prelucrării și comercializării anumitor materii prime
  , substanțe chimice și materii prime secundare
  în scopul producției de baterii
  , al tratării deșeurilor de baterii, al procesului de producție în sine, precum și al tuturor celorlalte relații de afaceri aferente
  .

Amendamentul 45

Propunere de regulament

Considerentul 64

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (64) | Atunci când instituie
  o politică privind diligența
  necesară
  bazată
  pe riscuri,
  aceasta
  ar trebui să fie
  întemeiată
  pe
  principii
  recunoscute la nivel internațional, cele zece principii ale inițiativei „Global Compact” a Organizației Națiunilor Unite (40), Orientările pentru evaluarea socială a ciclului de viață al produselor (41), Declarația tripartită de principii a OIM privind întreprinderile multinaționale și politica socială (42) și Orientările OCDE privind diligența necesară pentru o conduită responsabilă în afaceri (RBC) (43), care reflectă o înțelegere comună în rândul guvernelor și al părților interesate, și ar trebui adaptată la contextul și circumstanțele specifice ale fiecărui operator economic. În ceea ce privește extracția, prelucrarea și comercializarea resurselor minerale naturale utilizate pentru producția de baterii, Orientările OCDE privind diligența necesară referitoare la existența unui lanț de aprovizionare responsabil în cazul minereurilor provenite din zone afectate de conflicte și cu risc ridicat (44) („Orientările OCDE privind diligența necesară”) reprezintă efortul susținut al guvernelor și al părților interesate pentru a stabili bune practici în acest domeniu. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(64)

Atunci când instituie
  o politică privind diligența
  necesară
  bazată
  pe riscuri,
  aceasta
  ar trebui să fie
  întemeiată
  pe
  principii
  recunoscute la nivel internațional, cele zece principii ale inițiativei „Global Compact” a Organizației Națiunilor Unite (40), Orientările pentru evaluarea socială a ciclului de viață al produselor (41), Declarația tripartită de principii a OIM privind întreprinderile multinaționale și politica socială (42) și Orientările OCDE privind diligența necesară pentru o conduită responsabilă în afaceri (RBC) (43), care reflectă o înțelegere comună în rândul guvernelor și al părților interesate, și ar trebui adaptată la contextul și circumstanțele specifice ale fiecărui operator economic. În ceea ce privește extracția, prelucrarea și comercializarea resurselor minerale naturale utilizate pentru producția de baterii, Orientările OCDE privind diligența necesară referitoare la existența unui lanț de aprovizionare responsabil în cazul minereurilor provenite din zone afectate de conflicte și cu risc ridicat (44) („Orientările OCDE privind diligența necesară”) reprezintă efortul susținut al guvernelor și al părților interesate pentru a stabili bune practici în acest domeniu.

| (64) | Atunci când
  se
  instituie
  un proces de diligență
  necesară
  bazat
  pe riscuri,
  acesta
  ar trebui să fie
  întemeiat
  pe
  principiile și standardele de diligență necesară
  recunoscute la nivel internațional
  prevăzute de Principiile directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului
  , cele zece principii ale inițiativei „Global Compact” a Organizației Națiunilor Unite (40), Orientările pentru evaluarea socială a ciclului de viață al produselor (41), Declarația tripartită de principii a OIM privind întreprinderile multinaționale și politica socială (42)

  , Orientările OCDE pentru întreprinderile multinaționale
  și Orientările OCDE privind diligența necesară pentru o conduită responsabilă în afaceri (RBC) (43), care reflectă o înțelegere comună în rândul guvernelor și al părților interesate și ar trebui adaptată la contextul și circumstanțele specifice ale fiecărui operator economic. În ceea ce privește extracția, prelucrarea și comercializarea resurselor minerale naturale
  provenite din zone cu risc ridicat și
  utilizate pentru producția de baterii, Orientările OCDE privind diligența necesară referitoare la existența unui lanț de aprovizionare responsabil în cazul minereurilor provenite din zone afectate de conflicte și cu risc ridicat (44) („Orientările OCDE privind diligența necesară”) reprezintă
  un standard recunoscut internațional care gestionează riscurile specifice de încălcare gravă a drepturilor omului asociate aprovizionării cu anumite materii prime și comercializării acestora în contextul unui conflict și
  efortul susținut al guvernelor și al părților interesate pentru a stabili bune practici în acest domeniu. |
| --- | --- |

(64)

Atunci când
  se
  instituie
  un proces de diligență
  necesară
  bazat
  pe riscuri,
  acesta
  ar trebui să fie
  întemeiat
  pe
  principiile și standardele de diligență necesară
  recunoscute la nivel internațional
  prevăzute de Principiile directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului
  , cele zece principii ale inițiativei „Global Compact” a Organizației Națiunilor Unite (40), Orientările pentru evaluarea socială a ciclului de viață al produselor (41), Declarația tripartită de principii a OIM privind întreprinderile multinaționale și politica socială (42)

  , Orientările OCDE pentru întreprinderile multinaționale
  și Orientările OCDE privind diligența necesară pentru o conduită responsabilă în afaceri (RBC) (43), care reflectă o înțelegere comună în rândul guvernelor și al părților interesate și ar trebui adaptată la contextul și circumstanțele specifice ale fiecărui operator economic. În ceea ce privește extracția, prelucrarea și comercializarea resurselor minerale naturale
  provenite din zone cu risc ridicat și
  utilizate pentru producția de baterii, Orientările OCDE privind diligența necesară referitoare la existența unui lanț de aprovizionare responsabil în cazul minereurilor provenite din zone afectate de conflicte și cu risc ridicat (44) („Orientările OCDE privind diligența necesară”) reprezintă
  un standard recunoscut internațional care gestionează riscurile specifice de încălcare gravă a drepturilor omului asociate aprovizionării cu anumite materii prime și comercializării acestora în contextul unui conflict și
  efortul susținut al guvernelor și al părților interesate pentru a stabili bune practici în acest domeniu.

Amendamentul 46

Propunere de regulament

Considerentul 65

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (65) | În conformitate cu
  Orientările OCDE privind diligența necesară

   (45), diligența necesară este un proces continuu, proactiv și reactiv prin care întreprinderile pot garanta că respectă drepturile omului și nu contribuie la conflicte (46). Diligența necesară bazată pe riscuri se referă la măsurile pe care întreprinderile ar trebui să le adopte pentru a identifica
  și
  a 
  aborda riscurile reale sau potențiale pentru
  a 
  preveni sau a atenua
  efectele negative asociate activităților lor sau deciziilor de aprovizionare. O întreprindere poate evalua riscurile pe care le prezintă activitățile și relațiile sale și poate adopta măsuri de atenuare a riscurilor în conformitate cu standardele relevante prevăzute de legislația națională și internațională, de recomandările privind conduita responsabilă în afaceri ale organizațiilor internaționale, de instrumentele sprijinite de guvern, de inițiativele voluntare din sectorul privat, precum și de politicile și sistemele interne ale unei întreprinderi. Această abordare contribuie și la extinderea exercițiului de diligență necesară în funcție de dimensiunea activităților întreprinderii sau a relațiilor din lanțul de aprovizionare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(65)

În conformitate cu
  Orientările OCDE privind diligența necesară

   (45), diligența necesară este un proces continuu, proactiv și reactiv prin care întreprinderile pot garanta că respectă drepturile omului și nu contribuie la conflicte (46). Diligența necesară bazată pe riscuri se referă la măsurile pe care întreprinderile ar trebui să le adopte pentru a identifica
  și
  a 
  aborda riscurile reale sau potențiale pentru
  a 
  preveni sau a atenua
  efectele negative asociate activităților lor sau deciziilor de aprovizionare. O întreprindere poate evalua riscurile pe care le prezintă activitățile și relațiile sale și poate adopta măsuri de atenuare a riscurilor în conformitate cu standardele relevante prevăzute de legislația națională și internațională, de recomandările privind conduita responsabilă în afaceri ale organizațiilor internaționale, de instrumentele sprijinite de guvern, de inițiativele voluntare din sectorul privat, precum și de politicile și sistemele interne ale unei întreprinderi. Această abordare contribuie și la extinderea exercițiului de diligență necesară în funcție de dimensiunea activităților întreprinderii sau a relațiilor din lanțul de aprovizionare.

| (65) | În conformitate cu
  standardele și principiile ONU, OIM și OCDE
  , diligența necesară este un proces continuu, proactiv și reactiv prin care întreprinderile pot garanta că respectă drepturile omului
  și mediul
  și nu contribuie la conflicte (46). Diligența necesară bazată pe riscuri se referă la măsurile pe care întreprinderile ar trebui să le adopte pentru a identifica, a 
  preveni, a atenua și
  a 
  ține seama de
  efectele negative asociate activităților lor sau deciziilor de aprovizionare
  și pentru a le pune capăt. Operatorii economici ar trebui să desfășoare consultări eficace, temeinice și în cunoștință de cauză cu comunitățile afectate.
  O întreprindere poate evalua riscurile pe care le prezintă activitățile și relațiile sale și poate adopta măsuri de atenuare a riscurilor
  , printre care se pot număra solicitarea de informații suplimentare, negocierea cu scopul de a redresa situația sau suspendarea ori întreruperea relației contractuale cu furnizorii,
  în conformitate cu standardele relevante prevăzute de legislația națională și internațională, de recomandările privind conduita responsabilă în afaceri ale organizațiilor internaționale, de instrumentele sprijinite de guvern, de inițiativele voluntare din sectorul privat, precum și de politicile și sistemele interne ale unei întreprinderi. Această abordare contribuie și la extinderea exercițiului de diligență necesară în funcție de dimensiunea activităților întreprinderii sau a relațiilor din lanțul de aprovizionare.
  Cerințele de diligență necesară în lanțul valoric al bateriilor ar trebui să se aplice oricărui operator economic care introduce baterii pe piața europeană, inclusiv platformelor online. |
| --- | --- |

(65)

În conformitate cu
  standardele și principiile ONU, OIM și OCDE
  , diligența necesară este un proces continuu, proactiv și reactiv prin care întreprinderile pot garanta că respectă drepturile omului
  și mediul
  și nu contribuie la conflicte (46). Diligența necesară bazată pe riscuri se referă la măsurile pe care întreprinderile ar trebui să le adopte pentru a identifica, a 
  preveni, a atenua și
  a 
  ține seama de
  efectele negative asociate activităților lor sau deciziilor de aprovizionare
  și pentru a le pune capăt. Operatorii economici ar trebui să desfășoare consultări eficace, temeinice și în cunoștință de cauză cu comunitățile afectate.
  O întreprindere poate evalua riscurile pe care le prezintă activitățile și relațiile sale și poate adopta măsuri de atenuare a riscurilor
  , printre care se pot număra solicitarea de informații suplimentare, negocierea cu scopul de a redresa situația sau suspendarea ori întreruperea relației contractuale cu furnizorii,
  în conformitate cu standardele relevante prevăzute de legislația națională și internațională, de recomandările privind conduita responsabilă în afaceri ale organizațiilor internaționale, de instrumentele sprijinite de guvern, de inițiativele voluntare din sectorul privat, precum și de politicile și sistemele interne ale unei întreprinderi. Această abordare contribuie și la extinderea exercițiului de diligență necesară în funcție de dimensiunea activităților întreprinderii sau a relațiilor din lanțul de aprovizionare.
  Cerințele de diligență necesară în lanțul valoric al bateriilor ar trebui să se aplice oricărui operator economic care introduce baterii pe piața europeană, inclusiv platformelor online.

Amendamentul 47

Propunere de regulament

Considerentul 65 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (65a) | Deși sistemele de diligență necesară din sectorul privat pot sprijini operatorii economici în procesul de diligență necesară, operatorii economici ar trebui să aibă responsabilitate individuală pentru respectarea obligațiilor de diligență necesară în lanțul valoric al bateriilor prevăzute de prezentul regulament. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(65a)

Deși sistemele de diligență necesară din sectorul privat pot sprijini operatorii economici în procesul de diligență necesară, operatorii economici ar trebui să aibă responsabilitate individuală pentru respectarea obligațiilor de diligență necesară în lanțul valoric al bateriilor prevăzute de prezentul regulament.

Amendamentul 48

Propunere de regulament

Considerentul 65 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (65b) | Statele membre ar trebui să acorde asistență tehnică specifică operatorilor economici, mai ales întreprinderilor mici și mijlocii, pentru ca acestea să poată respecta cerințele de diligență necesară în lanțul valoric al bateriilor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(65b)

Statele membre ar trebui să acorde asistență tehnică specifică operatorilor economici, mai ales întreprinderilor mici și mijlocii, pentru ca acestea să poată respecta cerințele de diligență necesară în lanțul valoric al bateriilor.

Amendamentul 49

Propunere de regulament

Considerentul 66

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (66) | Ar trebui adoptate sau modificate politicile obligatorii privind diligența necesară în lanțul
  de aprovizionare
  , iar acestea ar trebui să abordeze cel puțin categoriile de riscuri sociale și de mediu prevalente. Acestea ar trebui să acopere, pe de o parte, impactul actual și impactul previzibil asupra vieții sociale, în special asupra drepturilor omului, a sănătății umane și a siguranței, precum și asupra securității și sănătății în muncă și a drepturilor lucrătorilor și, pe de altă parte, asupra mediului, în special asupra utilizării apei, a protecției solului, a poluării aerului și a biodiversității, inclusiv asupra vieții comunitare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(66)

Ar trebui adoptate sau modificate politicile obligatorii privind diligența necesară în lanțul
  de aprovizionare
  , iar acestea ar trebui să abordeze cel puțin categoriile de riscuri sociale și de mediu prevalente. Acestea ar trebui să acopere, pe de o parte, impactul actual și impactul previzibil asupra vieții sociale, în special asupra drepturilor omului, a sănătății umane și a siguranței, precum și asupra securității și sănătății în muncă și a drepturilor lucrătorilor și, pe de altă parte, asupra mediului, în special asupra utilizării apei, a protecției solului, a poluării aerului și a biodiversității, inclusiv asupra vieții comunitare.

| (66) | Ar trebui adoptate sau modificate politicile obligatorii privind diligența necesară în lanțul
  valoric al bateriilor
  , iar acestea ar trebui să abordeze cel puțin categoriile de riscuri sociale și de mediu prevalente. Acestea ar trebui să acopere, pe de o parte, impactul actual și impactul previzibil asupra vieții sociale, în special asupra drepturilor omului, a sănătății umane și a siguranței, precum și asupra securității și sănătății în muncă și a drepturilor lucrătorilor și, pe de altă parte, asupra mediului, în special asupra utilizării apei, a protecției solului, a poluării aerului
  , a schimbărilor climatice
  și a biodiversității, inclusiv asupra vieții comunitare. |
| --- | --- |

(66)

Ar trebui adoptate sau modificate politicile obligatorii privind diligența necesară în lanțul
  valoric al bateriilor
  , iar acestea ar trebui să abordeze cel puțin categoriile de riscuri sociale și de mediu prevalente. Acestea ar trebui să acopere, pe de o parte, impactul actual și impactul previzibil asupra vieții sociale, în special asupra drepturilor omului, a sănătății umane și a siguranței, precum și asupra securității și sănătății în muncă și a drepturilor lucrătorilor și, pe de altă parte, asupra mediului, în special asupra utilizării apei, a protecției solului, a poluării aerului
  , a schimbărilor climatice
  și a biodiversității, inclusiv asupra vieții comunitare.

Amendamentul 50

Propunere de regulament

Considerentul 67

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (67) | În ceea ce privește categoriile de risc social, politicile de diligență necesară ar trebui să abordeze riscurile din lanțul
  de aprovizionare
  al bateriilor în ceea ce privește protecția drepturilor omului, incluzând sănătatea umană, protecția copiilor și egalitatea de gen, în conformitate cu dreptul internațional al drepturilor omului (47). Politicile de diligență necesară ar trebui să includă informații privind modul în care operatorul economic a contribuit la prevenirea abuzurilor împotriva drepturilor omului, precum și privind instrumentele instituite în structura de afaceri a operatorului pentru combaterea corupției și a dării de mită. De asemenea, politicile de diligență necesară ar trebui să asigure punerea în aplicare corectă a normelor din convențiile fundamentale ale Organizației Internaționale a Muncii (48), astfel cum sunt enumerate în anexa I la Declarația tripartită a OIM. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(67)

În ceea ce privește categoriile de risc social, politicile de diligență necesară ar trebui să abordeze riscurile din lanțul
  de aprovizionare
  al bateriilor în ceea ce privește protecția drepturilor omului, incluzând sănătatea umană, protecția copiilor și egalitatea de gen, în conformitate cu dreptul internațional al drepturilor omului (47). Politicile de diligență necesară ar trebui să includă informații privind modul în care operatorul economic a contribuit la prevenirea abuzurilor împotriva drepturilor omului, precum și privind instrumentele instituite în structura de afaceri a operatorului pentru combaterea corupției și a dării de mită. De asemenea, politicile de diligență necesară ar trebui să asigure punerea în aplicare corectă a normelor din convențiile fundamentale ale Organizației Internaționale a Muncii (48), astfel cum sunt enumerate în anexa I la Declarația tripartită a OIM.

| (67) | În ceea ce privește categoriile de risc social, politicile de diligență necesară
  în lanțul valoric al bateriilor
  ar trebui să abordeze riscurile din lanțul
  valoric
  al bateriilor în ceea ce privește protecția drepturilor omului, incluzând sănătatea umană
  , drepturile popoarelor indigene
  , protecția copiilor și egalitatea de gen, în conformitate cu dreptul internațional al drepturilor omului (47). Politicile de diligență necesară
  în lanțul valoric al bateriilor
  ar trebui să includă informații privind modul în care operatorul economic a contribuit la prevenirea abuzurilor împotriva drepturilor omului, precum și privind instrumentele instituite în structura de afaceri a operatorului pentru combaterea corupției și a dării de mită. De asemenea, politicile de diligență necesară
  în lanțul valoric al bateriilor
  ar trebui să asigure punerea în aplicare corectă a normelor din convențiile fundamentale ale Organizației Internaționale a Muncii (48), astfel cum sunt enumerate în anexa I la Declarația tripartită a OIM. |
| --- | --- |

(67)

În ceea ce privește categoriile de risc social, politicile de diligență necesară
  în lanțul valoric al bateriilor
  ar trebui să abordeze riscurile din lanțul
  valoric
  al bateriilor în ceea ce privește protecția drepturilor omului, incluzând sănătatea umană
  , drepturile popoarelor indigene
  , protecția copiilor și egalitatea de gen, în conformitate cu dreptul internațional al drepturilor omului (47). Politicile de diligență necesară
  în lanțul valoric al bateriilor
  ar trebui să includă informații privind modul în care operatorul economic a contribuit la prevenirea abuzurilor împotriva drepturilor omului, precum și privind instrumentele instituite în structura de afaceri a operatorului pentru combaterea corupției și a dării de mită. De asemenea, politicile de diligență necesară
  în lanțul valoric al bateriilor
  ar trebui să asigure punerea în aplicare corectă a normelor din convențiile fundamentale ale Organizației Internaționale a Muncii (48), astfel cum sunt enumerate în anexa I la Declarația tripartită a OIM.

Amendamentul 51

Propunere de regulament

Considerentul 68

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (68) | În ceea ce privește categoriile de risc de mediu, politicile de diligență necesară ar trebui să abordeze riscurile din lanțul
  de aprovizionare
  al bateriilor privind protecția mediului natural și a diversității biologice, în conformitate cu Convenția privind diversitatea biologică (49), care ia în considerare și comunitățile locale, precum și privind protecția și dezvoltarea acestor comunități. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(68)

În ceea ce privește categoriile de risc de mediu, politicile de diligență necesară ar trebui să abordeze riscurile din lanțul
  de aprovizionare
  al bateriilor privind protecția mediului natural și a diversității biologice, în conformitate cu Convenția privind diversitatea biologică (49), care ia în considerare și comunitățile locale, precum și privind protecția și dezvoltarea acestor comunități.

| (68) | În ceea ce privește categoriile de risc de mediu, politicile de diligență necesară
  în lanțul valoric al bateriilor
  ar trebui să abordeze riscurile din lanțul
  valoric
  al bateriilor privind protecția mediului natural și a diversității biologice, în conformitate cu Convenția privind diversitatea biologică (49), care ia în considerare și comunitățile locale, precum și privind protecția și dezvoltarea acestor comunități.
  De asemenea, ar trebui să gestioneze riscurile legate de schimbările climatice, în concordanță cu Acordul de la Paris și cu obiectivul său de a limita încălzirea globală la sub 1,5 grade Celsius comparativ cu nivelurile preindustriale, precum și riscurile de mediu ce figurează în alte convenții internaționale în domeniul mediului. |
| --- | --- |

(68)

În ceea ce privește categoriile de risc de mediu, politicile de diligență necesară
  în lanțul valoric al bateriilor
  ar trebui să abordeze riscurile din lanțul
  valoric
  al bateriilor privind protecția mediului natural și a diversității biologice, în conformitate cu Convenția privind diversitatea biologică (49), care ia în considerare și comunitățile locale, precum și privind protecția și dezvoltarea acestor comunități.
  De asemenea, ar trebui să gestioneze riscurile legate de schimbările climatice, în concordanță cu Acordul de la Paris și cu obiectivul său de a limita încălzirea globală la sub 1,5 grade Celsius comparativ cu nivelurile preindustriale, precum și riscurile de mediu ce figurează în alte convenții internaționale în domeniul mediului.

Amendamentul 52

Propunere de regulament

Considerentul 69

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (69) | Obligația de diligență
  referitoare la
  lanțul
  de aprovizionare
  în ceea ce privește identificarea și atenuarea riscurilor sociale și de mediu asociate materiilor prime care intră în producția de baterii ar trebui să contribuie la punerea în aplicare a Rezoluției 19 a UNEP privind guvernanța resurselor minerale, care recunoaște contribuția importantă a sectorului minier la realizarea Agendei 2030 și a obiectivelor de dezvoltare durabilă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(69)

Obligația de diligență
  referitoare la
  lanțul
  de aprovizionare
  în ceea ce privește identificarea și atenuarea riscurilor sociale și de mediu asociate materiilor prime care intră în producția de baterii ar trebui să contribuie la punerea în aplicare a Rezoluției 19 a UNEP privind guvernanța resurselor minerale, care recunoaște contribuția importantă a sectorului minier la realizarea Agendei 2030 și a obiectivelor de dezvoltare durabilă.

| (69) | Obligația de diligență
  necesară în
  lanțul
  valoric al bateriilor
  în ceea ce privește identificarea și atenuarea riscurilor sociale și de mediu asociate materiilor prime care intră în producția de baterii ar trebui să contribuie la punerea în aplicare a Rezoluției 19 a UNEP privind guvernanța resurselor minerale, care recunoaște contribuția importantă a sectorului minier la realizarea Agendei 2030 și a obiectivelor de dezvoltare durabilă. |
| --- | --- |

(69)

Obligația de diligență
  necesară în
  lanțul
  valoric al bateriilor
  în ceea ce privește identificarea și atenuarea riscurilor sociale și de mediu asociate materiilor prime care intră în producția de baterii ar trebui să contribuie la punerea în aplicare a Rezoluției 19 a UNEP privind guvernanța resurselor minerale, care recunoaște contribuția importantă a sectorului minier la realizarea Agendei 2030 și a obiectivelor de dezvoltare durabilă.

Amendamentul 53

Propunere de regulament

Considerentul 69 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (69a) | Chiar și atunci când se asigură diligența necesară, se pot produce daune. Operatorii economici ar trebui să remedieze activ astfel de daune, individual sau în cooperare cu alți actori. Operatorii respectivi ar trebui să răspundă pentru orice efect negativ pe care ei sau entitățile pe care le controlează ori le pot controla l-au provocat sau la a cărui apariție au contribuit. Este necesar ca persoanelor afectate de efectul negativ să li se garanteze dreptul la măsuri de remediere și să li se ofere acces la justiție. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(69a)

Chiar și atunci când se asigură diligența necesară, se pot produce daune. Operatorii economici ar trebui să remedieze activ astfel de daune, individual sau în cooperare cu alți actori. Operatorii respectivi ar trebui să răspundă pentru orice efect negativ pe care ei sau entitățile pe care le controlează ori le pot controla l-au provocat sau la a cărui apariție au contribuit. Este necesar ca persoanelor afectate de efectul negativ să li se garanteze dreptul la măsuri de remediere și să li se ofere acces la justiție.

Amendamentul 54

Propunere de regulament

Considerentul 70

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (70) | Alte instrumente legislative ale UE care stabilesc cerințe privind diligența necesară
  în lanțul de aprovizionare ar trebui
  să
  se aplice
  în măsura în care prezentul regulament nu conține dispoziții specifice care au obiectiv, caracter și
  efect similare,
  care ar putea fi adaptate în lumina viitoarelor modificări legislative. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(70)

Alte instrumente legislative ale UE care stabilesc cerințe privind diligența necesară
  în lanțul de aprovizionare ar trebui
  să
  se aplice
  în măsura în care prezentul regulament nu conține dispoziții specifice care au obiectiv, caracter și
  efect similare,
  care ar putea fi adaptate în lumina viitoarelor modificări legislative.

| (70) | Alte instrumente legislative ale UE care stabilesc cerințe privind diligența necesară
  ar trebui să se aplice atât întreprinderilor din Uniune, cât și întreprinderilor din afara Uniunii ce intenționează
  să
  pună baterii pe piața Uniunii, pentru a asigura condiții de concurență echitabile,
  în măsura în care prezentul regulament nu conține dispoziții specifice care au
  același
  obiectiv,
  același
  caracter și
  aceleași efecte și
  care ar putea fi adaptate în lumina viitoarelor modificări legislative. |
| --- | --- |

(70)

Alte instrumente legislative ale UE care stabilesc cerințe privind diligența necesară
  ar trebui să se aplice atât întreprinderilor din Uniune, cât și întreprinderilor din afara Uniunii ce intenționează
  să
  pună baterii pe piața Uniunii, pentru a asigura condiții de concurență echitabile,
  în măsura în care prezentul regulament nu conține dispoziții specifice care au
  același
  obiectiv,
  același
  caracter și
  aceleași efecte și
  care ar putea fi adaptate în lumina viitoarelor modificări legislative.

Amendamentul 55

Propunere de regulament

Considerentul 71

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (71) | Pentru a se adapta la evoluțiile din lanțul valoric al bateriilor, incluzând modificarea domeniului și a caracterului riscurilor sociale și de mediu relevante, precum și la progresul tehnic și științific din domeniul bateriilor și al compozițiilor chimice ale bateriilor, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în ceea ce privește modificarea listei de materii prime și a categoriilor de riscuri, precum și a cerințelor de diligență necesară în lanțul
  de aprovizionare
  , ar trebui delegată Comisiei. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(71)

Pentru a se adapta la evoluțiile din lanțul valoric al bateriilor, incluzând modificarea domeniului și a caracterului riscurilor sociale și de mediu relevante, precum și la progresul tehnic și științific din domeniul bateriilor și al compozițiilor chimice ale bateriilor, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în ceea ce privește modificarea listei de materii prime și a categoriilor de riscuri, precum și a cerințelor de diligență necesară în lanțul
  de aprovizionare
  , ar trebui delegată Comisiei.

| (71) | Pentru a se adapta la evoluțiile din lanțul valoric al bateriilor, incluzând modificarea domeniului și a caracterului riscurilor sociale și de mediu relevante, precum și la progresul tehnic și științific din domeniul bateriilor și al compozițiilor chimice ale bateriilor, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în ceea ce privește modificarea listei de materii prime și a categoriilor de riscuri, precum și a cerințelor de diligență necesară în lanțul
  valoric al bateriilor
  , ar trebui delegată Comisiei. |
| --- | --- |

(71)

Pentru a se adapta la evoluțiile din lanțul valoric al bateriilor, incluzând modificarea domeniului și a caracterului riscurilor sociale și de mediu relevante, precum și la progresul tehnic și științific din domeniul bateriilor și al compozițiilor chimice ale bateriilor, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în ceea ce privește modificarea listei de materii prime și a categoriilor de riscuri, precum și a cerințelor de diligență necesară în lanțul
  valoric al bateriilor
  , ar trebui delegată Comisiei.

Amendamentul 56

Propunere de regulament

Considerentul 71 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (71a) | În cazul în care se adoptă viitoare acte legislative ale Uniunii de stabilire a normelor generale pentru guvernanța corporativă sustenabilă și diligența necesară, Comisia ar trebui să evalueze dacă noile acte legislative ale Uniunii impun modificarea alineatelor (2)-(5) din articolul 39 prezentul articol sau a anexei X sau a ambelor. Ar trebui delegată Comisiei competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene în ceea ce privește modificarea în consecință a respectivelor dispoziții. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(71a)

În cazul în care se adoptă viitoare acte legislative ale Uniunii de stabilire a normelor generale pentru guvernanța corporativă sustenabilă și diligența necesară, Comisia ar trebui să evalueze dacă noile acte legislative ale Uniunii impun modificarea alineatelor (2)-(5) din articolul 39 prezentul articol sau a anexei X sau a ambelor. Ar trebui delegată Comisiei competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene în ceea ce privește modificarea în consecință a respectivelor dispoziții.

Amendamentul 57

Propunere de regulament

Considerentul 72

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (72) | Sunt necesare norme armonizate de gestionare a deșeurilor pentru a asigura că producătorii și alți operatori economici fac obiectul acelorași norme la nivelul statelor membre, în ceea ce privește punerea în aplicare a răspunderii extinse a producătorilor pentru baterii. Pentru a atinge un nivel ridicat de recuperare a materialelor, sunt necesare maximizarea colectării separate a deșeurilor de baterii și asigurarea faptului că toate bateriile colectate sunt reciclate prin procese care ating nivelurile minime comune de eficiență a reciclării. Evaluarea Directivei 2006/66/CE a constatat că una dintre deficiențele sale este nedetalierea dispozițiilor sale, ceea ce duce la o punere în aplicare neuniformă și cauzează obstacole semnificative în calea funcționării piețelor de reciclare și niveluri sub optime de reciclare. Prin urmare, norme mai detaliate și armonizate ar trebui să evite denaturarea pieței pentru colectarea, tratarea și reciclarea deșeurilor de baterii, să asigure punerea uniformă în aplicare a cerințelor la nivelul Uniunii, o mai bună armonizare a calității serviciilor de gestionare a deșeurilor furnizate de operatorii economici, precum și să stimuleze piețele materiilor prime secundare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(72)

Sunt necesare norme armonizate de gestionare a deșeurilor pentru a asigura că producătorii și alți operatori economici fac obiectul acelorași norme la nivelul statelor membre, în ceea ce privește punerea în aplicare a răspunderii extinse a producătorilor pentru baterii. Pentru a atinge un nivel ridicat de recuperare a materialelor, sunt necesare maximizarea colectării separate a deșeurilor de baterii și asigurarea faptului că toate bateriile colectate sunt reciclate prin procese care ating nivelurile minime comune de eficiență a reciclării. Evaluarea Directivei 2006/66/CE a constatat că una dintre deficiențele sale este nedetalierea dispozițiilor sale, ceea ce duce la o punere în aplicare neuniformă și cauzează obstacole semnificative în calea funcționării piețelor de reciclare și niveluri sub optime de reciclare. Prin urmare, norme mai detaliate și armonizate ar trebui să evite denaturarea pieței pentru colectarea, tratarea și reciclarea deșeurilor de baterii, să asigure punerea uniformă în aplicare a cerințelor la nivelul Uniunii, o mai bună armonizare a calității serviciilor de gestionare a deșeurilor furnizate de operatorii economici, precum și să stimuleze piețele materiilor prime secundare.

| (72) | Sunt necesare norme armonizate de gestionare a deșeurilor pentru a asigura că producătorii și alți operatori economici fac obiectul acelorași norme la nivelul statelor membre, în ceea ce privește punerea în aplicare a răspunderii extinse a producătorilor pentru baterii
  și pentru a asigura un nivel ridicat de protecție a sănătății umane și a mediului în întreaga Uniune. Răspunderea extinsă a producătorilor poate contribui la reducerea utilizării globale a resurselor, îndeosebi prin scăderea generării de deșeuri de baterii și a efectelor negative aferente gestionării deșeurilor de baterii
  . Pentru a atinge un nivel ridicat de recuperare a materialelor, sunt necesare maximizarea colectării separate a deșeurilor de baterii și asigurarea faptului că toate bateriile colectate sunt reciclate prin procese care ating nivelurile minime comune de eficiență a reciclării. Evaluarea Directivei 2006/66/CE a constatat că una dintre deficiențele sale este nedetalierea dispozițiilor sale, ceea ce duce la o punere în aplicare neuniformă și cauzează obstacole semnificative în calea funcționării piețelor de reciclare și niveluri sub optime de reciclare. Prin urmare, norme mai detaliate și armonizate ar trebui să evite denaturarea pieței pentru colectarea, tratarea și reciclarea deșeurilor de baterii, să asigure punerea uniformă în aplicare a cerințelor la nivelul Uniunii, o mai bună armonizare a calității serviciilor de gestionare a deșeurilor furnizate de operatorii economici, precum și să stimuleze piețele materiilor prime secundare. |
| --- | --- |

(72)

Sunt necesare norme armonizate de gestionare a deșeurilor pentru a asigura că producătorii și alți operatori economici fac obiectul acelorași norme la nivelul statelor membre, în ceea ce privește punerea în aplicare a răspunderii extinse a producătorilor pentru baterii
  și pentru a asigura un nivel ridicat de protecție a sănătății umane și a mediului în întreaga Uniune. Răspunderea extinsă a producătorilor poate contribui la reducerea utilizării globale a resurselor, îndeosebi prin scăderea generării de deșeuri de baterii și a efectelor negative aferente gestionării deșeurilor de baterii
  . Pentru a atinge un nivel ridicat de recuperare a materialelor, sunt necesare maximizarea colectării separate a deșeurilor de baterii și asigurarea faptului că toate bateriile colectate sunt reciclate prin procese care ating nivelurile minime comune de eficiență a reciclării. Evaluarea Directivei 2006/66/CE a constatat că una dintre deficiențele sale este nedetalierea dispozițiilor sale, ceea ce duce la o punere în aplicare neuniformă și cauzează obstacole semnificative în calea funcționării piețelor de reciclare și niveluri sub optime de reciclare. Prin urmare, norme mai detaliate și armonizate ar trebui să evite denaturarea pieței pentru colectarea, tratarea și reciclarea deșeurilor de baterii, să asigure punerea uniformă în aplicare a cerințelor la nivelul Uniunii, o mai bună armonizare a calității serviciilor de gestionare a deșeurilor furnizate de operatorii economici, precum și să stimuleze piețele materiilor prime secundare.

Amendamentul 58

Propunere de regulament

Considerentul 73

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (73) | Prezentul regulament se bazează pe normele de gestionare a deșeurilor și pe principiile generale prevăzute în Directiva 2008/98/CE (50), care ar trebui adaptate pentru a reflecta
  situația specifică a bateriilor
  . Pentru a asigura o colectare organizată a deșeurilor de baterii cât mai eficace, este important ca acest lucru să se realizeze în strânsă legătură cu locul în care sunt vândute bateriile într-un stat membru și aproape de utilizatorul final. De asemenea, deșeurile de baterii pot fi colectate împreună cu deșeurile de echipamente electrice și electronice și cu vehiculele scoase din uz, prin intermediul programelor naționale de colectare, instituite pe baza Directivei 2012/19/UE a Parlamentului European și a Consiliului (51) și a Directivei 2000/53/CE. Deși regulamentul actual stabilește norme specifice pentru baterii, este nevoie de o abordare coerentă și complementară, care să se bazeze pe structurile existente de gestionare a deșeurilor și să le armonizeze într-o mai mare măsură. În consecință, și pentru a realiza în mod eficace responsabilitatea extinsă a producătorilor în ceea ce privește gestionarea deșeurilor, ar trebui stabilite obligații în ceea ce privește statul membru în care bateriile sunt puse la dispoziție pe piață pentru prima dată. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(73)

Prezentul regulament se bazează pe normele de gestionare a deșeurilor și pe principiile generale prevăzute în Directiva 2008/98/CE (50), care ar trebui adaptate pentru a reflecta
  situația specifică a bateriilor
  . Pentru a asigura o colectare organizată a deșeurilor de baterii cât mai eficace, este important ca acest lucru să se realizeze în strânsă legătură cu locul în care sunt vândute bateriile într-un stat membru și aproape de utilizatorul final. De asemenea, deșeurile de baterii pot fi colectate împreună cu deșeurile de echipamente electrice și electronice și cu vehiculele scoase din uz, prin intermediul programelor naționale de colectare, instituite pe baza Directivei 2012/19/UE a Parlamentului European și a Consiliului (51) și a Directivei 2000/53/CE. Deși regulamentul actual stabilește norme specifice pentru baterii, este nevoie de o abordare coerentă și complementară, care să se bazeze pe structurile existente de gestionare a deșeurilor și să le armonizeze într-o mai mare măsură. În consecință, și pentru a realiza în mod eficace responsabilitatea extinsă a producătorilor în ceea ce privește gestionarea deșeurilor, ar trebui stabilite obligații în ceea ce privește statul membru în care bateriile sunt puse la dispoziție pe piață pentru prima dată.

| (73) | Prezentul regulament se bazează pe normele de gestionare a deșeurilor și pe principiile generale prevăzute în Directiva 2008/98/CE
  a Parlamentului European și a Consiliului

   (50), care ar trebui adaptate pentru a reflecta
  caracterul special al deșeurilor de baterii
  . Pentru a asigura o colectare organizată a deșeurilor de baterii cât mai eficace, este important ca acest lucru să se realizeze în strânsă legătură cu locul în care sunt vândute bateriile într-un stat membru și aproape de utilizatorul final
  . Deșeurile de baterii ar trebui colectate separat de alte fluxuri de deșeuri, cum ar fi metalele, hârtia și cartonul, sticla, materialele plastice, lemnul, textilele și biodeșeurile
  . De asemenea, deșeurile de baterii pot fi colectate împreună cu deșeurile de echipamente electrice și electronice și cu vehiculele scoase din uz, prin intermediul programelor naționale de colectare, instituite pe baza Directivei 2012/19/UE a Parlamentului European și a Consiliului (51) și a Directivei 2000/53/CE. Deși regulamentul actual stabilește norme specifice pentru baterii, este nevoie de o abordare coerentă și complementară, care să se bazeze pe structurile existente de gestionare a deșeurilor și să le armonizeze într-o mai mare măsură. În consecință, și pentru a realiza în mod eficace responsabilitatea extinsă a producătorilor în ceea ce privește gestionarea deșeurilor, ar trebui stabilite obligații în ceea ce privește statul membru în care bateriile sunt puse la dispoziție pe piață pentru prima dată. |
| --- | --- |

(73)

Prezentul regulament se bazează pe normele de gestionare a deșeurilor și pe principiile generale prevăzute în Directiva 2008/98/CE
  a Parlamentului European și a Consiliului

   (50), care ar trebui adaptate pentru a reflecta
  caracterul special al deșeurilor de baterii
  . Pentru a asigura o colectare organizată a deșeurilor de baterii cât mai eficace, este important ca acest lucru să se realizeze în strânsă legătură cu locul în care sunt vândute bateriile într-un stat membru și aproape de utilizatorul final
  . Deșeurile de baterii ar trebui colectate separat de alte fluxuri de deșeuri, cum ar fi metalele, hârtia și cartonul, sticla, materialele plastice, lemnul, textilele și biodeșeurile
  . De asemenea, deșeurile de baterii pot fi colectate împreună cu deșeurile de echipamente electrice și electronice și cu vehiculele scoase din uz, prin intermediul programelor naționale de colectare, instituite pe baza Directivei 2012/19/UE a Parlamentului European și a Consiliului (51) și a Directivei 2000/53/CE. Deși regulamentul actual stabilește norme specifice pentru baterii, este nevoie de o abordare coerentă și complementară, care să se bazeze pe structurile existente de gestionare a deșeurilor și să le armonizeze într-o mai mare măsură. În consecință, și pentru a realiza în mod eficace responsabilitatea extinsă a producătorilor în ceea ce privește gestionarea deșeurilor, ar trebui stabilite obligații în ceea ce privește statul membru în care bateriile sunt puse la dispoziție pe piață pentru prima dată.

Amendamentul 59

Propunere de regulament

Considerentul 76

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (76) | Producătorii ar trebui să aibă responsabilitate extinsă pentru gestionarea bateriilor lor la sfârșitul ciclului de viață. În consecință, aceștia ar trebui să finanțeze costurile
  de colectare
  ,
  de tratare și
  de
  reciclare
  a 
  tuturor bateriilor colectate
  , de raportare privind bateriile și
  deșeuri
  de baterii,
  precum
  și de
  furnizare
  de
  informații utilizatorilor finali
  și
  operatorilor
  de
  deșeuri cu privire la baterii și la reutilizarea și gestionarea adecvată a deșeurilor
  de baterii. Obligațiile legate de răspunderea extinsă a producătorilor ar trebui să se aplice tuturor formelor de furnizare, inclusiv vânzării la distanță. Producătorii ar trebui să aibă posibilitatea să își exercite aceste obligații în mod colectiv, prin intermediul unei organizații care implementează răspunderea extinsă a producătorilor și care preia răspunderea în numele lor. Producătorii sau organizațiile care implementează răspunderea extinsă a producătorilor ar trebui să facă obiectul unei autorizații și ar trebui să demonstreze cu documente că dispun de mijloace financiare pentru a acoperi costurile generate de răspunderea extinsă a producătorilor. Dacă este necesar pentru a se evita denaturarea pieței interne și pentru a se asigura condiții uniforme de adaptare a contribuțiilor financiare plătite de producători organizațiilor care implementează răspunderea extinsă a producătorilor, ar trebui să i se confere competențe de executare Comisiei. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(76)

Producătorii ar trebui să aibă responsabilitate extinsă pentru gestionarea bateriilor lor la sfârșitul ciclului de viață. În consecință, aceștia ar trebui să finanțeze costurile
  de colectare
  ,
  de tratare și
  de
  reciclare
  a 
  tuturor bateriilor colectate
  , de raportare privind bateriile și
  deșeuri
  de baterii,
  precum
  și de
  furnizare
  de
  informații utilizatorilor finali
  și
  operatorilor
  de
  deșeuri cu privire la baterii și la reutilizarea și gestionarea adecvată a deșeurilor
  de baterii. Obligațiile legate de răspunderea extinsă a producătorilor ar trebui să se aplice tuturor formelor de furnizare, inclusiv vânzării la distanță. Producătorii ar trebui să aibă posibilitatea să își exercite aceste obligații în mod colectiv, prin intermediul unei organizații care implementează răspunderea extinsă a producătorilor și care preia răspunderea în numele lor. Producătorii sau organizațiile care implementează răspunderea extinsă a producătorilor ar trebui să facă obiectul unei autorizații și ar trebui să demonstreze cu documente că dispun de mijloace financiare pentru a acoperi costurile generate de răspunderea extinsă a producătorilor. Dacă este necesar pentru a se evita denaturarea pieței interne și pentru a se asigura condiții uniforme de adaptare a contribuțiilor financiare plătite de producători organizațiilor care implementează răspunderea extinsă a producătorilor, ar trebui să i se confere competențe de executare Comisiei.

| (76) | Producătorii ar trebui să aibă responsabilitate extinsă pentru gestionarea bateriilor lor la sfârșitul ciclului de viață.
  Aceasta ar trebui să constea într-un set de norme care să definească obligațiile operaționale și financiare speciale ale producătorilor de produse în cazul cărora răspunderea producătorului este prelungită până la etapa postconsum a ciclului de viață al unui produs.
  În consecință, aceștia ar trebui să finanțeze
  cel puțin
  costurile
  menționate la articolul 8a alineatul (4) litera (a) din Directiva 2008/98/CE
  ,
  inclusiv costurile
  de
  organizare
  a 
  colectării separate
  , de
  pregătire pentru reafectare
  și
  refabricare, de tratare
  , de pregătire pentru
  reutilizare
  și reciclare
  a deșeurilor
  de
  baterii,
  de raportare privind bateriile și
  deșeurile
  de baterii
  și de organizare a unor campanii de sensibilizare pentru a-i încuraja pe utilizatorii finali să elimine deșeurile
  de baterii
  în mod corespunzător
  . Obligațiile legate de răspunderea extinsă a producătorilor ar trebui să se aplice tuturor formelor de furnizare, inclusiv vânzării la distanță
  și vânzării online
  . Producătorii ar trebui să aibă posibilitatea să își exercite aceste obligații în mod colectiv, prin intermediul unei organizații care implementează răspunderea extinsă a producătorilor și care preia răspunderea în numele lor. Producătorii sau organizațiile care implementează răspunderea extinsă a producătorilor ar trebui să facă obiectul unei autorizații și ar trebui să demonstreze cu documente că dispun de mijloace financiare pentru a acoperi costurile generate de răspunderea extinsă a producătorilor. Dacă este necesar pentru a se evita denaturarea pieței interne și pentru a se asigura condiții uniforme de adaptare a contribuțiilor financiare plătite de producători organizațiilor care implementează răspunderea extinsă a producătorilor, ar trebui să i se confere competențe de executare Comisiei. |
| --- | --- |

(76)

Producătorii ar trebui să aibă responsabilitate extinsă pentru gestionarea bateriilor lor la sfârșitul ciclului de viață.
  Aceasta ar trebui să constea într-un set de norme care să definească obligațiile operaționale și financiare speciale ale producătorilor de produse în cazul cărora răspunderea producătorului este prelungită până la etapa postconsum a ciclului de viață al unui produs.
  În consecință, aceștia ar trebui să finanțeze
  cel puțin
  costurile
  menționate la articolul 8a alineatul (4) litera (a) din Directiva 2008/98/CE
  ,
  inclusiv costurile
  de
  organizare
  a 
  colectării separate
  , de
  pregătire pentru reafectare
  și
  refabricare, de tratare
  , de pregătire pentru
  reutilizare
  și reciclare
  a deșeurilor
  de
  baterii,
  de raportare privind bateriile și
  deșeurile
  de baterii
  și de organizare a unor campanii de sensibilizare pentru a-i încuraja pe utilizatorii finali să elimine deșeurile
  de baterii
  în mod corespunzător
  . Obligațiile legate de răspunderea extinsă a producătorilor ar trebui să se aplice tuturor formelor de furnizare, inclusiv vânzării la distanță
  și vânzării online
  . Producătorii ar trebui să aibă posibilitatea să își exercite aceste obligații în mod colectiv, prin intermediul unei organizații care implementează răspunderea extinsă a producătorilor și care preia răspunderea în numele lor. Producătorii sau organizațiile care implementează răspunderea extinsă a producătorilor ar trebui să facă obiectul unei autorizații și ar trebui să demonstreze cu documente că dispun de mijloace financiare pentru a acoperi costurile generate de răspunderea extinsă a producătorilor. Dacă este necesar pentru a se evita denaturarea pieței interne și pentru a se asigura condiții uniforme de adaptare a contribuțiilor financiare plătite de producători organizațiilor care implementează răspunderea extinsă a producătorilor, ar trebui să i se confere competențe de executare Comisiei.

Amendamentul 60

Propunere de regulament

Considerentul 76 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (76a) | Introducerea unor cerințe în materie de răspundere a producătorilor ar trebui să contribuie la reducerea costurilor și la stimularea performanței, precum și la asigurarea unor condiții de concurență echitabile, inclusiv pentru întreprinderile mici și mijlocii și pentru firmele de comerț electronic, și să prevină apariția unor obstacolele în calea bunei funcționări a pieței interne. Cerințele respective ar trebui să contribuie, de asemenea, la integrarea costurilor de la încheierea ciclului de viață în prețurile produselor și să ofere stimulente producătorilor pentru ca aceștia să se conformeze dispozițiilor privind sustenabilitatea atunci când își proiectează produsele. În general, astfel de cerințe ar trebui să îmbunătățească guvernanța și transparența schemelor de răspundere extinsă a producătorilor și să reducă posibilitatea apariției unor conflicte de interese între organizațiile care implementează răspunderea extinsă a producătorilor și operatorii de deșeuri cu care încheie contracte. Cerințele ar trebui să se aplice atât schemelor noi de răspundere extinsă a producătorilor, cât și celor existente. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(76a)

Introducerea unor cerințe în materie de răspundere a producătorilor ar trebui să contribuie la reducerea costurilor și la stimularea performanței, precum și la asigurarea unor condiții de concurență echitabile, inclusiv pentru întreprinderile mici și mijlocii și pentru firmele de comerț electronic, și să prevină apariția unor obstacolele în calea bunei funcționări a pieței interne. Cerințele respective ar trebui să contribuie, de asemenea, la integrarea costurilor de la încheierea ciclului de viață în prețurile produselor și să ofere stimulente producătorilor pentru ca aceștia să se conformeze dispozițiilor privind sustenabilitatea atunci când își proiectează produsele. În general, astfel de cerințe ar trebui să îmbunătățească guvernanța și transparența schemelor de răspundere extinsă a producătorilor și să reducă posibilitatea apariției unor conflicte de interese între organizațiile care implementează răspunderea extinsă a producătorilor și operatorii de deșeuri cu care încheie contracte. Cerințele ar trebui să se aplice atât schemelor noi de răspundere extinsă a producătorilor, cât și celor existente.

Amendamentul 61

Propunere de regulament

Considerentul 77

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (77) | Prezentul regulament ar trebui să reglementeze în mod exhaustiv răspunderea extinsă a producătorilor pentru baterii, prin urmare, normele prevăzute în Directiva 2008/98/CE pentru schemele de răspundere extinsă a producătorilor
  nu
  ar trebui
  să se aplice în cazul bateriilor
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(77)

Prezentul regulament ar trebui să reglementeze în mod exhaustiv răspunderea extinsă a producătorilor pentru baterii, prin urmare, normele prevăzute în Directiva 2008/98/CE pentru schemele de răspundere extinsă a producătorilor
  nu
  ar trebui
  să se aplice în cazul bateriilor
  .

| (77) | Prezentul regulament ar trebui să reglementeze în mod exhaustiv răspunderea extinsă a producătorilor pentru baterii,
  și,
  prin urmare,
  ar trebui să se considere că suplimentează
  normele prevăzute în Directiva 2008/98/CE pentru schemele de răspundere extinsă a producătorilor
  , norme care
  ar trebui
  considerate deci a fi cerințe minime
  . |
| --- | --- |

(77)

Prezentul regulament ar trebui să reglementeze în mod exhaustiv răspunderea extinsă a producătorilor pentru baterii,
  și,
  prin urmare,
  ar trebui să se considere că suplimentează
  normele prevăzute în Directiva 2008/98/CE pentru schemele de răspundere extinsă a producătorilor
  , norme care
  ar trebui
  considerate deci a fi cerințe minime
  .

Amendamentul 62

Propunere de regulament

Considerentul 78

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (78) | Pentru a asigura o reciclare de înaltă calitate în lanțul
  de aprovizionare
  al bateriilor, pentru a crește gradul de utilizare a materiilor prime secundare de calitate și pentru a proteja mediul, un nivel ridicat de colectare și de reciclare a deșeurilor de baterii ar trebui să fie norma. Colectarea deșeurilor de baterii reprezintă un pas esențial pentru a închide circuitul materialelor valoroase conținute în baterii, prin reciclarea acestora, și pentru a menține lanțul valoric al bateriilor în interiorul Uniunii, facilitând
  astfel
  accesul la materialele recuperate care pot fi utilizate mai departe pentru a fabrica noi produse. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(78)

Pentru a asigura o reciclare de înaltă calitate în lanțul
  de aprovizionare
  al bateriilor, pentru a crește gradul de utilizare a materiilor prime secundare de calitate și pentru a proteja mediul, un nivel ridicat de colectare și de reciclare a deșeurilor de baterii ar trebui să fie norma. Colectarea deșeurilor de baterii reprezintă un pas esențial pentru a închide circuitul materialelor valoroase conținute în baterii, prin reciclarea acestora, și pentru a menține lanțul valoric al bateriilor în interiorul Uniunii, facilitând
  astfel
  accesul la materialele recuperate care pot fi utilizate mai departe pentru a fabrica noi produse.

| (78) | Pentru a asigura o reciclare de înaltă calitate în lanțul
  valoric
  al bateriilor, pentru a crește gradul de utilizare a materiilor prime secundare de calitate și pentru a proteja mediul, un nivel ridicat de colectare și de reciclare a deșeurilor de baterii ar trebui să fie norma. Colectarea deșeurilor de baterii reprezintă un pas esențial pentru a închide circuitul materialelor valoroase conținute în baterii, prin reciclarea acestora, și pentru a menține lanțul valoric al bateriilor în interiorul Uniunii
  și a-i întări autonomia strategică în acest sector
  , facilitând accesul la materialele recuperate care pot fi utilizate mai departe pentru a fabrica noi produse.
  În planurile naționale de gestionare a deșeurilor ar trebui introduse măsuri adecvate privind colectarea, tratarea, pregătirea pentru reutilizare, pregătirea pentru reafectare și reciclarea deșeurilor de baterii. Planurile de gestionare a deșeurilor ale statelor membre ar trebui deci actualizate pe baza dispozițiilor prevăzute de prezentul regulament. |
| --- | --- |

(78)

Pentru a asigura o reciclare de înaltă calitate în lanțul
  valoric
  al bateriilor, pentru a crește gradul de utilizare a materiilor prime secundare de calitate și pentru a proteja mediul, un nivel ridicat de colectare și de reciclare a deșeurilor de baterii ar trebui să fie norma. Colectarea deșeurilor de baterii reprezintă un pas esențial pentru a închide circuitul materialelor valoroase conținute în baterii, prin reciclarea acestora, și pentru a menține lanțul valoric al bateriilor în interiorul Uniunii
  și a-i întări autonomia strategică în acest sector
  , facilitând accesul la materialele recuperate care pot fi utilizate mai departe pentru a fabrica noi produse.
  În planurile naționale de gestionare a deșeurilor ar trebui introduse măsuri adecvate privind colectarea, tratarea, pregătirea pentru reutilizare, pregătirea pentru reafectare și reciclarea deșeurilor de baterii. Planurile de gestionare a deșeurilor ale statelor membre ar trebui deci actualizate pe baza dispozițiilor prevăzute de prezentul regulament.

Amendamentul 63

Propunere de regulament

Considerentul 79

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (79) | Producătorii tuturor bateriilor ar trebui să fie responsabili de finanțarea și organizarea colectării separate a deșeurilor de baterii. În acest scop, aceștia ar trebui să înființeze o rețea de colectare care să acopere întregul teritoriu al statelor membre, care să fie aproape de utilizatorul final și care să vizeze nu doar zonele și bateriile în cazul cărora colectarea este profitabilă. Rețeaua de colectare ar trebui să includă orice distribuitor, orice instalație de tratare autorizată pentru deșeurile de echipamente electrice și electronice și de vehicule scoase din uz, centrele de colectare a deșeurilor și alți actori din proprie inițiativă, cum ar fi autoritățile publice și școlile. Pentru a verifica și a îmbunătăți eficacitatea rețelei de colectare și a campaniilor de informare, ar trebui efectuate, cel puțin la nivelul NUTS 2 (53), studii periodice privind compoziția deșeurilor municipale mixte și a deșeurilor de echipamente electrice și electronice colectate pentru a stabili cantitatea de deșeuri de baterii portabile prezente în acestea. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(79)

Producătorii tuturor bateriilor ar trebui să fie responsabili de finanțarea și organizarea colectării separate a deșeurilor de baterii. În acest scop, aceștia ar trebui să înființeze o rețea de colectare care să acopere întregul teritoriu al statelor membre, care să fie aproape de utilizatorul final și care să vizeze nu doar zonele și bateriile în cazul cărora colectarea este profitabilă. Rețeaua de colectare ar trebui să includă orice distribuitor, orice instalație de tratare autorizată pentru deșeurile de echipamente electrice și electronice și de vehicule scoase din uz, centrele de colectare a deșeurilor și alți actori din proprie inițiativă, cum ar fi autoritățile publice și școlile. Pentru a verifica și a îmbunătăți eficacitatea rețelei de colectare și a campaniilor de informare, ar trebui efectuate, cel puțin la nivelul NUTS 2 (53), studii periodice privind compoziția deșeurilor municipale mixte și a deșeurilor de echipamente electrice și electronice colectate pentru a stabili cantitatea de deșeuri de baterii portabile prezente în acestea.

| (79) | Producătorii tuturor bateriilor ar trebui să fie responsabili de finanțarea
  sau de finanțarea
  și organizarea colectării separate a deșeurilor de baterii. În acest scop, aceștia ar trebui să înființeze o rețea de
  preluare și
  colectare care să acopere întregul teritoriu al statelor membre, care să fie aproape de utilizatorul final și care să vizeze nu doar zonele și bateriile în cazul cărora colectarea este profitabilă. Rețeaua de colectare ar trebui să includă orice distribuitor, orice instalație de tratare autorizată pentru deșeurile de echipamente electrice și electronice și de vehicule scoase din uz, centrele de colectare a deșeurilor și alți actori din proprie inițiativă, cum ar fi autoritățile publice și școlile. Pentru a verifica și a îmbunătăți eficacitatea rețelei de colectare și a campaniilor de informare, ar trebui efectuate, cel puțin la nivelul NUTS 2 (53), studii periodice privind compoziția deșeurilor municipale mixte și a deșeurilor de echipamente electrice și electronice colectate pentru a stabili cantitatea de deșeuri de baterii portabile prezente în acestea. |
| --- | --- |

(79)

Producătorii tuturor bateriilor ar trebui să fie responsabili de finanțarea
  sau de finanțarea
  și organizarea colectării separate a deșeurilor de baterii. În acest scop, aceștia ar trebui să înființeze o rețea de
  preluare și
  colectare care să acopere întregul teritoriu al statelor membre, care să fie aproape de utilizatorul final și care să vizeze nu doar zonele și bateriile în cazul cărora colectarea este profitabilă. Rețeaua de colectare ar trebui să includă orice distribuitor, orice instalație de tratare autorizată pentru deșeurile de echipamente electrice și electronice și de vehicule scoase din uz, centrele de colectare a deșeurilor și alți actori din proprie inițiativă, cum ar fi autoritățile publice și școlile. Pentru a verifica și a îmbunătăți eficacitatea rețelei de colectare și a campaniilor de informare, ar trebui efectuate, cel puțin la nivelul NUTS 2 (53), studii periodice privind compoziția deșeurilor municipale mixte și a deșeurilor de echipamente electrice și electronice colectate pentru a stabili cantitatea de deșeuri de baterii portabile prezente în acestea.

Amendamentul 64

Propunere de regulament

Considerentul 81

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (81) | Având în vedere impactul asupra mediului și pierderea materialelor datorate deșeurilor de baterii care nu sunt colectate separat și, prin urmare, nu sunt tratate în mod ecologic, obiectivul de colectare pentru bateriile portabile prevăzut deja de Directiva 2006/66/CE ar trebui să se aplice în continuare și ar trebui să crească treptat.
  Prezentul regulament presupune că bateriile potabile includ și bateriile care alimentează mijloacele de transport ușoare. Întrucât creșterea actuală
  a 
  vânzărilor acestui tip
  de
  baterii face dificilă calcularea cantității de astfel de baterii care sunt introduse pe piață și colectate la sfârșitul duratei lor de viață
  ,
  aceste baterii portabile ar trebui excluse din rata actuală de colectare
  a 
  bateriilor portabile. Această excludere trebuie reexaminată împreună cu obiectivul de colectare a deșeurilor de baterii portabile, care poate aborda și modificările metodologiei de calculare a ratei de colectare a bateriilor portabile. Comisia pregătește un raport care să stea
  la
  baza acestor reexaminări
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(81)

Având în vedere impactul asupra mediului și pierderea materialelor datorate deșeurilor de baterii care nu sunt colectate separat și, prin urmare, nu sunt tratate în mod ecologic, obiectivul de colectare pentru bateriile portabile prevăzut deja de Directiva 2006/66/CE ar trebui să se aplice în continuare și ar trebui să crească treptat.
  Prezentul regulament presupune că bateriile potabile includ și bateriile care alimentează mijloacele de transport ușoare. Întrucât creșterea actuală
  a 
  vânzărilor acestui tip
  de
  baterii face dificilă calcularea cantității de astfel de baterii care sunt introduse pe piață și colectate la sfârșitul duratei lor de viață
  ,
  aceste baterii portabile ar trebui excluse din rata actuală de colectare
  a 
  bateriilor portabile. Această excludere trebuie reexaminată împreună cu obiectivul de colectare a deșeurilor de baterii portabile, care poate aborda și modificările metodologiei de calculare a ratei de colectare a bateriilor portabile. Comisia pregătește un raport care să stea
  la
  baza acestor reexaminări
  .

| (81) | Având în vedere impactul asupra mediului și pierderea materialelor datorate deșeurilor de baterii care nu sunt colectate separat și, prin urmare, nu sunt tratate în mod ecologic, obiectivul de colectare pentru bateriile portabile prevăzut deja de Directiva 2006/66/CE ar trebui să se aplice în continuare și ar trebui să crească treptat.
  Pentru a crește la maximum colectarea
  și
  pentru
  a 
  reduce riscurile legate
  de
  siguranță
  ,
  Comisia evaluează fezabilitatea și beneficiile potențiale ale instituirii la nivelul Uniunii
  a 
  unor sisteme
  de
  returnare
  a 
  garanției pentru
  baterii,
  în special pentru bateriile portabile
  de
  uz general. Sistemele naționale de returnare a garanției nu împiedică adoptarea unor sisteme armonizate la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

(81)

Având în vedere impactul asupra mediului și pierderea materialelor datorate deșeurilor de baterii care nu sunt colectate separat și, prin urmare, nu sunt tratate în mod ecologic, obiectivul de colectare pentru bateriile portabile prevăzut deja de Directiva 2006/66/CE ar trebui să se aplice în continuare și ar trebui să crească treptat.
  Pentru a crește la maximum colectarea
  și
  pentru
  a 
  reduce riscurile legate
  de
  siguranță
  ,
  Comisia evaluează fezabilitatea și beneficiile potențiale ale instituirii la nivelul Uniunii
  a 
  unor sisteme
  de
  returnare
  a 
  garanției pentru
  baterii,
  în special pentru bateriile portabile
  de
  uz general. Sistemele naționale de returnare a garanției nu împiedică adoptarea unor sisteme armonizate la nivelul Uniunii.

Amendamentul 65

Propunere de regulament

Considerentul 82 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (82a) | Pentru a actualiza metodologia de calculare și verificare a obiectivului de colectare a deșeurilor de baterii ale mijloacelor de transport ușoare astfel încât să reflecte cantitatea disponibilă pentru colectare, ar trebui delegată Comisiei competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. Este esențial ca noua metodologie să mențină aceleași obiective ambițioase de mediu sau să stabilească obiective și mai ambițioase de mediu pentru colectarea deșeurilor de baterii în comparație cu metodologia existentă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(82a)

Pentru a actualiza metodologia de calculare și verificare a obiectivului de colectare a deșeurilor de baterii ale mijloacelor de transport ușoare astfel încât să reflecte cantitatea disponibilă pentru colectare, ar trebui delegată Comisiei competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. Este esențial ca noua metodologie să mențină aceleași obiective ambițioase de mediu sau să stabilească obiective și mai ambițioase de mediu pentru colectarea deșeurilor de baterii în comparație cu metodologia existentă.

Amendamentul 66

Propunere de regulament

Considerentul 82 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (82b) | Comisia ar trebui să ia în considerare și introducerea unei metodologii de calcul pentru calcularea ratei de colectare separată, cu scopul de a reflecta cantitatea de deșeuri de baterii portabile disponibile pentru colectare. Este esențial ca noua metodologie să mențină aceleași obiective ambițioase de mediu sau să stabilească obiective și mai ambițioase de mediu pentru colectarea deșeurilor de baterii în comparație cu metodologia existentă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(82b)

Comisia ar trebui să ia în considerare și introducerea unei metodologii de calcul pentru calcularea ratei de colectare separată, cu scopul de a reflecta cantitatea de deșeuri de baterii portabile disponibile pentru colectare. Este esențial ca noua metodologie să mențină aceleași obiective ambițioase de mediu sau să stabilească obiective și mai ambițioase de mediu pentru colectarea deșeurilor de baterii în comparație cu metodologia existentă.

Amendamentul 67

Propunere de regulament

Considerentul 84

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (84) | Având în vedere ierarhia deșeurilor, astfel cum este stabilită la articolul 4 din Directiva 2008/98/CE, care acordă prioritate prevenirii, pregătirii pentru reutilizare și reciclării, și în conformitate cu articolul 11 alineatul (4) din Directiva 2008/98/CE și cu articolul 5 alineatul (3) litera (f) din Directiva 1999/31/CE (54), bateriile colectate nu ar trebui să fie
  incinerate sau eliminate la depozitele
  de
  deșeuri
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(84)

Având în vedere ierarhia deșeurilor, astfel cum este stabilită la articolul 4 din Directiva 2008/98/CE, care acordă prioritate prevenirii, pregătirii pentru reutilizare și reciclării, și în conformitate cu articolul 11 alineatul (4) din Directiva 2008/98/CE și cu articolul 5 alineatul (3) litera (f) din Directiva 1999/31/CE (54), bateriile colectate nu ar trebui să fie
  incinerate sau eliminate la depozitele
  de
  deșeuri
  .

| (84) | Având în vedere ierarhia deșeurilor, astfel cum este stabilită la articolul 4 din Directiva 2008/98/CE, care acordă prioritate prevenirii, pregătirii pentru reutilizare și reciclării, și în conformitate cu articolul 11 alineatul (4) din Directiva 2008/98/CE și cu articolul 5 alineatul (3) litera (f) din Directiva 1999/31/CE (54), bateriile colectate nu ar trebui să fie
  supuse unor operațiuni de valorificare energetică sau
  de
  eliminare
  . |
| --- | --- |

(84)

Având în vedere ierarhia deșeurilor, astfel cum este stabilită la articolul 4 din Directiva 2008/98/CE, care acordă prioritate prevenirii, pregătirii pentru reutilizare și reciclării, și în conformitate cu articolul 11 alineatul (4) din Directiva 2008/98/CE și cu articolul 5 alineatul (3) litera (f) din Directiva 1999/31/CE (54), bateriile colectate nu ar trebui să fie
  supuse unor operațiuni de valorificare energetică sau
  de
  eliminare
  .

Amendamentul 68

Propunere de regulament

Considerentul 87

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (87) | Ar trebui să fie posibil să se efectueze tratarea și reciclarea în afara statului membru în cauză sau în afara Uniunii, dacă transferul deșeurilor de baterii este în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1013/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (58) și cu Regulamentul (CE) nr. 1418/2007 al Comisiei (59), iar activitățile de tratare și de reciclare îndeplinesc cerințele aplicabile acestui tip de deșeuri, în conformitate cu clasificarea lor din Decizia 2000/532/CE a Comisiei, astfel cum a fost modificată (60). De asemenea, decizia ar trebui revizuită pentru a reflecta toate compozițiile chimice ale bateriilor. În cazul în care tratarea sau reciclarea are loc în afara Uniunii și pentru a fi luată în calcul pentru nivelurile de eficiență a reciclării și pentru obiectivele de reciclare, operatorul în contul căruia este efectuată aceasta ar trebui să aibă obligația de a raporta în acest sens către autoritatea competentă din statul membru în cauză și de a dovedi că tratarea este efectuată în condiții echivalente celor prevăzute în prezentul regulament. Pentru a stabili care sunt cerințele pentru ca o astfel de tratare să fie considerată echivalentă, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în ceea ce privește stabilirea unor norme detaliate care să conțină criterii de evaluare a condițiilor echivalente, ar trebui delegată Comisiei. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(87)

Ar trebui să fie posibil să se efectueze tratarea și reciclarea în afara statului membru în cauză sau în afara Uniunii, dacă transferul deșeurilor de baterii este în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1013/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (58) și cu Regulamentul (CE) nr. 1418/2007 al Comisiei (59), iar activitățile de tratare și de reciclare îndeplinesc cerințele aplicabile acestui tip de deșeuri, în conformitate cu clasificarea lor din Decizia 2000/532/CE a Comisiei, astfel cum a fost modificată (60). De asemenea, decizia ar trebui revizuită pentru a reflecta toate compozițiile chimice ale bateriilor. În cazul în care tratarea sau reciclarea are loc în afara Uniunii și pentru a fi luată în calcul pentru nivelurile de eficiență a reciclării și pentru obiectivele de reciclare, operatorul în contul căruia este efectuată aceasta ar trebui să aibă obligația de a raporta în acest sens către autoritatea competentă din statul membru în cauză și de a dovedi că tratarea este efectuată în condiții echivalente celor prevăzute în prezentul regulament. Pentru a stabili care sunt cerințele pentru ca o astfel de tratare să fie considerată echivalentă, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în ceea ce privește stabilirea unor norme detaliate care să conțină criterii de evaluare a condițiilor echivalente, ar trebui delegată Comisiei.

| (87) | Ar trebui să fie posibil să se efectueze tratarea
  , pregătirea pentru reutilizare, pregătirea pentru reafectare
  și reciclarea în afara statului membru în cauză sau în afara Uniunii, dacă transferul deșeurilor de baterii este în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1013/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (58) și cu Regulamentul (CE) nr. 1418/2007 al Comisiei (59), iar activitățile de tratare și de reciclare îndeplinesc cerințele aplicabile acestui tip de deșeuri, în conformitate cu clasificarea lor din Decizia 2000/532/CE a Comisiei, astfel cum a fost modificată (60). De asemenea, decizia ar trebui revizuită pentru a reflecta toate compozițiile chimice ale bateriilor
  , inclusiv adăugarea de coduri pentru deșeurile de baterii cu litiu-ion, pentru a facilita sortarea și raportarea corespunzătoare a deșeurilor de baterii cu litiu-ion
  . În cazul în care tratarea sau reciclarea are loc în afara Uniunii și pentru a fi luată în calcul pentru nivelurile de eficiență a reciclării și pentru obiectivele de reciclare, operatorul în contul căruia este efectuată aceasta ar trebui să aibă obligația de a raporta în acest sens către autoritatea competentă din statul membru în cauză și de a dovedi
  cu ajutorul unor documente justificative aprobate de autoritatea competentă a țării de destinație
  că tratarea este efectuată în condiții echivalente celor prevăzute în prezentul regulament
  și cu cerințele relevante de protecție a mediului și a sănătății umane din alte acte legislative ale Uniunii
  . Pentru a stabili care sunt cerințele pentru ca o astfel de tratare să fie considerată echivalentă, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în ceea ce privește stabilirea unor norme detaliate care să conțină criterii de evaluare a condițiilor echivalente, ar trebui delegată Comisiei. |
| --- | --- |

(87)

Ar trebui să fie posibil să se efectueze tratarea
  , pregătirea pentru reutilizare, pregătirea pentru reafectare
  și reciclarea în afara statului membru în cauză sau în afara Uniunii, dacă transferul deșeurilor de baterii este în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1013/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (58) și cu Regulamentul (CE) nr. 1418/2007 al Comisiei (59), iar activitățile de tratare și de reciclare îndeplinesc cerințele aplicabile acestui tip de deșeuri, în conformitate cu clasificarea lor din Decizia 2000/532/CE a Comisiei, astfel cum a fost modificată (60). De asemenea, decizia ar trebui revizuită pentru a reflecta toate compozițiile chimice ale bateriilor
  , inclusiv adăugarea de coduri pentru deșeurile de baterii cu litiu-ion, pentru a facilita sortarea și raportarea corespunzătoare a deșeurilor de baterii cu litiu-ion
  . În cazul în care tratarea sau reciclarea are loc în afara Uniunii și pentru a fi luată în calcul pentru nivelurile de eficiență a reciclării și pentru obiectivele de reciclare, operatorul în contul căruia este efectuată aceasta ar trebui să aibă obligația de a raporta în acest sens către autoritatea competentă din statul membru în cauză și de a dovedi
  cu ajutorul unor documente justificative aprobate de autoritatea competentă a țării de destinație
  că tratarea este efectuată în condiții echivalente celor prevăzute în prezentul regulament
  și cu cerințele relevante de protecție a mediului și a sănătății umane din alte acte legislative ale Uniunii
  . Pentru a stabili care sunt cerințele pentru ca o astfel de tratare să fie considerată echivalentă, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în ceea ce privește stabilirea unor norme detaliate care să conțină criterii de evaluare a condițiilor echivalente, ar trebui delegată Comisiei.

Amendamentul 69

Propunere de regulament

Considerentul 87 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (87a) | În cazul în care deșeurile de baterii sunt exportate din Uniune pentru a fi pregătite pentru reutilizare, pregătite pentru reafectare sau reciclate, autoritățile competente ale statelor membre ar trebui să facă uz efectiv de competențele prevăzute la articolul 50 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1013/2006 pentru a cere documente justificative care să confirme respectarea cerințelor stabilite în prezentul regulament. Autoritățile competente ale statelor membre ar trebui să poată coopera cu alți actori interesați, cum ar fi autoritățile competente din țara de destinație, organismele de verificare independente din țări terțe sau organizațiile care implementează răspunderea extinsă a producătorului înființate în temeiul schemelor de răspundere extinsă a producătorilor, care ar putea efectua controale fizice și de altă natură ale instalațiilor din țări terțe. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(87a)

În cazul în care deșeurile de baterii sunt exportate din Uniune pentru a fi pregătite pentru reutilizare, pregătite pentru reafectare sau reciclate, autoritățile competente ale statelor membre ar trebui să facă uz efectiv de competențele prevăzute la articolul 50 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1013/2006 pentru a cere documente justificative care să confirme respectarea cerințelor stabilite în prezentul regulament. Autoritățile competente ale statelor membre ar trebui să poată coopera cu alți actori interesați, cum ar fi autoritățile competente din țara de destinație, organismele de verificare independente din țări terțe sau organizațiile care implementează răspunderea extinsă a producătorului înființate în temeiul schemelor de răspundere extinsă a producătorilor, care ar putea efectua controale fizice și de altă natură ale instalațiilor din țări terțe.

Amendamentul 70

Propunere de regulament

Considerentul 88

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (88) | Bateriile
  industriale și ale vehiculelor electrice
  care nu mai sunt adecvate scopului inițial pentru care au fost fabricate pot fi utilizate în scopuri diferite ca acumulatori staționari de stocare a energiei. Își face apariția o piață pentru al doilea ciclu de viață al bateriilor uzate
  industriale și ale vehiculelor electrice
  , iar pentru a sprijini aplicarea practică a ierarhiei deșeurilor, ar trebui definite norme specifice pentru a permite reafectarea responsabilă a bateriilor uzate, totodată ținând seama de principiul precauției și garantând siguranța utilizării pentru utilizatorii finali. Orice astfel de baterie uzată ar trebui să fie supusă unei evaluări a stării sale de sănătate și a capacității sale disponibile, pentru a se asigura că poate fi utilizată în alt scop decât scopul său inițial. Pentru a asigura condiții uniforme de punere în aplicare a dispozițiilor referitoare la estimarea stării de sănătate a bateriilor, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(88)

Bateriile
  industriale și ale vehiculelor electrice
  care nu mai sunt adecvate scopului inițial pentru care au fost fabricate pot fi utilizate în scopuri diferite ca acumulatori staționari de stocare a energiei. Își face apariția o piață pentru al doilea ciclu de viață al bateriilor uzate
  industriale și ale vehiculelor electrice
  , iar pentru a sprijini aplicarea practică a ierarhiei deșeurilor, ar trebui definite norme specifice pentru a permite reafectarea responsabilă a bateriilor uzate, totodată ținând seama de principiul precauției și garantând siguranța utilizării pentru utilizatorii finali. Orice astfel de baterie uzată ar trebui să fie supusă unei evaluări a stării sale de sănătate și a capacității sale disponibile, pentru a se asigura că poate fi utilizată în alt scop decât scopul său inițial. Pentru a asigura condiții uniforme de punere în aplicare a dispozițiilor referitoare la estimarea stării de sănătate a bateriilor, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei.

| (88) | Bateriile care nu mai sunt adecvate scopului inițial pentru care au fost fabricate pot fi utilizate în scopuri diferite ca acumulatori staționari de stocare a energiei. Își face apariția o piață pentru al doilea ciclu de viață al bateriilor uzate, iar pentru a sprijini aplicarea practică a ierarhiei deșeurilor, ar trebui definite norme specifice pentru a permite reafectarea responsabilă a bateriilor uzate, totodată ținând seama de principiul precauției și garantând siguranța utilizării pentru utilizatorii finali. Orice astfel de baterie uzată ar trebui să fie supusă unei evaluări a stării sale de sănătate și a capacității sale disponibile, pentru a se asigura că poate fi utilizată în alt scop decât scopul său inițial.
  Bateriile care se constată că pot fi utilizate în alte scopuri decât scopul lor inițial ar trebui, în mod ideal, să fie reafectate.
  Pentru a asigura condiții uniforme de punere în aplicare a dispozițiilor referitoare la estimarea stării de sănătate a bateriilor, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei. |
| --- | --- |

(88)

Bateriile care nu mai sunt adecvate scopului inițial pentru care au fost fabricate pot fi utilizate în scopuri diferite ca acumulatori staționari de stocare a energiei. Își face apariția o piață pentru al doilea ciclu de viață al bateriilor uzate, iar pentru a sprijini aplicarea practică a ierarhiei deșeurilor, ar trebui definite norme specifice pentru a permite reafectarea responsabilă a bateriilor uzate, totodată ținând seama de principiul precauției și garantând siguranța utilizării pentru utilizatorii finali. Orice astfel de baterie uzată ar trebui să fie supusă unei evaluări a stării sale de sănătate și a capacității sale disponibile, pentru a se asigura că poate fi utilizată în alt scop decât scopul său inițial.
  Bateriile care se constată că pot fi utilizate în alte scopuri decât scopul lor inițial ar trebui, în mod ideal, să fie reafectate.
  Pentru a asigura condiții uniforme de punere în aplicare a dispozițiilor referitoare la estimarea stării de sănătate a bateriilor, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei.

Amendamentul 71

Propunere de regulament

Considerentul 89

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (89) | Producătorii și distribuitorii ar trebui să fie implicați în mod activ în furnizarea de informații utilizatorilor finali cu privire la faptul că bateriile ar trebui colectate separat, că sunt disponibile sisteme de colectare și că utilizatorii finali joacă un rol important în asigurarea gestionării ecologice optime a deșeurilor de baterii. Ar trebui utilizate tehnologii moderne ale informației pentru a furniza informații tuturor utilizatorii finali, precum și pentru a raporta cu privire la baterii. Informațiile ar trebui furnizate
  fie
  prin mijloace clasice, cum ar fi panouri publicitare, afișe și campanii pe platformele de comunicare socială,
  fie
  prin mijloace mai inovatoare, cum ar fi accesul electronic la site-uri web prin coduri QR aplicate pe baterie. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(89)

Producătorii și distribuitorii ar trebui să fie implicați în mod activ în furnizarea de informații utilizatorilor finali cu privire la faptul că bateriile ar trebui colectate separat, că sunt disponibile sisteme de colectare și că utilizatorii finali joacă un rol important în asigurarea gestionării ecologice optime a deșeurilor de baterii. Ar trebui utilizate tehnologii moderne ale informației pentru a furniza informații tuturor utilizatorii finali, precum și pentru a raporta cu privire la baterii. Informațiile ar trebui furnizate
  fie
  prin mijloace clasice, cum ar fi panouri publicitare, afișe și campanii pe platformele de comunicare socială,
  fie
  prin mijloace mai inovatoare, cum ar fi accesul electronic la site-uri web prin coduri QR aplicate pe baterie.

| (89) | Producătorii și distribuitorii
  , inclusiv piețele online,
  ar trebui să fie implicați în mod activ în furnizarea de informații utilizatorilor finali cu privire la faptul că bateriile ar trebui colectate separat, că sunt disponibile sisteme de colectare și că utilizatorii finali joacă un rol important în asigurarea gestionării ecologice optime a deșeurilor de baterii
  , în special explicând modul în care fluxurile de deșeuri mai sigure și mai curate ar putea contribui la a reduce exporturile de deșeuri către țări terțe și la a avea circuite închise de materiale în Uniune
  . Ar trebui utilizate tehnologii moderne ale informației pentru a furniza informații tuturor utilizatorii finali, precum și pentru a raporta cu privire la baterii. Informațiile ar trebui furnizate prin mijloace clasice, cum ar fi panouri publicitare, afișe și campanii pe platformele de comunicare socială,
  și/sau
  prin mijloace mai inovatoare, cum ar fi accesul electronic la site-uri web prin coduri QR aplicate pe baterie
  astfel încât să fie accesibile și ușor de înțeles
  . |
| --- | --- |

(89)

Producătorii și distribuitorii
  , inclusiv piețele online,
  ar trebui să fie implicați în mod activ în furnizarea de informații utilizatorilor finali cu privire la faptul că bateriile ar trebui colectate separat, că sunt disponibile sisteme de colectare și că utilizatorii finali joacă un rol important în asigurarea gestionării ecologice optime a deșeurilor de baterii
  , în special explicând modul în care fluxurile de deșeuri mai sigure și mai curate ar putea contribui la a reduce exporturile de deșeuri către țări terțe și la a avea circuite închise de materiale în Uniune
  . Ar trebui utilizate tehnologii moderne ale informației pentru a furniza informații tuturor utilizatorii finali, precum și pentru a raporta cu privire la baterii. Informațiile ar trebui furnizate prin mijloace clasice, cum ar fi panouri publicitare, afișe și campanii pe platformele de comunicare socială,
  și/sau
  prin mijloace mai inovatoare, cum ar fi accesul electronic la site-uri web prin coduri QR aplicate pe baterie
  astfel încât să fie accesibile și ușor de înțeles
  .

Amendamentul 72

Propunere de regulament

Considerentul 90

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (90) | Pentru a permite verificarea respectării obligațiilor privind colectarea și tratarea bateriilor și a eficacității acestor obligații, este necesar ca operatorii în cauză să raporteze autorităților competente. Producătorii de baterii și alți operatori de gestionare a deșeurilor care colectează baterii ar trebui să raporteze pentru fiecare an calendaristic, dacă este cazul, datele privind bateriile vândute și deșeurile de baterii colectate. În ceea ce privește tratarea și reciclarea, obligațiile de raportare ar trebui să revină operatorilor de gestionare a deșeurilor și, respectiv, reciclatorilor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(90)

Pentru a permite verificarea respectării obligațiilor privind colectarea și tratarea bateriilor și a eficacității acestor obligații, este necesar ca operatorii în cauză să raporteze autorităților competente. Producătorii de baterii și alți operatori de gestionare a deșeurilor care colectează baterii ar trebui să raporteze pentru fiecare an calendaristic, dacă este cazul, datele privind bateriile vândute și deșeurile de baterii colectate. În ceea ce privește tratarea și reciclarea, obligațiile de raportare ar trebui să revină operatorilor de gestionare a deșeurilor și, respectiv, reciclatorilor.

| (90) | Pentru a permite verificarea respectării obligațiilor privind colectarea și tratarea bateriilor și a eficacității acestor obligații, este necesar ca operatorii în cauză să raporteze autorităților competente. Producătorii de baterii și alți operatori de gestionare a deșeurilor care colectează baterii ar trebui să raporteze pentru fiecare an calendaristic, dacă este cazul, datele privind bateriile vândute și deșeurile de baterii colectate. În ceea ce privește tratarea și reciclarea, obligațiile de raportare ar trebui să revină operatorilor de gestionare a deșeurilor și, respectiv, reciclatorilor.
  Operatorii de gestionare a deșeurilor care efectuează tratarea în conformitate cu prezentul regulament ar trebui să treacă printr-o procedură de selecție realizată de producătorii bateriilor respective sau de organizațiile ce implementează răspunderea extinsă a producătorilor care acționează în numele acestora, în conformitate cu articolele 8 și 8a din Directiva 2008/98/CE. |
| --- | --- |

(90)

Pentru a permite verificarea respectării obligațiilor privind colectarea și tratarea bateriilor și a eficacității acestor obligații, este necesar ca operatorii în cauză să raporteze autorităților competente. Producătorii de baterii și alți operatori de gestionare a deșeurilor care colectează baterii ar trebui să raporteze pentru fiecare an calendaristic, dacă este cazul, datele privind bateriile vândute și deșeurile de baterii colectate. În ceea ce privește tratarea și reciclarea, obligațiile de raportare ar trebui să revină operatorilor de gestionare a deșeurilor și, respectiv, reciclatorilor.
  Operatorii de gestionare a deșeurilor care efectuează tratarea în conformitate cu prezentul regulament ar trebui să treacă printr-o procedură de selecție realizată de producătorii bateriilor respective sau de organizațiile ce implementează răspunderea extinsă a producătorilor care acționează în numele acestora, în conformitate cu articolele 8 și 8a din Directiva 2008/98/CE.

Amendamentul 73

Propunere de regulament

Considerentul 95

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (95) | Regulamentul (UE) 2019/1020 al Parlamentului European și al Consiliului (62) stabilește norme privind supravegherea pieței și controlul produselor care intră pe piața Uniunii. Pentru a se asigura că produsele care beneficiază de libera circulație a mărfurilor îndeplinesc cerințe
  care
  prevăd un nivel ridicat de protecție a intereselor publice, cum ar fi sănătatea umană, siguranța, protecția bunurilor și a mediului, regulamentul respectiv ar trebui să se aplice bateriilor care fac obiectul prezentului regulament. Prin urmare, Regulamentul (UE) 2019/1020 ar trebui modificat în consecință. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(95)

Regulamentul (UE) 2019/1020 al Parlamentului European și al Consiliului (62) stabilește norme privind supravegherea pieței și controlul produselor care intră pe piața Uniunii. Pentru a se asigura că produsele care beneficiază de libera circulație a mărfurilor îndeplinesc cerințe
  care
  prevăd un nivel ridicat de protecție a intereselor publice, cum ar fi sănătatea umană, siguranța, protecția bunurilor și a mediului, regulamentul respectiv ar trebui să se aplice bateriilor care fac obiectul prezentului regulament. Prin urmare, Regulamentul (UE) 2019/1020 ar trebui modificat în consecință.

| (95) | Regulamentul (UE) 2019/1020 al Parlamentului European și al Consiliului (62) stabilește norme privind supravegherea pieței și controlul produselor care intră pe piața Uniunii. Pentru a se asigura că produsele care beneficiază de libera circulație a mărfurilor îndeplinesc cerințe
  ce
  prevăd un nivel ridicat de protecție a intereselor publice, cum ar fi sănătatea umană, siguranța, protecția bunurilor și a mediului, regulamentul respectiv ar trebui să se aplice bateriilor care fac obiectul prezentului regulament
  , printre care și bateriilor produse în afara Uniunii și care intră pe piața Uniunii
  . Prin urmare, Regulamentul (UE) 2019/1020 ar trebui modificat în consecință. |
| --- | --- |

(95)

Regulamentul (UE) 2019/1020 al Parlamentului European și al Consiliului (62) stabilește norme privind supravegherea pieței și controlul produselor care intră pe piața Uniunii. Pentru a se asigura că produsele care beneficiază de libera circulație a mărfurilor îndeplinesc cerințe
  ce
  prevăd un nivel ridicat de protecție a intereselor publice, cum ar fi sănătatea umană, siguranța, protecția bunurilor și a mediului, regulamentul respectiv ar trebui să se aplice bateriilor care fac obiectul prezentului regulament
  , printre care și bateriilor produse în afara Uniunii și care intră pe piața Uniunii
  . Prin urmare, Regulamentul (UE) 2019/1020 ar trebui modificat în consecință.

Amendamentul 74

Propunere de regulament

Considerentul 97

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (97) | Ar trebui să existe o procedură prin care părțile interesate să fie informate cu privire la măsurile preconizate a fi adoptate în legătură cu bateriile care prezintă risc pentru sănătatea umană, pentru siguranță, pentru bunuri sau pentru mediu. De asemenea, acest sistem ar trebui să permită autorităților de supraveghere a pieței din statele membre ca, în cooperare cu operatorii economici relevanți, să acționeze din timp cu privire la astfel de baterii. Pentru a asigura condiții uniforme de punere în aplicare a prezentului regulament, ar trebui să i se confere Comisiei competențe de executare, pentru a stabili dacă măsurile naționale luate în privința bateriilor neconforme sunt sau nu justificate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(97)

Ar trebui să existe o procedură prin care părțile interesate să fie informate cu privire la măsurile preconizate a fi adoptate în legătură cu bateriile care prezintă risc pentru sănătatea umană, pentru siguranță, pentru bunuri sau pentru mediu. De asemenea, acest sistem ar trebui să permită autorităților de supraveghere a pieței din statele membre ca, în cooperare cu operatorii economici relevanți, să acționeze din timp cu privire la astfel de baterii. Pentru a asigura condiții uniforme de punere în aplicare a prezentului regulament, ar trebui să i se confere Comisiei competențe de executare, pentru a stabili dacă măsurile naționale luate în privința bateriilor neconforme sunt sau nu justificate.

| (97) | Ar trebui să existe o procedură prin care părțile interesate să fie informate cu privire la măsurile preconizate a fi adoptate în legătură cu bateriile care prezintă risc pentru sănătatea umană, pentru siguranță, pentru bunuri sau pentru mediu. De asemenea, acest sistem ar trebui să permită autorităților de supraveghere a pieței din statele membre ca, în cooperare cu operatorii economici relevanți, să acționeze din timp cu privire la astfel de baterii. Pentru a asigura condiții uniforme de punere în aplicare a prezentului regulament, ar trebui să i se confere Comisiei competențe de executare, pentru a stabili
  rapid
  dacă măsurile naționale luate în privința bateriilor neconforme sunt sau nu justificate. |
| --- | --- |

(97)

Ar trebui să existe o procedură prin care părțile interesate să fie informate cu privire la măsurile preconizate a fi adoptate în legătură cu bateriile care prezintă risc pentru sănătatea umană, pentru siguranță, pentru bunuri sau pentru mediu. De asemenea, acest sistem ar trebui să permită autorităților de supraveghere a pieței din statele membre ca, în cooperare cu operatorii economici relevanți, să acționeze din timp cu privire la astfel de baterii. Pentru a asigura condiții uniforme de punere în aplicare a prezentului regulament, ar trebui să i se confere Comisiei competențe de executare, pentru a stabili
  rapid
  dacă măsurile naționale luate în privința bateriilor neconforme sunt sau nu justificate.

Amendamentul 75

Propunere de regulament

Considerentul 98

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (98) | Autoritățile de supraveghere a pieței ar trebui să aibă dreptul de a solicita operatorilor economici să ia măsuri corective pe baza constatărilor conform cărora fie bateria nu respectă cerințele din prezentul regulament, fie operatorul economic încalcă normele privind introducerea sau punerea la dispoziție pe piață a unei baterii sau privind sustenabilitatea, siguranța și etichetarea
  sau
  privind diligența necesară în lanțul de aprovizionare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(98)

Autoritățile de supraveghere a pieței ar trebui să aibă dreptul de a solicita operatorilor economici să ia măsuri corective pe baza constatărilor conform cărora fie bateria nu respectă cerințele din prezentul regulament, fie operatorul economic încalcă normele privind introducerea sau punerea la dispoziție pe piață a unei baterii sau privind sustenabilitatea, siguranța și etichetarea
  sau
  privind diligența necesară în lanțul de aprovizionare.

| (98) | Autoritățile de supraveghere a pieței ar trebui să aibă dreptul de a solicita operatorilor economici să ia măsuri corective pe baza constatărilor conform cărora fie bateria nu respectă cerințele din prezentul regulament, fie operatorul economic încalcă normele privind introducerea sau punerea la dispoziție pe piață a unei baterii sau privind sustenabilitatea, siguranța, etichetarea și
  informarea ori
  privind diligența necesară în lanțul de aprovizionare. |
| --- | --- |

(98)

Autoritățile de supraveghere a pieței ar trebui să aibă dreptul de a solicita operatorilor economici să ia măsuri corective pe baza constatărilor conform cărora fie bateria nu respectă cerințele din prezentul regulament, fie operatorul economic încalcă normele privind introducerea sau punerea la dispoziție pe piață a unei baterii sau privind sustenabilitatea, siguranța, etichetarea și
  informarea ori
  privind diligența necesară în lanțul de aprovizionare.

Amendamentul 76

Propunere de regulament

Considerentul 98 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (98a) | Pentru a asigura eficacitatea și coerența testării în întreaga Uniune în cadrul de supraveghere a pieței stabilit de Regulamentul (UE) 2019/1020 pentru baterii, precum și pentru a pune la dispoziție consultanță tehnică și științifică independentă în cursul evaluărilor bateriilor care prezintă riscuri, Comisia ar trebui să desemneze o instalație europeană de încercare. În plus, conformitatea cu cadrul legislativ al Uniunii privind bateriile instituit prin prezentul regulament ar trebui să fie promovată și la nivel național. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(98a)

Pentru a asigura eficacitatea și coerența testării în întreaga Uniune în cadrul de supraveghere a pieței stabilit de Regulamentul (UE) 2019/1020 pentru baterii, precum și pentru a pune la dispoziție consultanță tehnică și științifică independentă în cursul evaluărilor bateriilor care prezintă riscuri, Comisia ar trebui să desemneze o instalație europeană de încercare. În plus, conformitatea cu cadrul legislativ al Uniunii privind bateriile instituit prin prezentul regulament ar trebui să fie promovată și la nivel național.

Amendamentul 77

Propunere de regulament

Considerentul 98 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (98b) | Libera circulație a mărfurilor în Uniune este adesea împiedicată de barierele stabilite la nivel național care împiedică realizarea deplină a pieței interne și reduc oportunitățile comerciale ale societăților și de a se dezvolta, în special ale IMM-urilor, care reprezintă coloana vertebrală a economiei Uniunii. Prin urmare, statele membre ar trebui să profite pe deplin de posibilitatea de a încheia între ele acorduri care să facă posibilă inițierea unor proceduri de arbitraj, cu scopul de a soluționa rapid litigiile care apar în legătură cu accesul bateriilor pe piața internă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(98b)

Libera circulație a mărfurilor în Uniune este adesea împiedicată de barierele stabilite la nivel național care împiedică realizarea deplină a pieței interne și reduc oportunitățile comerciale ale societăților și de a se dezvolta, în special ale IMM-urilor, care reprezintă coloana vertebrală a economiei Uniunii. Prin urmare, statele membre ar trebui să profite pe deplin de posibilitatea de a încheia între ele acorduri care să facă posibilă inițierea unor proceduri de arbitraj, cu scopul de a soluționa rapid litigiile care apar în legătură cu accesul bateriilor pe piața internă.

Amendamentul 78

Propunere de regulament

Considerentul 99

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (99) | Achizițiile publice constituie un sector important pentru a reduce impactul asupra mediului al activităților umane și pentru a stimula orientarea pieței către produse mai sustenabile. Autoritățile contractante, astfel cum sunt definite în Directiva 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului (63) și în Directiva 2014/25/UE a Parlamentului European și a Consiliului (64), și entitățile contractante, astfel cum sunt definite în Directiva 2014/25/UE, ar trebui să țină cont de impactul asupra mediului atunci când achiziționează baterii sau produse care conțin baterii, pentru a promova și a stimula piața pentru o mobilitate și o stocare a energiei curate și eficiente din punct de vedere energetic
  , contribuind
  astfel la obiectivele politicilor climatice, energetice și de mediu ale Uniunii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(99)

Achizițiile publice constituie un sector important pentru a reduce impactul asupra mediului al activităților umane și pentru a stimula orientarea pieței către produse mai sustenabile. Autoritățile contractante, astfel cum sunt definite în Directiva 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului (63) și în Directiva 2014/25/UE a Parlamentului European și a Consiliului (64), și entitățile contractante, astfel cum sunt definite în Directiva 2014/25/UE, ar trebui să țină cont de impactul asupra mediului atunci când achiziționează baterii sau produse care conțin baterii, pentru a promova și a stimula piața pentru o mobilitate și o stocare a energiei curate și eficiente din punct de vedere energetic
  , contribuind
  astfel la obiectivele politicilor climatice, energetice și de mediu ale Uniunii.

| (99) | Achizițiile publice constituie un sector important pentru a reduce impactul asupra mediului al activităților umane și pentru a stimula orientarea pieței către produse mai sustenabile. Autoritățile contractante, astfel cum sunt definite în Directiva 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului (63) și în Directiva 2014/25/UE a Parlamentului European și a Consiliului (64), și entitățile contractante, astfel cum sunt definite în Directiva 2014/25/UE, ar trebui să țină cont de impactul asupra mediului atunci când achiziționează baterii sau produse care conțin baterii
  și să garanteze că operatorii economici respectă efectiv cerințele sociale și de mediu
  , pentru a promova și a stimula piața pentru o mobilitate și o stocare a energiei curate și eficiente din punct de vedere energetic
  și a contribui
  astfel la obiectivele politicilor climatice, energetice și de mediu ale Uniunii.
  În plus, îmbunătățirea accesului IMM-urilor la achizițiile publice de pe piața bateriilor și încurajarea mai multor părți interesate locale și din Uniune să participe la acestea ar contribui, de asemenea, considerabil la atingerea obiectivelor respective. |
| --- | --- |

(99)

Achizițiile publice constituie un sector important pentru a reduce impactul asupra mediului al activităților umane și pentru a stimula orientarea pieței către produse mai sustenabile. Autoritățile contractante, astfel cum sunt definite în Directiva 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului (63) și în Directiva 2014/25/UE a Parlamentului European și a Consiliului (64), și entitățile contractante, astfel cum sunt definite în Directiva 2014/25/UE, ar trebui să țină cont de impactul asupra mediului atunci când achiziționează baterii sau produse care conțin baterii
  și să garanteze că operatorii economici respectă efectiv cerințele sociale și de mediu
  , pentru a promova și a stimula piața pentru o mobilitate și o stocare a energiei curate și eficiente din punct de vedere energetic
  și a contribui
  astfel la obiectivele politicilor climatice, energetice și de mediu ale Uniunii.
  În plus, îmbunătățirea accesului IMM-urilor la achizițiile publice de pe piața bateriilor și încurajarea mai multor părți interesate locale și din Uniune să participe la acestea ar contribui, de asemenea, considerabil la atingerea obiectivelor respective.

Amendamentul 79

Propunere de regulament

Considerentul 105

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (105) | Comisia ar trebui să adopte acte de punere în aplicare cu efect imediat prin care se stabilește dacă este justificată sau nu o măsură națională care privește o baterie conformă care prezintă un risc, în cazuri justificate corespunzător referitoare la protecția sănătății umane, a siguranței, a bunurilor sau a mediului, dacă motive imperative de urgență impun acest lucru. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(105)

Comisia ar trebui să adopte acte de punere în aplicare cu efect imediat prin care se stabilește dacă este justificată sau nu o măsură națională care privește o baterie conformă care prezintă un risc, în cazuri justificate corespunzător referitoare la protecția sănătății umane, a siguranței, a bunurilor sau a mediului, dacă motive imperative de urgență impun acest lucru.

| (105) | Comisia ar trebui să adopte
  fără întârziere
  acte de punere în aplicare cu efect imediat prin care se stabilește dacă este justificată sau nu o măsură națională care privește o baterie conformă care prezintă un risc, în cazuri justificate corespunzător referitoare la protecția sănătății umane, a siguranței, a bunurilor sau a mediului, dacă motive imperative de urgență impun acest lucru. |
| --- | --- |

(105)

Comisia ar trebui să adopte
  fără întârziere
  acte de punere în aplicare cu efect imediat prin care se stabilește dacă este justificată sau nu o măsură națională care privește o baterie conformă care prezintă un risc, în cazuri justificate corespunzător referitoare la protecția sănătății umane, a siguranței, a bunurilor sau a mediului, dacă motive imperative de urgență impun acest lucru.

Amendamentul 80

Propunere de regulament

Considerentul 106

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (106) | Statele membre ar trebui să prevadă norme privind sancțiunile aplicabile în cazul încălcării prezentului regulament și să se asigure că normele respective sunt aplicate. Sancțiunile prevăzute ar trebui să fie eficace, proporționale și cu efect de descurajare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(106)

Statele membre ar trebui să prevadă norme privind sancțiunile aplicabile în cazul încălcării prezentului regulament și să se asigure că normele respective sunt aplicate. Sancțiunile prevăzute ar trebui să fie eficace, proporționale și cu efect de descurajare.

| (106) | Statele membre ar trebui să prevadă norme privind sancțiunile aplicabile în cazul încălcării prezentului regulament și să se asigure că normele respective sunt aplicate. Sancțiunile prevăzute ar trebui să fie eficace, proporționale și cu efect de descurajare.
  Pentru a asigura o aplicare armonizată în Uniune, ar trebuia delegată Comisiei competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în ceea ce privește elaborarea de criterii armonizate sau orientări pentru sancțiuni și pentru compensarea daunelor cauzate persoanelor fizice. |
| --- | --- |

(106)

Statele membre ar trebui să prevadă norme privind sancțiunile aplicabile în cazul încălcării prezentului regulament și să se asigure că normele respective sunt aplicate. Sancțiunile prevăzute ar trebui să fie eficace, proporționale și cu efect de descurajare.
  Pentru a asigura o aplicare armonizată în Uniune, ar trebuia delegată Comisiei competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în ceea ce privește elaborarea de criterii armonizate sau orientări pentru sancțiuni și pentru compensarea daunelor cauzate persoanelor fizice.

Amendamentul 81

Propunere de regulament

Considerentul 109 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (109a) | Este important ca, la punerea în aplicare a prezentului regulament, să fie luate în considerare impactul de mediu, social și economic. În plus, pentru a asigura condiții de concurență loială, este important ca, la punerea în aplicare a prezentului regulament, toate tehnologiile relevante disponibile să fie luate în considerare în mod egal, cu condiția ca tehnologiile respective să permită respectarea deplină de către baterii a oricărei cerințe aplicabile prevăzute în prezentul regulament. În plus, nu ar trebui impusă sarcini administrative excesive operatorilor economici, în special IMM-urilor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(109a)

Este important ca, la punerea în aplicare a prezentului regulament, să fie luate în considerare impactul de mediu, social și economic. În plus, pentru a asigura condiții de concurență loială, este important ca, la punerea în aplicare a prezentului regulament, toate tehnologiile relevante disponibile să fie luate în considerare în mod egal, cu condiția ca tehnologiile respective să permită respectarea deplină de către baterii a oricărei cerințe aplicabile prevăzute în prezentul regulament. În plus, nu ar trebui impusă sarcini administrative excesive operatorilor economici, în special IMM-urilor.

Amendamentul 82

Propunere de regulament

Considerentul 110

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (110) | Întrucât obiectivul prezentului regulament – și anume garantarea funcționării pieței interne și totodată a faptului că bateriile introduse pe piață îndeplinesc cerințele care prevăd un nivel ridicat de protecție a sănătății umane, a siguranței, a bunurilor și a mediului –, nu poate fi realizat în mod suficient de către statele membre, ci mai degrabă, având în vedere nevoia de armonizare, poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității prevăzut la același articol, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru îndeplinirea obiectivului respectiv, |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(110)

Întrucât obiectivul prezentului regulament – și anume garantarea funcționării pieței interne și totodată a faptului că bateriile introduse pe piață îndeplinesc cerințele care prevăd un nivel ridicat de protecție a sănătății umane, a siguranței, a bunurilor și a mediului –, nu poate fi realizat în mod suficient de către statele membre, ci mai degrabă, având în vedere nevoia de armonizare, poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității prevăzut la același articol, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru îndeplinirea obiectivului respectiv,

| (110) | Întrucât obiectivul prezentului regulament – și anume garantarea funcționării pieței interne și totodată a faptului că bateriile introduse pe piață
  și operațiunile legate de reciclarea bateriilor
  îndeplinesc cerințele care prevăd un nivel ridicat de protecție a sănătății umane, a siguranței, a bunurilor și a mediului –, nu poate fi realizat în mod suficient de către statele membre, ci mai degrabă, având în vedere nevoia de armonizare, poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității prevăzut la același articol, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru îndeplinirea obiectivului respectiv, |
| --- | --- |

(110)

Întrucât obiectivul prezentului regulament – și anume garantarea funcționării pieței interne și totodată a faptului că bateriile introduse pe piață
  și operațiunile legate de reciclarea bateriilor
  îndeplinesc cerințele care prevăd un nivel ridicat de protecție a sănătății umane, a siguranței, a bunurilor și a mediului –, nu poate fi realizat în mod suficient de către statele membre, ci mai degrabă, având în vedere nevoia de armonizare, poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității prevăzut la același articol, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru îndeplinirea obiectivului respectiv,

Amendamentul 83

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Prezentul regulament stabilește cerințe privind sustenabilitatea, siguranța, etichetarea și informarea pentru a permite introducerea pe piață sau punerea în serviciu a bateriilor
  , precum și cerințe privind colectarea, tratarea și reciclarea deșeurilor de baterii. | 1.   Prezentul regulament stabilește cerințe privind sustenabilitatea
  economică, socială și de mediu
  , siguranța, etichetarea și informarea pentru a permite introducerea pe piață sau punerea în serviciu a bateriilor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

1.   Prezentul regulament stabilește cerințe privind sustenabilitatea, siguranța, etichetarea și informarea pentru a permite introducerea pe piață sau punerea în serviciu a bateriilor
  , precum și cerințe privind colectarea, tratarea și reciclarea deșeurilor de baterii.

1.   Prezentul regulament stabilește cerințe privind sustenabilitatea
  economică, socială și de mediu
  , siguranța, etichetarea și informarea pentru a permite introducerea pe piață sau punerea în serviciu a bateriilor.

Amendamentul 84

Amendamentul 84

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 1 a (nou)

Articolul 1 – alineatul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  În plus, prezentul regulament stabilește măsuri de protejare a mediului și a sănătății umane prin prevenirea și reducerea generării de deșeuri de baterii, a efectelor negative ale generării și gestionării unor astfel de baterii, precum și prin reducerea efectelor generale ale utilizării resurselor și prin folosirea mai eficientă a acestora. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1a.
     
  În plus, prezentul regulament stabilește măsuri de protejare a mediului și a sănătății umane prin prevenirea și reducerea generării de deșeuri de baterii, a efectelor negative ale generării și gestionării unor astfel de baterii, precum și prin reducerea efectelor generale ale utilizării resurselor și prin folosirea mai eficientă a acestora.

Amendamentul 85

Amendamentul 85

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 2

Articolul 1 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Prezentul regulament se aplică tuturor bateriilor, și anume bateriilor portabile, bateriilor auto, bateriilor pentru vehicule electrice și bateriilor industriale, indiferent de formă, volum, greutate, model, materiale componente, utilizare sau scop. De asemenea, acesta se aplică bateriilor încorporate în alte produse sau adăugate acestora. | 2.   Prezentul regulament se aplică tuturor bateriilor, și anume bateriilor portabile, bateriilor
  pentru mijloace de transport ușoare, bateriilor
  auto, bateriilor pentru vehicule electrice și bateriilor industriale, indiferent de formă, volum, greutate, model, materiale componente, utilizare sau scop. De asemenea, acesta se aplică bateriilor încorporate în alte produse sau adăugate acestora. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Prezentul regulament se aplică tuturor bateriilor, și anume bateriilor portabile, bateriilor auto, bateriilor pentru vehicule electrice și bateriilor industriale, indiferent de formă, volum, greutate, model, materiale componente, utilizare sau scop. De asemenea, acesta se aplică bateriilor încorporate în alte produse sau adăugate acestora.

2.   Prezentul regulament se aplică tuturor bateriilor, și anume bateriilor portabile, bateriilor
  pentru mijloace de transport ușoare, bateriilor
  auto, bateriilor pentru vehicule electrice și bateriilor industriale, indiferent de formă, volum, greutate, model, materiale componente, utilizare sau scop. De asemenea, acesta se aplică bateriilor încorporate în alte produse sau adăugate acestora.

Amendamentul 86

Amendamentul 86

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 3 – litera ba (nouă)

Articolul 1 – alineatul 3 – litera ba (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ba) | echipamentele destinate în mod specific asigurării siguranței instalațiilor nucleare, astfel cum sunt definite la articolul 3 din Directiva 2009/71/Euratom a Consiliului

   (1a)

  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ba)

(ba)

echipamentele destinate în mod specific asigurării siguranței instalațiilor nucleare, astfel cum sunt definite la articolul 3 din Directiva 2009/71/Euratom a Consiliului

   (1a)

  .

echipamentele destinate în mod specific asigurării siguranței instalațiilor nucleare, astfel cum sunt definite la articolul 3 din Directiva 2009/71/Euratom a Consiliului

1a

.

Amendamentul 87

Amendamentul 87

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 3 a (nou)

Articolul 1 – alineatul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Cu excepția capitolului VII, prezentul regulament nu se aplică bateriilor pentru care producătorul poate dovedi că au fost produse înainte de intrarea în vigoare a prezentului regulament. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3a.
     
  Cu excepția capitolului VII, prezentul regulament nu se aplică bateriilor pentru care producătorul poate dovedi că au fost produse înainte de intrarea în vigoare a prezentului regulament.

Amendamentul 88

Amendamentul 88

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 1

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1) | „baterie” înseamnă orice sursă de energie electrică generată prin conversia directă a energiei chimice și care constă din una sau mai multe celule de baterie nereîncărcabile sau reîncărcabile sau din grupuri formate din acestea; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(1)

„baterie” înseamnă orice sursă de energie electrică generată prin conversia directă a energiei chimice și care constă din una sau mai multe celule de baterie nereîncărcabile sau reîncărcabile sau din grupuri formate din acestea;

| (1) | „baterie” înseamnă orice sursă de energie electrică generată prin conversia directă a energiei chimice și care constă din una sau mai multe celule de baterie nereîncărcabile sau reîncărcabile sau din grupuri formate din acestea
  , cum ar fi ansamblurile de baterii și modulele de baterii
  ; |
| --- | --- |

(1)

„baterie” înseamnă orice sursă de energie electrică generată prin conversia directă a energiei chimice și care constă din una sau mai multe celule de baterie nereîncărcabile sau reîncărcabile sau din grupuri formate din acestea
  , cum ar fi ansamblurile de baterii și modulele de baterii
  ;

, cum ar fi ansamblurile de baterii și modulele de baterii

Amendamentul 89

Amendamentul 89

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 6

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (6) | „baterie cu stocare internă” înseamnă o baterie la care nu este atașat niciun dispozitiv extern pentru a stoca energia; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(6)

(6)

„baterie cu stocare internă” înseamnă o baterie la care nu este atașat niciun dispozitiv extern pentru a stoca energia;

eliminat

eliminat

Amendamentul 90

Amendamentul 90

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 7 – liniuța 3

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 7 – liniuța 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| — | nu este concepută pentru utilizări industriale și |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

nu este concepută pentru utilizări industriale și

| — | nu este concepută
  exclusiv
  pentru utilizări industriale; și |
| --- | --- |

—

nu este concepută
  exclusiv
  pentru utilizări industriale; și

exclusiv

Amendamentul 91

Amendamentul 91

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 7 – liniuța 4

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 7 – liniuța 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| — | nu este nici baterie pentru vehicule electrice, nici baterie auto; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

nu este nici baterie pentru vehicule electrice, nici baterie auto;

| — | nu este nici baterie pentru
  mijloace de transport ușoare, nici baterie pentru
  vehicule electrice
  și
  nici baterie auto; |
| --- | --- |

—

nu este nici baterie pentru
  mijloace de transport ușoare, nici baterie pentru
  vehicule electrice
  și
  nici baterie auto;

mijloace de transport ușoare, nici baterie pentru

și

Amendamentul 92

Amendamentul 92

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 8

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 8

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (8) | „baterii portabile de uz general” înseamnă bateriile portabile din următoarele tipuri comune: 4,5  volți (3R12), D, C, AA, AAA, AAAA, A23, 9 volți (PP3); |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(8)

„baterii portabile de uz general” înseamnă bateriile portabile din următoarele tipuri comune: 4,5  volți (3R12), D, C, AA, AAA, AAAA, A23, 9 volți (PP3);

| (8) | „baterii portabile de uz general” înseamnă bateriile portabile din următoarele tipuri comune:
  baterii tip pastilă,
  4,5  volți (3R12), D, C, AA, AAA, AAAA, A23, 9 volți (PP3); |
| --- | --- |

(8)

„baterii portabile de uz general” înseamnă bateriile portabile din următoarele tipuri comune:
  baterii tip pastilă,
  4,5  volți (3R12), D, C, AA, AAA, AAAA, A23, 9 volți (PP3);

baterii tip pastilă,

Amendamentul 93

Amendamentul 93

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 9

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 9

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (9) | „mijloace
  de transport ușoare” înseamnă
  vehicule cu roți,
  care
  au un motor electric cu puterea mai mică
  de
  750 wați, în care călătorii stau în poziție așezat atunci când vehiculul se deplasează și care pot fi acționate numai
  de
  motorul electric sau de o combinație de motor
  și
  de tracțiune umană
  ; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(9)

„mijloace
  de transport ușoare” înseamnă
  vehicule cu roți,
  care
  au un motor electric cu puterea mai mică
  de
  750 wați, în care călătorii stau în poziție așezat atunci când vehiculul se deplasează și care pot fi acționate numai
  de
  motorul electric sau de o combinație de motor
  și
  de tracțiune umană
  ;

„mijloace

vehicule cu roți,

au un motor electric cu puterea mai mică

750 wați, în care călătorii stau în poziție așezat atunci când vehiculul se deplasează și care pot fi acționate numai

motorul electric sau de o combinație de motor

de tracțiune umană

| (9) | „baterie pentru mijloace
  de transport ușoare” înseamnă
  orice baterie din vehicule
  care
  pot fi acționate numai de motorul electric sau
  de
  o combinație de motor și de tracțiune umană, inclusiv din vehiculele din categoriile omologate de tip ce aparțin categoriei de vehicule prevăzute
  de
  Regulamentul (UE) nr. 168/2013 al Parlamentului European și al Consiliului

   (1a) și
  care au o greutate mai mică de 25 kg
  ; |
| --- | --- |

(9)

„baterie pentru mijloace
  de transport ușoare” înseamnă
  orice baterie din vehicule
  care
  pot fi acționate numai de motorul electric sau
  de
  o combinație de motor și de tracțiune umană, inclusiv din vehiculele din categoriile omologate de tip ce aparțin categoriei de vehicule prevăzute
  de
  Regulamentul (UE) nr. 168/2013 al Parlamentului European și al Consiliului

   (1a) și
  care au o greutate mai mică de 25 kg
  ;

„baterie pentru mijloace

orice baterie din vehicule

pot fi acționate numai de motorul electric sau

o combinație de motor și de tracțiune umană, inclusiv din vehiculele din categoriile omologate de tip ce aparțin categoriei de vehicule prevăzute

Regulamentul (UE) nr. 168/2013 al Parlamentului European și al Consiliului

1a

care au o greutate mai mică de 25 kg

Amendamentul 94

Amendamentul 94

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 10

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 10

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (10) | „baterie auto” înseamnă orice baterie utilizată
  exclusiv
  pentru a alimenta sistemele
  auto
  de pornire, iluminat sau aprindere; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(10)

„baterie auto” înseamnă orice baterie utilizată
  exclusiv
  pentru a alimenta sistemele
  auto
  de pornire, iluminat sau aprindere;

exclusiv

auto

| (10) | „baterie auto” înseamnă orice baterie utilizată
  în principal
  pentru a alimenta sistemele de pornire
  și utilajele mobile fără destinație rutieră
  , iluminat sau aprindere
  ale autovehiculelor sau alte funcții auxiliare
  ; |
| --- | --- |

(10)

„baterie auto” înseamnă orice baterie utilizată
  în principal
  pentru a alimenta sistemele de pornire
  și utilajele mobile fără destinație rutieră
  , iluminat sau aprindere
  ale autovehiculelor sau alte funcții auxiliare
  ;

în principal

și utilajele mobile fără destinație rutieră

ale autovehiculelor sau alte funcții auxiliare

Amendamentul 95

Amendamentul 95

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 11

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 11

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (11) | „baterie industrială” înseamnă orice baterie proiectată pentru utilizări industriale și orice altă baterie, cu excepția bateriilor portabile, a bateriilor pentru vehiculele electrice și a bateriilor auto; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(11)

„baterie industrială” înseamnă orice baterie proiectată pentru utilizări industriale și orice altă baterie, cu excepția bateriilor portabile, a bateriilor pentru vehiculele electrice și a bateriilor auto;

| (11) | „baterie industrială” înseamnă orice baterie proiectată
  exclusiv
  pentru utilizări industriale și orice altă baterie,
  inclusiv bateriile din sistemele de stocare a energiei cu acumulatori staționari,
  cu excepția bateriilor portabile
  , a bateriilor pentru mijloace de transport ușoare
  , a bateriilor pentru vehiculele electrice și a bateriilor auto; |
| --- | --- |

(11)

„baterie industrială” înseamnă orice baterie proiectată
  exclusiv
  pentru utilizări industriale și orice altă baterie,
  inclusiv bateriile din sistemele de stocare a energiei cu acumulatori staționari,
  cu excepția bateriilor portabile
  , a bateriilor pentru mijloace de transport ușoare
  , a bateriilor pentru vehiculele electrice și a bateriilor auto;

exclusiv

inclusiv bateriile din sistemele de stocare a energiei cu acumulatori staționari,

, a bateriilor pentru mijloace de transport ușoare

Amendamentul 96

Amendamentul 96

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 12

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 12

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (12) | „baterie pentru vehicule electrice” înseamnă orice baterie proiectată special pentru a asigura
  tracțiunea vehiculelor hibride
  și
  electrice destinate transportului rutier
  ; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(12)

„baterie pentru vehicule electrice” înseamnă orice baterie proiectată special pentru a asigura
  tracțiunea vehiculelor hibride
  și
  electrice destinate transportului rutier
  ;

tracțiunea vehiculelor hibride

electrice destinate transportului rutier

| (12) | „baterie pentru vehicule electrice” înseamnă orice baterie proiectată special pentru a asigura
  energia necesară tracțiunii unui vehicul din categoria L, astfel cum este prevăzută în Regulamentul (UE) nr. 168/2013,
  și
  cu o greutate mai mare de 25 kg, sau a unui vehicul din categoriile M, N sau O, astfel cum sunt prevăzute în Regulamentul (UE) 2018/858 al Parlamentului European și al Consiliului

   (1a); |
| --- | --- |

(12)

„baterie pentru vehicule electrice” înseamnă orice baterie proiectată special pentru a asigura
  energia necesară tracțiunii unui vehicul din categoria L, astfel cum este prevăzută în Regulamentul (UE) nr. 168/2013,
  și
  cu o greutate mai mare de 25 kg, sau a unui vehicul din categoriile M, N sau O, astfel cum sunt prevăzute în Regulamentul (UE) 2018/858 al Parlamentului European și al Consiliului

   (1a);

energia necesară tracțiunii unui vehicul din categoria L, astfel cum este prevăzută în Regulamentul (UE) nr. 168/2013,

cu o greutate mai mare de 25 kg, sau a unui vehicul din categoriile M, N sau O, astfel cum sunt prevăzute în Regulamentul (UE) 2018/858 al Parlamentului European și al Consiliului

1a

Amendamentul 97

Amendamentul 97

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 13

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 13

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (13) | „sistem
  de stocare a energiei cu acumulatori staționari” înseamnă o baterie industrială reîncărcabilă, cu stocare internă, proiectată special pentru a stoca și a livra energie electrică
  în rețea
  , indiferent unde și de cine este utilizată bateria respectivă; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(13)

„sistem
  de stocare a energiei cu acumulatori staționari” înseamnă o baterie industrială reîncărcabilă, cu stocare internă, proiectată special pentru a stoca și a livra energie electrică
  în rețea
  , indiferent unde și de cine este utilizată bateria respectivă;

„sistem

în rețea

| (13) | „baterie în cadrul unui sistem
  de stocare a energiei cu acumulatori staționari” înseamnă o baterie industrială reîncărcabilă, cu stocare internă, proiectată special pentru a stoca și a livra energie electrică
  atunci când este racordată la rețeaua electrică
  , indiferent unde și de cine este utilizată bateria respectivă; |
| --- | --- |

(13)

„baterie în cadrul unui sistem
  de stocare a energiei cu acumulatori staționari” înseamnă o baterie industrială reîncărcabilă, cu stocare internă, proiectată special pentru a stoca și a livra energie electrică
  atunci când este racordată la rețeaua electrică
  , indiferent unde și de cine este utilizată bateria respectivă;

„baterie în cadrul unui sistem

atunci când este racordată la rețeaua electrică

Amendamentul 98

Amendamentul 98

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 21

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 21

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (21) | „cod QR” înseamnă un cod
  de bare
  sub formă de matrice care trimite la informațiile
  privind un anumit model
  de
  baterie
  ; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(21)

„cod QR” înseamnă un cod
  de bare
  sub formă de matrice care trimite la informațiile
  privind un anumit model
  de
  baterie
  ;

de bare

privind un anumit model

baterie

| (21) | „cod QR” înseamnă un cod sub formă de matrice
  citibil automat
  care trimite la informațiile
  prevăzute
  de
  prezentul regulament
  ; |
| --- | --- |

(21)

„cod QR” înseamnă un cod sub formă de matrice
  citibil automat
  care trimite la informațiile
  prevăzute
  de
  prezentul regulament
  ;

citibil automat

prevăzute

prezentul regulament

Amendamentul 99

Amendamentul 99

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 22

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 22

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (22) | „sistem de gestionare a bateriei” înseamnă un dispozitiv electronic care controlează sau gestionează funcțiile electrice și termice ale bateriei, gestionează și stochează date privind parametrii care determină starea de sănătate și durata de viață preconizată a bateriilor, stabiliți în anexa VII, și comunică cu vehiculul sau cu aparatul în care bateria este încorporată; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(22)

„sistem de gestionare a bateriei” înseamnă un dispozitiv electronic care controlează sau gestionează funcțiile electrice și termice ale bateriei, gestionează și stochează date privind parametrii care determină starea de sănătate și durata de viață preconizată a bateriilor, stabiliți în anexa VII, și comunică cu vehiculul sau cu aparatul în care bateria este încorporată;

| (22) | „sistem de gestionare a bateriei” înseamnă un dispozitiv electronic care controlează sau gestionează funcțiile electrice și termice ale bateriei
  pentru a influența siguranța, randamentul și durata de exploatarea ale bateriei
  , gestionează și stochează date privind parametrii care determină starea de sănătate și durata de viață preconizată a bateriilor, stabiliți în anexa VII, și comunică cu vehiculul sau cu aparatul în care bateria este încorporată; |
| --- | --- |

(22)

„sistem de gestionare a bateriei” înseamnă un dispozitiv electronic care controlează sau gestionează funcțiile electrice și termice ale bateriei
  pentru a influența siguranța, randamentul și durata de exploatarea ale bateriei
  , gestionează și stochează date privind parametrii care determină starea de sănătate și durata de viață preconizată a bateriilor, stabiliți în anexa VII, și comunică cu vehiculul sau cu aparatul în care bateria este încorporată;

pentru a influența siguranța, randamentul și durata de exploatarea ale bateriei

Amendamentul 100

Amendamentul 100

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 26 a (nou)

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 26 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (26a) | „pregătire pentru reafectare” înseamnă orice operațiune prin care o întreagă baterie uzată sau anumite părți ale acesteia sunt pregătite astfel încât să poată fi utilizate pentru un scop diferit sau o aplicație diferită de cel (cea) pentru care bateria a fost proiectată inițial; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(26a)

(26a)

„pregătire pentru reafectare” înseamnă orice operațiune prin care o întreagă baterie uzată sau anumite părți ale acesteia sunt pregătite astfel încât să poată fi utilizate pentru un scop diferit sau o aplicație diferită de cel (cea) pentru care bateria a fost proiectată inițial;

Amendamentul 101

Amendamentul 101

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 26 b (nou)

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 26 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (26b)„ | refabricare” înseamnă orice operațiune de demontare, reparare, înlocuire de componente ale ansamblurilor de baterii, a modulelor de baterii și/sau a pachetelor de baterii uzate pentru a readuce bateria la un nivel de performanță și calitate echivalent cu cel al bateriei originale, în scopul inițial sau în alt scop; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(26b)„

(26b)„

refabricare” înseamnă orice operațiune de demontare, reparare, înlocuire de componente ale ansamblurilor de baterii, a modulelor de baterii și/sau a pachetelor de baterii uzate pentru a readuce bateria la un nivel de performanță și calitate echivalent cu cel al bateriei originale, în scopul inițial sau în alt scop;

Amendamentul 102

Amendamentul 102

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 38

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 38

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (38) | „organizație care implementează răspunderea extinsă a producătorilor” înseamnă o entitate juridică ce organizează, din punct de vedere financiar sau operațional, îndeplinirea obligațiilor de răspundere extinsă ale producătorilor în numele mai multor producători; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(38)

„organizație care implementează răspunderea extinsă a producătorilor” înseamnă o entitate juridică ce organizează, din punct de vedere financiar sau operațional, îndeplinirea obligațiilor de răspundere extinsă ale producătorilor în numele mai multor producători;

| (38) | „organizație care implementează răspunderea extinsă a producătorilor” înseamnă o entitate juridică ce organizează, din punct de vedere financiar sau
  financiar și
  operațional, îndeplinirea obligațiilor de răspundere extinsă ale producătorilor în numele mai multor producători; |
| --- | --- |

(38)

„organizație care implementează răspunderea extinsă a producătorilor” înseamnă o entitate juridică ce organizează, din punct de vedere financiar sau
  financiar și
  operațional, îndeplinirea obligațiilor de răspundere extinsă ale producătorilor în numele mai multor producători;

financiar și

Amendamentul 103

Amendamentul 103

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 39

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 39

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (39) | „deșeu de baterie” înseamnă orice baterie care
  este deșeu
  în sensul articolului 3 punctul 1 din Directiva 2008/98/CE; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(39)

„deșeu de baterie” înseamnă orice baterie care
  este deșeu
  în sensul articolului 3 punctul 1 din Directiva 2008/98/CE;

este deșeu

| (39) | „deșeu de baterie” înseamnă orice baterie
  sau pachet de baterie
  care
  se încadrează la definiția deșeurilor
  în sensul articolului 3 punctul 1 din Directiva 2008/98/CE; |
| --- | --- |

(39)

„deșeu de baterie” înseamnă orice baterie
  sau pachet de baterie
  care
  se încadrează la definiția deșeurilor
  în sensul articolului 3 punctul 1 din Directiva 2008/98/CE;

sau pachet de baterie

se încadrează la definiția deșeurilor

Amendamentul 104

Amendamentul 104

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 40

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 40

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (40) | „reutilizare” înseamnă reutilizarea directă completă sau parțială a bateriei în
  scopul inițial
  pentru care a fost proiectată; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(40)

„reutilizare” înseamnă reutilizarea directă completă sau parțială a bateriei în
  scopul inițial
  pentru care a fost proiectată;

scopul inițial

| (40) | „reutilizare” înseamnă reutilizarea directă completă sau parțială a bateriei
  care nu este deșeu
  în
  același scop
  pentru care a fost proiectată; |
| --- | --- |

(40)

„reutilizare” înseamnă reutilizarea directă completă sau parțială a bateriei
  care nu este deșeu
  în
  același scop
  pentru care a fost proiectată;

care nu este deșeu

același scop

Amendamentul 105

Amendamentul 105

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 41 – partea introductivă

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 41 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (41) | „substanță periculoasă” înseamnă orice substanță care îndeplinește criteriile uneia dintre
  următoarele clase
  sau
  categorii
  de pericol stabilite în anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (67): |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(41)

„substanță periculoasă” înseamnă orice substanță care îndeplinește criteriile uneia dintre
  următoarele clase
  sau
  categorii
  de pericol stabilite în anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (67):

următoarele clase

categorii

67

| (41) | „substanță periculoasă” înseamnă orice substanță care îndeplinește criteriile uneia dintre
  clasele
  sau
  categoriile
  de pericol stabilite în anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (67): |
| --- | --- |

(41)

„substanță periculoasă” înseamnă orice substanță care îndeplinește criteriile uneia dintre
  clasele
  sau
  categoriile
  de pericol stabilite în anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (67):

clasele

categoriile

67

Amendamentul 106

Amendamentul 106

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 41 – litera a

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 41 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | clasele de pericol 2.1-2.4, 2.6 și 2.7, 2.8 tipurile A și B, 2.9, 2.10, 2.12, 2.13 categoriile 1 și 2, 2.14 categoriile 1 și 2, 2.15 tipurile A-F; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

(a)

clasele de pericol 2.1-2.4, 2.6 și 2.7, 2.8 tipurile A și B, 2.9, 2.10, 2.12, 2.13 categoriile 1 și 2, 2.14 categoriile 1 și 2, 2.15 tipurile A-F;

clasele de pericol 2.1-2.4, 2.6 și 2.7, 2.8 tipurile A și B, 2.9, 2.10, 2.12, 2.13 categoriile 1 și 2, 2.14 categoriile 1 și 2, 2.15 tipurile A-F;

eliminat

eliminat

Amendamentul 107

Amendamentul 107

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 41 – litera b

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 41 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | clasele de pericol 3.1-3.6 și 3.7 efecte adverse asupra funcției sexuale și fertilității sau asupra dezvoltării, 3.8 alte efecte decât efectele narcotice, 3.9 și 3.10; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

(b)

clasele de pericol 3.1-3.6 și 3.7 efecte adverse asupra funcției sexuale și fertilității sau asupra dezvoltării, 3.8 alte efecte decât efectele narcotice, 3.9 și 3.10;

clasele de pericol 3.1-3.6 și 3.7 efecte adverse asupra funcției sexuale și fertilității sau asupra dezvoltării, 3.8 alte efecte decât efectele narcotice, 3.9 și 3.10;

eliminat

eliminat

Amendamentul 108

Amendamentul 108

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 41 – litera c

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 41 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | clasa de pericol 4.1; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

(c)

clasa de pericol 4.1;

clasa de pericol 4.1;

eliminat

eliminat

Amendamentul 109

Amendamentul 109

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 41 – litera d

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 41 – litera d

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (d) | clasa de pericol 5.1; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(d)

(d)

clasa de pericol 5.1;

clasa de pericol 5.1;

eliminat

eliminat

Amendamentul 110

Amendamentul 110

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 36

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 36

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (36) | „diligența necesară în lanțul
  de aprovizionare”
  înseamnă obligațiile operatorului economic care introduce pe piață o baterie
  industrială reîncărcabilă sau o baterie pentru vehicule electrice, în ceea ce privește
  sistemul său de gestionare, gestionarea riscurilor, verificările de către o terță parte efectuate de organismele notificate și comunicarea informațiilor pentru a identifica și a aborda riscurile reale și potențiale legate de aprovizionarea, prelucrarea și comercializarea materiilor prime necesare pentru fabricarea bateriilor; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(36)

„diligența necesară în lanțul
  de aprovizionare”
  înseamnă obligațiile operatorului economic care introduce pe piață o baterie
  industrială reîncărcabilă sau o baterie pentru vehicule electrice, în ceea ce privește
  sistemul său de gestionare, gestionarea riscurilor, verificările de către o terță parte efectuate de organismele notificate și comunicarea informațiilor pentru a identifica și a aborda riscurile reale și potențiale legate de aprovizionarea, prelucrarea și comercializarea materiilor prime necesare pentru fabricarea bateriilor;

de aprovizionare”

industrială reîncărcabilă sau o baterie pentru vehicule electrice, în ceea ce privește

| (36) | „diligența necesară în lanțul
  valoric al bateriilor”
  înseamnă obligațiile operatorului economic care introduce pe piață o baterie
  în ceea ce privește categoriile de riscuri sociale și de mediu,
  sistemul său de gestionare, gestionarea riscurilor, verificările de către o terță parte efectuate de organismele notificate și comunicarea informațiilor pentru a identifica
  , a preveni
  și a aborda riscurile reale și potențiale legate de aprovizionarea, prelucrarea și comercializarea materiilor prime
  , a substanțelor chimice și a materiilor prime secundare
  necesare pentru fabricarea bateriilor
  și tratarea deșeurilor de baterii, de operațiunile sale de fabricație și de toate celelalte relații de afaceri
  ; |
| --- | --- |

(36)

„diligența necesară în lanțul
  valoric al bateriilor”
  înseamnă obligațiile operatorului economic care introduce pe piață o baterie
  în ceea ce privește categoriile de riscuri sociale și de mediu,
  sistemul său de gestionare, gestionarea riscurilor, verificările de către o terță parte efectuate de organismele notificate și comunicarea informațiilor pentru a identifica
  , a preveni
  și a aborda riscurile reale și potențiale legate de aprovizionarea, prelucrarea și comercializarea materiilor prime
  , a substanțelor chimice și a materiilor prime secundare
  necesare pentru fabricarea bateriilor
  și tratarea deșeurilor de baterii, de operațiunile sale de fabricație și de toate celelalte relații de afaceri
  ;

valoric al bateriilor”

în ceea ce privește categoriile de riscuri sociale și de mediu,

, a preveni

, a substanțelor chimice și a materiilor prime secundare

și tratarea deșeurilor de baterii, de operațiunile sale de fabricație și de toate celelalte relații de afaceri

Amendamentul 111

Amendamentul 111

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 36 a (nou)

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 36 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (36a) | „relații de afaceri” înseamnă relațiile dintre o întreprindere și filialele sale și relațiile comerciale ale unei întreprinderi de-a lungul întregului său lanț valoric, inclusiv cu furnizorii și subcontractanții, relații direct legate de operațiunile comerciale, produsele sau serviciile întreprinderii; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(36a)

(36a)

„relații de afaceri” înseamnă relațiile dintre o întreprindere și filialele sale și relațiile comerciale ale unei întreprinderi de-a lungul întregului său lanț valoric, inclusiv cu furnizorii și subcontractanții, relații direct legate de operațiunile comerciale, produsele sau serviciile întreprinderii;

Amendamentul 112

Amendamentul 112

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 36 b (nou)

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 36 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (36b) | „zone cu risc ridicat” înseamnă zone în care guvernanța și securitatea sunt la un nivel redus sau sunt inexistente, cum ar fi statele eșuate, și în care se produc încălcări generalizate și sistematice ale dreptului internațional, inclusiv încălcări ale drepturilor omului; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(36b)

(36b)

„zone cu risc ridicat” înseamnă zone în care guvernanța și securitatea sunt la un nivel redus sau sunt inexistente, cum ar fi statele eșuate, și în care se produc încălcări generalizate și sistematice ale dreptului internațional, inclusiv încălcări ale drepturilor omului;

Amendamentul 113

Amendamentul 113

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 1

Articolul 3 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Statele membre nu interzic, nu restricționează
  sau
  nu împiedică punerea la dispoziție pe piață sau punerea în serviciu a bateriilor care respectă prezentul regulament, din motive legate de cerințele de sustenabilitate, siguranță, etichetare și informare aplicabile bateriilor sau gestionării deșeurilor de baterii care intră sub incidența prezentului regulament. | 1.   Statele membre nu interzic, nu restricționează
  și nici
  nu împiedică punerea la dispoziție pe piață sau punerea în serviciu a bateriilor care respectă prezentul regulament din motive legate de cerințele de sustenabilitate
  socială și de mediu
  , siguranță, etichetare și informare aplicabile bateriilor sau gestionării deșeurilor de baterii care intră sub incidența prezentului regulament. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Statele membre nu interzic, nu restricționează
  sau
  nu împiedică punerea la dispoziție pe piață sau punerea în serviciu a bateriilor care respectă prezentul regulament, din motive legate de cerințele de sustenabilitate, siguranță, etichetare și informare aplicabile bateriilor sau gestionării deșeurilor de baterii care intră sub incidența prezentului regulament.

1.   Statele membre nu interzic, nu restricționează
  și nici
  nu împiedică punerea la dispoziție pe piață sau punerea în serviciu a bateriilor care respectă prezentul regulament din motive legate de cerințele de sustenabilitate
  socială și de mediu
  , siguranță, etichetare și informare aplicabile bateriilor sau gestionării deșeurilor de baterii care intră sub incidența prezentului regulament.

Amendamentul 114

Amendamentul 114

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 2

Articolul 3 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   La târguri, expoziții, demonstrații sau evenimente similare, statele membre nu împiedică prezentarea bateriilor neconforme cu prezentul regulament, cu condiția ca un anunț vizibil să indice clar faptul că acestea nu sunt conforme cu prezentul regulament și nu pot fi
  vândute
  înainte de asigurarea conformității. | 2.   La târguri, expoziții, demonstrații sau evenimente similare, statele membre nu împiedică prezentarea bateriilor neconforme cu prezentul regulament, cu condiția ca un anunț vizibil să indice clar faptul că acestea nu sunt conforme cu prezentul regulament și nu pot fi
  puse la dispoziție pe piață
  înainte de asigurarea conformității.
  În timpul demonstrațiilor, operatorul economic în cauză ia măsurile adecvate pentru a asigura siguranța persoanelor. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   La târguri, expoziții, demonstrații sau evenimente similare, statele membre nu împiedică prezentarea bateriilor neconforme cu prezentul regulament, cu condiția ca un anunț vizibil să indice clar faptul că acestea nu sunt conforme cu prezentul regulament și nu pot fi
  vândute
  înainte de asigurarea conformității.

2.   La târguri, expoziții, demonstrații sau evenimente similare, statele membre nu împiedică prezentarea bateriilor neconforme cu prezentul regulament, cu condiția ca un anunț vizibil să indice clar faptul că acestea nu sunt conforme cu prezentul regulament și nu pot fi
  puse la dispoziție pe piață
  înainte de asigurarea conformității.
  În timpul demonstrațiilor, operatorul economic în cauză ia măsurile adecvate pentru a asigura siguranța persoanelor.

Amendamentul 115

Amendamentul 115

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 4 – titlu

Articolul 4 – titlu

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Cerințe de sustenabilitate, siguranță, etichetare
  și
  informare pentru baterii | Cerințe de sustenabilitate, siguranță, etichetare, informare
  și diligență necesară
  pentru baterii |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Cerințe de sustenabilitate, siguranță, etichetare
  și
  informare pentru baterii

și

Cerințe de sustenabilitate, siguranță, etichetare, informare
  și diligență necesară
  pentru baterii

și diligență necesară

Amendamentul 116

Amendamentul 116

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 1 – litera ba (nouă)

Articolul 4 – alineatul 1 – litera ba (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ba) | cerințele de diligență necesară prevăzute la articolul 39; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ba)

(ba)

cerințele de diligență necesară prevăzute la articolul 39;

cerințele de diligență necesară prevăzute la articolul 39;

Amendamentul 117

Amendamentul 117

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 1 a (nou)

Articolul 4 – alineatul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  În cazul bateriilor pentru vehicule electrice și al bateriilor auto introduse pe piață pentru a înlocui bateriile defecte, se aplică aceleași cerințe ca în cazul bateriilor înlocuite, conform principiului potrivit căruia „produsul reparat trebuie să fie la fel ca produsul nou”. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1a.
     
  În cazul bateriilor pentru vehicule electrice și al bateriilor auto introduse pe piață pentru a înlocui bateriile defecte, se aplică aceleași cerințe ca în cazul bateriilor înlocuite, conform principiului potrivit căruia „produsul reparat trebuie să fie la fel ca produsul nou”.

Amendamentul 118

Amendamentul 118

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 2

Articolul 4 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   În ceea ce privește aspectele care nu sunt cuprinse în capitolele II și III, bateriile nu trebuie să prezinte niciun risc pentru sănătatea umană, siguranță, bunuri sau mediu. | 2.   În ceea ce privește aspectele care nu sunt cuprinse în capitolele II și III
  și la articolul 39
  , bateriile nu trebuie să prezinte niciun risc pentru sănătatea umană, siguranță, bunuri sau mediu. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   În ceea ce privește aspectele care nu sunt cuprinse în capitolele II și III, bateriile nu trebuie să prezinte niciun risc pentru sănătatea umană, siguranță, bunuri sau mediu.

2.   În ceea ce privește aspectele care nu sunt cuprinse în capitolele II și III
  și la articolul 39
  , bateriile nu trebuie să prezinte niciun risc pentru sănătatea umană, siguranță, bunuri sau mediu.

Amendamentul 119

Amendamentul 119

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 1 – paragraful 1 a (nou)

Articolul 5 – alineatul 1 – paragraful 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Fiecare stat membru desemnează, de asemenea, un punct de contact din rândul autorităților competente menționate la primul paragraf în scopul comunicării cu Comisia în temeiul alineatului (3). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Fiecare stat membru desemnează, de asemenea, un punct de contact din rândul autorităților competente menționate la primul paragraf în scopul comunicării cu Comisia în temeiul alineatului (3).

Fiecare stat membru desemnează, de asemenea, un punct de contact din rândul autorităților competente menționate la primul paragraf în scopul comunicării cu Comisia în temeiul alineatului (3).

Amendamentul 120

Amendamentul 120

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 3

Articolul 5 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Până la [trei luni de la data intrării în vigoare a prezentului regulament], statele membre transmit Comisiei denumirile și adresele
  autorităților competente,
  desemnate în conformitate cu alineatul (1). Statele membre transmit Comisiei, fără
  întârziere nejustificată
  , orice modificări ale denumirilor sau ale adreselor
  autorităților competente
  . | 3.   Până la [trei luni de la data intrării în vigoare a prezentului regulament], statele membre transmit Comisiei denumirile și adresele
  punctelor de contact
  desemnate în conformitate cu alineatul (1). Statele membre transmit Comisiei, fără
  întârzieri nejustificate
  , orice modificări ale denumirilor sau ale adreselor
  punctelor de contact
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   Până la [trei luni de la data intrării în vigoare a prezentului regulament], statele membre transmit Comisiei denumirile și adresele
  autorităților competente,
  desemnate în conformitate cu alineatul (1). Statele membre transmit Comisiei, fără
  întârziere nejustificată
  , orice modificări ale denumirilor sau ale adreselor
  autorităților competente
  .

3.   Până la [trei luni de la data intrării în vigoare a prezentului regulament], statele membre transmit Comisiei denumirile și adresele
  punctelor de contact
  desemnate în conformitate cu alineatul (1). Statele membre transmit Comisiei, fără
  întârzieri nejustificate
  , orice modificări ale denumirilor sau ale adreselor
  punctelor de contact
  .

Amendamentul 121

Amendamentul 121

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 5 a (nou)

Articolul 6 – alineatul 5 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  În termen de 6 luni de la orice modificare a Regulamentului (CE) nr. 1907/2006 sau de la intrarea în vigoare a viitoarei legislații a Uniunii privind criteriile de sustenabilitate pentru substanțele și produsele chimice periculoase, Comisia evaluează dacă modificarea sau dacă viitoarea legislație a Uniunii necesită modificarea acestui articol sau a anexei I la prezentul regulament, sau ambele și adoptă, după caz, un act delegat în conformitate cu articolul 73 din prezentul regulament pentru a modifica dispozițiile respective în consecință. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

5a.
     
  În termen de 6 luni de la orice modificare a Regulamentului (CE) nr. 1907/2006 sau de la intrarea în vigoare a viitoarei legislații a Uniunii privind criteriile de sustenabilitate pentru substanțele și produsele chimice periculoase, Comisia evaluează dacă modificarea sau dacă viitoarea legislație a Uniunii necesită modificarea acestui articol sau a anexei I la prezentul regulament, sau ambele și adoptă, după caz, un act delegat în conformitate cu articolul 73 din prezentul regulament pentru a modifica dispozițiile respective în consecință.

Amendamentul 122

Amendamentul 122

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 5 b (nou)

Articolul 6 – alineatul 5 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 5b.
     
  Până la 31 decembrie 2025, Comisia, asistată de Agenția Europeană pentru Produse Chimice, revizuiește în mod sistematic substanțele periculoase pe care le conțin bateriile pentru a identifica potențialele riscuri pentru sănătatea umană sau pentru mediu. Evaluarea respectivă ia în considerare măsura în care utilizarea unei substanțe periculoase este necesară pentru sănătate și pentru siguranță sau dacă aceasta este esențială pentru funcționarea societății, precum și disponibilitatea unor alternative adecvate din punct de vedere al mediului și al sănătății. În acest sens, Comisia transmite Parlamentului European și Consiliului un raport și ia în considerare adoptarea măsurilor adecvate, inclusiv adoptarea actelor delegate menționate la al doilea paragraf. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

5b.
     
  Până la 31 decembrie 2025, Comisia, asistată de Agenția Europeană pentru Produse Chimice, revizuiește în mod sistematic substanțele periculoase pe care le conțin bateriile pentru a identifica potențialele riscuri pentru sănătatea umană sau pentru mediu. Evaluarea respectivă ia în considerare măsura în care utilizarea unei substanțe periculoase este necesară pentru sănătate și pentru siguranță sau dacă aceasta este esențială pentru funcționarea societății, precum și disponibilitatea unor alternative adecvate din punct de vedere al mediului și al sănătății. În acest sens, Comisia transmite Parlamentului European și Consiliului un raport și ia în considerare adoptarea măsurilor adecvate, inclusiv adoptarea actelor delegate menționate la al doilea paragraf.

Amendamentul 123

Amendamentul 123

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 7 – titlu

Articolul 7 – titlu

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Amprenta de carbon a bateriilor vehiculelor electrice și a bateriilor industriale
  reîncărcabile | Amprenta de carbon a bateriilor vehiculelor electrice
  , a bateriilor pentru mijloace de transport ușoare
  și a bateriilor industriale |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Amprenta de carbon a bateriilor vehiculelor electrice și a bateriilor industriale
  reîncărcabile

reîncărcabile

Amprenta de carbon a bateriilor vehiculelor electrice
  , a bateriilor pentru mijloace de transport ușoare
  și a bateriilor industriale

, a bateriilor pentru mijloace de transport ușoare

Amendamentul 124

Amendamentul 124

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 1 – paragraful 1 – partea introductivă

Articolul 7 – alineatul 1 – paragraful 1 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Bateriile vehiculelor electrice și bateriile industriale
  reîncărcabile, cu stocare internă
  și
  capacitate mai mare de 2 kW,
  sunt însoțite de documentație tehnică care include – pentru fiecare model de baterie și
  lot
  pe unitate de producție –, o declarație privind amprenta de carbon întocmită în conformitate cu actul delegat menționat la al doilea paragraf și care conține cel puțin următoarele informații: | 1.   Bateriile vehiculelor electrice, bateriile
  pentru mijloace de transport ușoare
  și bateriile industriale sunt însoțite de documentație tehnică care include – pentru fiecare model de baterie și pe unitate de producție –, o declarație privind amprenta de carbon întocmită în conformitate cu actul delegat menționat la al doilea paragraf și care conține cel puțin următoarele informații: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Bateriile vehiculelor electrice și bateriile industriale
  reîncărcabile, cu stocare internă
  și
  capacitate mai mare de 2 kW,
  sunt însoțite de documentație tehnică care include – pentru fiecare model de baterie și
  lot
  pe unitate de producție –, o declarație privind amprenta de carbon întocmită în conformitate cu actul delegat menționat la al doilea paragraf și care conține cel puțin următoarele informații:

1.   Bateriile vehiculelor electrice, bateriile
  pentru mijloace de transport ușoare
  și bateriile industriale sunt însoțite de documentație tehnică care include – pentru fiecare model de baterie și pe unitate de producție –, o declarație privind amprenta de carbon întocmită în conformitate cu actul delegat menționat la al doilea paragraf și care conține cel puțin următoarele informații:

Amendamentul 125

Amendamentul 125

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 1 – paragraful 1 – litera c a (nouă)

Articolul 7 – alineatul 1 – paragraful 1 – litera c a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ca) | informații despre materiile prime utilizate, inclusiv procentul de conținut regenerabil; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ca)

(ca)

informații despre materiile prime utilizate, inclusiv procentul de conținut regenerabil;

informații despre materiile prime utilizate, inclusiv procentul de conținut regenerabil;

Amendamentul 126

Amendamentul 126

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 1 – paragraful 1 – litera d

Articolul 7 – alineatul 1 – paragraful 1 – litera d

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (d) | amprenta de carbon totală a bateriei, calculată sub formă de kg de dioxid de carbon echivalent; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(d)

amprenta de carbon totală a bateriei, calculată sub formă de kg de dioxid de carbon echivalent;

| (d) | amprenta de carbon totală a bateriei, calculată sub formă de kg de dioxid de carbon echivalent
  și amprenta de carbon a bateriei, calculată ca kg de dioxid de carbon echivalent per kWh din energia totală furnizată pe durata de viață preconizată a sistemului de baterii
  ; |
| --- | --- |

(d)

amprenta de carbon totală a bateriei, calculată sub formă de kg de dioxid de carbon echivalent
  și amprenta de carbon a bateriei, calculată ca kg de dioxid de carbon echivalent per kWh din energia totală furnizată pe durata de viață preconizată a sistemului de baterii
  ;

și amprenta de carbon a bateriei, calculată ca kg de dioxid de carbon echivalent per kWh din energia totală furnizată pe durata de viață preconizată a sistemului de baterii

Amendamentul 127

Amendamentul 127

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 1 – paragraful 2

Articolul 7 – alineatul 1 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Cerința referitoare la declarația privind amprenta de carbon, prevăzută la primul paragraf, se aplică de la 1 iulie 2024 bateriilor vehiculelor electrice și bateriilor industriale
  reîncărcabile
  . | Cerința referitoare la declarația privind amprenta de carbon, prevăzută la primul paragraf, se aplică de la 1 iulie 2024 bateriilor vehiculelor electrice
  , bateriilor pentru mijloace de transport ușoare
  și bateriilor industriale. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Cerința referitoare la declarația privind amprenta de carbon, prevăzută la primul paragraf, se aplică de la 1 iulie 2024 bateriilor vehiculelor electrice și bateriilor industriale
  reîncărcabile
  .

reîncărcabile

Cerința referitoare la declarația privind amprenta de carbon, prevăzută la primul paragraf, se aplică de la 1 iulie 2024 bateriilor vehiculelor electrice
  , bateriilor pentru mijloace de transport ușoare
  și bateriilor industriale.

, bateriilor pentru mijloace de transport ușoare

Amendamentul 128

Amendamentul 128

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 1 – paragraful 3 – partea introductivă

Articolul 7 – alineatul 1 – paragraful 3 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Până la 1 
  iulie
   2023, cel târziu, Comisia adoptă: | Până la 1 
  ianuarie
   2023, cel târziu, Comisia adoptă: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Până la 1 
  iulie
   2023, cel târziu, Comisia adoptă:

iulie

Până la 1 
  ianuarie
   2023, cel târziu, Comisia adoptă:

ianuarie

Amendamentul 129

Amendamentul 129

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 1 – paragraful 3 – litera a

Articolul 7 – alineatul 1 – paragraful 3 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | un act delegat în conformitate cu articolul 73 pentru a completa prezentul regulament prin stabilirea metodologiei de calcul
  al
  amprentei de carbon totale a bateriei menționate la litera (d), în conformitate cu elementele esențiale prevăzute în anexa II; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

un act delegat în conformitate cu articolul 73 pentru a completa prezentul regulament prin stabilirea metodologiei de calcul
  al
  amprentei de carbon totale a bateriei menționate la litera (d), în conformitate cu elementele esențiale prevăzute în anexa II;

al

| (a) | un act delegat în conformitate cu articolul 73 pentru a completa prezentul regulament prin stabilirea metodologiei de calcul
  și verificare a
  amprentei de carbon totale a bateriei menționate la litera (d), în conformitate cu elementele esențiale prevăzute în anexa II; |
| --- | --- |

(a)

un act delegat în conformitate cu articolul 73 pentru a completa prezentul regulament prin stabilirea metodologiei de calcul
  și verificare a
  amprentei de carbon totale a bateriei menționate la litera (d), în conformitate cu elementele esențiale prevăzute în anexa II;

și verificare a

Amendamentul 130

Amendamentul 130

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 1 – paragraful 4

Articolul 7 – alineatul 1 – paragraful 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 73, pentru a modifica cerințele de informare stabilite la primul paragraf. | Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 73, pentru a modifica cerințele de informare stabilite la primul paragraf
  astfel încât să țină seama de progresele științifice și tehnice
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 73, pentru a modifica cerințele de informare stabilite la primul paragraf.

Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 73, pentru a modifica cerințele de informare stabilite la primul paragraf
  astfel încât să țină seama de progresele științifice și tehnice
  .

astfel încât să țină seama de progresele științifice și tehnice

Amendamentul 131

Amendamentul 131

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 2 – paragraful 1

Articolul 7 – alineatul 2 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Bateriile vehiculelor electrice și bateriile industriale
  reîncărcabile, cu stocare internă
  și
  capacitate mai mare de 2 kWh,
  au aplicată o etichetă vizibilă, clar lizibilă și indelebilă care să indice clasa de performanță privind amprenta de carbon căreia îi corespunde bateria individuală. | Bateriile vehiculelor electrice, bateriile
  pentru mijloace de transport ușoare
  și bateriile industriale au aplicată o etichetă vizibilă, clar lizibilă și indelebilă care să indice
  amprenta de carbon a bateriei menționate la alineatul (1) litera (d) și
  clasa de performanță privind amprenta de carbon căreia îi corespunde bateria individuală. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Bateriile vehiculelor electrice și bateriile industriale
  reîncărcabile, cu stocare internă
  și
  capacitate mai mare de 2 kWh,
  au aplicată o etichetă vizibilă, clar lizibilă și indelebilă care să indice clasa de performanță privind amprenta de carbon căreia îi corespunde bateria individuală.

reîncărcabile, cu stocare internă

capacitate mai mare de 2 kWh,

Bateriile vehiculelor electrice, bateriile
  pentru mijloace de transport ușoare
  și bateriile industriale au aplicată o etichetă vizibilă, clar lizibilă și indelebilă care să indice
  amprenta de carbon a bateriei menționate la alineatul (1) litera (d) și
  clasa de performanță privind amprenta de carbon căreia îi corespunde bateria individuală.

pentru mijloace de transport ușoare

amprenta de carbon a bateriei menționate la alineatul (1) litera (d) și

Amendamentul 132

Amendamentul 132

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 2 – paragraful 3

Articolul 7 – alineatul 2 – paragraful 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Cerințele referitoare la clasa de performanță privind amprenta de carbon, prevăzute la primul paragraf, se aplică de la
  1 ianuarie 2026
  bateriilor vehiculelor electrice și bateriilor industriale
  reîncărcabile
  . | Cerințele referitoare la clasa de performanță privind amprenta de carbon, prevăzute la primul paragraf, se aplică de la
  1 iulie 2025
  bateriilor vehiculelor electrice
  , bateriilor pentru mijloace de transport ușoare
  și bateriilor industriale. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Cerințele referitoare la clasa de performanță privind amprenta de carbon, prevăzute la primul paragraf, se aplică de la
  1 ianuarie 2026
  bateriilor vehiculelor electrice și bateriilor industriale
  reîncărcabile
  .

1 ianuarie 2026

reîncărcabile

Cerințele referitoare la clasa de performanță privind amprenta de carbon, prevăzute la primul paragraf, se aplică de la
  1 iulie 2025
  bateriilor vehiculelor electrice
  , bateriilor pentru mijloace de transport ușoare
  și bateriilor industriale.

1 iulie 2025

, bateriilor pentru mijloace de transport ușoare

Amendamentul 133

Amendamentul 133

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 2 – paragraful 4 – partea introductivă

Articolul 7 – alineatul 2 – paragraful 4 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Până la
  31 decembrie
   2024, cel târziu, Comisia adoptă: | Până la
  1 ianuarie
   2024, cel târziu, Comisia adoptă: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Până la
  31 decembrie
   2024, cel târziu, Comisia adoptă:

31 decembrie

Până la
  1 ianuarie
   2024, cel târziu, Comisia adoptă:

1 ianuarie

Amendamentul 134

Amendamentul 134

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 3 – paragraful 1

Articolul 7 – alineatul 3 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Bateriile vehiculelor electrice și bateriile industriale
  reîncărcabile,
  cu
  stocare internă și capacitate
  mai mare de 2 kWh, sunt însoțite – pentru fiecare model de baterie
  și lot
  pe unitate de producție –, de o documentație tehnică care să demonstreze că valoarea amprentei de carbon pe durata ciclului de viață este sub pragul maxim stabilit prin actul delegat adoptat de Comisie în conformitate cu al treilea paragraf. | Bateriile vehiculelor electrice
  , bateriile pentru mijloace de transport ușoare
  și bateriile industriale cu
  o energie nominală
  mai mare de 2 kWh sunt însoțite – pentru fiecare model de baterie pe unitate de producție –, de o documentație tehnică care să demonstreze că valoarea amprentei de carbon pe durata ciclului de viață este sub pragul maxim stabilit prin actul delegat adoptat de Comisie în conformitate cu al treilea paragraf. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Bateriile vehiculelor electrice și bateriile industriale
  reîncărcabile,
  cu
  stocare internă și capacitate
  mai mare de 2 kWh, sunt însoțite – pentru fiecare model de baterie
  și lot
  pe unitate de producție –, de o documentație tehnică care să demonstreze că valoarea amprentei de carbon pe durata ciclului de viață este sub pragul maxim stabilit prin actul delegat adoptat de Comisie în conformitate cu al treilea paragraf.

reîncărcabile,

stocare internă și capacitate

și lot

Bateriile vehiculelor electrice
  , bateriile pentru mijloace de transport ușoare
  și bateriile industriale cu
  o energie nominală
  mai mare de 2 kWh sunt însoțite – pentru fiecare model de baterie pe unitate de producție –, de o documentație tehnică care să demonstreze că valoarea amprentei de carbon pe durata ciclului de viață este sub pragul maxim stabilit prin actul delegat adoptat de Comisie în conformitate cu al treilea paragraf.

, bateriile pentru mijloace de transport ușoare

o energie nominală

Amendamentul 135

Amendamentul 135

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 3 – paragraful 2

Articolul 7 – alineatul 3 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Cerința privind un prag maxim al amprentei de carbon pe durata ciclului de viață, prevăzută la primul paragraf, se aplică de la 1 
  iulie
   2027 bateriilor vehiculelor electrice și bateriilor industriale
  reîncărcabile
  . | Cerința privind un prag maxim al amprentei de carbon pe durata ciclului de viață, prevăzută la primul paragraf, se aplică de la 1 
  ianuarie
   2027 bateriilor vehiculelor electrice
  , bateriilor pentru mijloace de transport ușoare
  și bateriilor industriale
  cu energie nominală mai mare de 2KWh
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Cerința privind un prag maxim al amprentei de carbon pe durata ciclului de viață, prevăzută la primul paragraf, se aplică de la 1 
  iulie
   2027 bateriilor vehiculelor electrice și bateriilor industriale
  reîncărcabile
  .

iulie

reîncărcabile

Cerința privind un prag maxim al amprentei de carbon pe durata ciclului de viață, prevăzută la primul paragraf, se aplică de la 1 
  ianuarie
   2027 bateriilor vehiculelor electrice
  , bateriilor pentru mijloace de transport ușoare
  și bateriilor industriale
  cu energie nominală mai mare de 2KWh
  .

ianuarie

, bateriilor pentru mijloace de transport ușoare

cu energie nominală mai mare de 2KWh

Amendamentul 136

Amendamentul 136

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 3 – paragraful 3

Articolul 7 – alineatul 3 – paragraful 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Până la 1 iulie 
  2026
  , cel târziu, Comisia adoptă un act delegat în conformitate cu articolul 73 pentru a completa prezentul regulament prin stabilirea pragului maxim al amprentei de carbon pe durata ciclului de viață, menționat la primul paragraf. La elaborarea acestui act delegat, Comisia ține seama de elementele esențiale relevante prevăzute în anexa II. | Până la 1 iulie 
  2025
  , cel târziu, Comisia adoptă un act delegat în conformitate cu articolul 73 pentru a completa prezentul regulament prin stabilirea pragului maxim al amprentei de carbon pe durata ciclului de viață, menționat la primul paragraf. La elaborarea acestui act delegat, Comisia ține seama de elementele esențiale relevante prevăzute în anexa II. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Până la 1 iulie 
  2026
  , cel târziu, Comisia adoptă un act delegat în conformitate cu articolul 73 pentru a completa prezentul regulament prin stabilirea pragului maxim al amprentei de carbon pe durata ciclului de viață, menționat la primul paragraf. La elaborarea acestui act delegat, Comisia ține seama de elementele esențiale relevante prevăzute în anexa II.

2026

Până la 1 iulie 
  2025
  , cel târziu, Comisia adoptă un act delegat în conformitate cu articolul 73 pentru a completa prezentul regulament prin stabilirea pragului maxim al amprentei de carbon pe durata ciclului de viață, menționat la primul paragraf. La elaborarea acestui act delegat, Comisia ține seama de elementele esențiale relevante prevăzute în anexa II.

2025

Amendamentul 137

Amendamentul 137

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 3 – paragraful 4

Articolul 7 – alineatul 3 – paragraful 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Introducerea unui prag maxim al amprentei de carbon pe durata ciclului de viață determină, dacă este cazul, o reclasificare a claselor de performanță privind amprenta de carbon pentru bateriile menționate la alineatul (2). | Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 73, pentru a modifica pragul maxim al amprentei de carbon pe durata ciclului de viață menționat la primul paragraf, pe baza celor mai recente date disponibile raportate în conformitate cu alineatul (1).
  Introducerea unui prag maxim al amprentei de carbon pe durata ciclului de viață determină, dacă este cazul, o reclasificare a claselor de performanță privind amprenta de carbon pentru bateriile menționate la alineatul (2). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Introducerea unui prag maxim al amprentei de carbon pe durata ciclului de viață determină, dacă este cazul, o reclasificare a claselor de performanță privind amprenta de carbon pentru bateriile menționate la alineatul (2).

Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 73, pentru a modifica pragul maxim al amprentei de carbon pe durata ciclului de viață menționat la primul paragraf, pe baza celor mai recente date disponibile raportate în conformitate cu alineatul (1).
  Introducerea unui prag maxim al amprentei de carbon pe durata ciclului de viață determină, dacă este cazul, o reclasificare a claselor de performanță privind amprenta de carbon pentru bateriile menționate la alineatul (2).

Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 73, pentru a modifica pragul maxim al amprentei de carbon pe durata ciclului de viață menționat la primul paragraf, pe baza celor mai recente date disponibile raportate în conformitate cu alineatul (1).

Amendamentul 138

Amendamentul 138

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 3 a (nou)

Articolul 7 – alineatul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Până la 31 decembrie 2025, Comisia evaluează fezabilitatea extinderii cerințelor de la prezentul articol la bateriile portabile și cerința menționată la alineatul (3) la bateriile industriale cu energie nominală mai mică de 2 kWh. În acest sens, Comisia transmite Parlamentului European și Consiliului un raport și ia în considerare măsurile adecvate, inclusiv adoptarea unor propuneri legislative. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3a.
     
  Până la 31 decembrie 2025, Comisia evaluează fezabilitatea extinderii cerințelor de la prezentul articol la bateriile portabile și cerința menționată la alineatul (3) la bateriile industriale cu energie nominală mai mică de 2 kWh. În acest sens, Comisia transmite Parlamentului European și Consiliului un raport și ia în considerare măsurile adecvate, inclusiv adoptarea unor propuneri legislative.

Amendamentul 139

Amendamentul 139

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 8 – titlu

Articolul 8 – titlu

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Conținutul reciclat în bateriile industriale, bateriile vehiculelor electrice și bateriile auto | Conținutul reciclat în bateriile
  portabile, bateriile mijloacelor de transport ușoare, bateriile
  industriale, bateriile vehiculelor electrice și bateriile auto |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Conținutul reciclat în bateriile industriale, bateriile vehiculelor electrice și bateriile auto

Conținutul reciclat în bateriile
  portabile, bateriile mijloacelor de transport ușoare, bateriile
  industriale, bateriile vehiculelor electrice și bateriile auto

portabile, bateriile mijloacelor de transport ușoare, bateriile

Amendamentul 140

Amendamentul 140

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 8 – alineatul 1 – paragraful 1

Articolul 8 – alineatul 1 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Începând cu 1 
  ianuarie 2027
  , bateriile industriale, bateriile vehiculelor electrice și bateriile auto
  , cu stocare internă și capacitate mai mare de 2 kWh,
  care conțin cobalt, plumb, litiu sau nichel în materialele active, sunt însoțite de o documentație tehnică care conține informații cu privire la cantitatea de cobalt, de plumb, de litiu sau de nichel recuperată din deșeuri și prezentă în materialele active din fiecare model de baterie
  și lot
  pe unitate de producție. | Începând cu 1
  iulie 2025
  ,
  bateriile portabile
  ,
  cu excepția bateriilor portabile de uz general
  ,
  bateriile mijloacelor de transport ușoare,
  bateriile industriale, bateriile vehiculelor electrice și bateriile auto care conțin cobalt, plumb, litiu sau nichel în materialele active sunt însoțite de o documentație tehnică care conține informații cu privire la cantitatea de cobalt, de plumb, de litiu sau de nichel recuperată din deșeuri și prezentă în materialele active din fiecare model de baterie pe unitate de producție. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Începând cu 1 
  ianuarie 2027
  , bateriile industriale, bateriile vehiculelor electrice și bateriile auto
  , cu stocare internă și capacitate mai mare de 2 kWh,
  care conțin cobalt, plumb, litiu sau nichel în materialele active, sunt însoțite de o documentație tehnică care conține informații cu privire la cantitatea de cobalt, de plumb, de litiu sau de nichel recuperată din deșeuri și prezentă în materialele active din fiecare model de baterie
  și lot
  pe unitate de producție.

ianuarie 2027

, cu stocare internă și capacitate mai mare de 2 kWh,

și lot

Începând cu 1
  iulie 2025
  ,
  bateriile portabile
  ,
  cu excepția bateriilor portabile de uz general
  ,
  bateriile mijloacelor de transport ușoare,
  bateriile industriale, bateriile vehiculelor electrice și bateriile auto care conțin cobalt, plumb, litiu sau nichel în materialele active sunt însoțite de o documentație tehnică care conține informații cu privire la cantitatea de cobalt, de plumb, de litiu sau de nichel recuperată din deșeuri și prezentă în materialele active din fiecare model de baterie pe unitate de producție.

iulie 2025

bateriile portabile

cu excepția bateriilor portabile de uz general

bateriile mijloacelor de transport ușoare,

Amendamentul 141

Amendamentul 141

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 8 – alineatul 1 – paragraful 2

Articolul 8 – alineatul 1 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Până la 31 decembrie 
  2025
  , Comisia adoptă
  un act de punere în aplicare care să stabilească metodologia
  pentru calcularea și verificarea cantității de cobalt, de plumb, de litiu sau de nichel recuperate din deșeuri și prezente în materialele active din bateriile menționate la primul paragraf,
  precum și
  formatul
  documentației tehnice
  . Respectivul act de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 74 alineatul (3). | Până la 31 decembrie 
  2023
  , Comisia adoptă: |
| | (a) | un act delegat în conformitate cu articolul 73 pentru a completare prezentul regulament prin stabilirea metodologiei
  pentru calcularea și verificarea cantității de cobalt, de plumb, de litiu sau de nichel recuperate din deșeuri și prezente în materialele active din bateriile menționate la primul paragraf, precum și formatul documentației tehnice. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Până la 31 decembrie 
  2025
  , Comisia adoptă
  un act de punere în aplicare care să stabilească metodologia
  pentru calcularea și verificarea cantității de cobalt, de plumb, de litiu sau de nichel recuperate din deșeuri și prezente în materialele active din bateriile menționate la primul paragraf,
  precum și
  formatul
  documentației tehnice
  . Respectivul act de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 74 alineatul (3).

2025

un act de punere în aplicare care să stabilească metodologia

precum și

documentației tehnice

Până la 31 decembrie 
  2023
  , Comisia adoptă:

2023

(a)

(a)

un act delegat în conformitate cu articolul 73 pentru a completare prezentul regulament prin stabilirea metodologiei
  pentru calcularea și verificarea cantității de cobalt, de plumb, de litiu sau de nichel recuperate din deșeuri și prezente în materialele active din bateriile menționate la primul paragraf, precum și formatul documentației tehnice.

un act delegat în conformitate cu articolul 73 pentru a completare prezentul regulament prin stabilirea metodologiei

| (b) | un act de punere în aplicare care să stabilească
  formatul
  și documentația tehnică pentru declarația privind materialele recuperate.
  Respectivul act de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 74 alineatul (3). |
| --- | --- |

(b)

(b)

un act de punere în aplicare care să stabilească
  formatul
  și documentația tehnică pentru declarația privind materialele recuperate.
  Respectivul act de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 74 alineatul (3).

un act de punere în aplicare care să stabilească

și documentația tehnică pentru declarația privind materialele recuperate.

Amendamentul 142

Amendamentul 142

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 8 – alineatul 2 – partea introductivă

Articolul 8 – alineatul 2 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Începând cu 1 ianuarie 2030, bateriile industriale, bateriile vehiculelor electrice și bateriile auto,
  cu stocare internă și capacitate mai mare de 2 kWh
  , care conțin cobalt, plumb, litiu sau nichel în materialele active, sunt însoțite de o documentație tehnică care să demonstreze că bateriile respective conțin cobalt, plumb, litiu sau nichel recuperat din deșeuri și prezent în materialele active din fiecare model de baterie
  și lot
  pe unitate de producție, în următoarele proporții minime: | 2.   Începând cu 1 ianuarie 2030, bateriile
  portabile
  ,
  cu excepția bateriilor portabile de uz general
  ,
  bateriile pentru mijloace de transport ușoare, bateriile
  industriale, bateriile vehiculelor electrice și bateriile auto care conțin cobalt, plumb, litiu sau nichel în materialele active sunt însoțite de o documentație tehnică care să demonstreze că bateriile respective conțin cobalt, plumb, litiu sau nichel recuperat din deșeuri și prezent în materialele active din fiecare model de baterie pe unitate de producție, în următoarele proporții minime: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Începând cu 1 ianuarie 2030, bateriile industriale, bateriile vehiculelor electrice și bateriile auto,
  cu stocare internă și capacitate mai mare de 2 kWh
  , care conțin cobalt, plumb, litiu sau nichel în materialele active, sunt însoțite de o documentație tehnică care să demonstreze că bateriile respective conțin cobalt, plumb, litiu sau nichel recuperat din deșeuri și prezent în materialele active din fiecare model de baterie
  și lot
  pe unitate de producție, în următoarele proporții minime:

2.   Începând cu 1 ianuarie 2030, bateriile
  portabile
  ,
  cu excepția bateriilor portabile de uz general
  ,
  bateriile pentru mijloace de transport ușoare, bateriile
  industriale, bateriile vehiculelor electrice și bateriile auto care conțin cobalt, plumb, litiu sau nichel în materialele active sunt însoțite de o documentație tehnică care să demonstreze că bateriile respective conțin cobalt, plumb, litiu sau nichel recuperat din deșeuri și prezent în materialele active din fiecare model de baterie pe unitate de producție, în următoarele proporții minime:

Amendamentul 143

Amendamentul 143

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 8 – alineatul 3 – partea introductivă

Articolul 8 – alineatul 3 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Începând cu 1 ianuarie 2035, bateriile industriale, bateriile vehiculelor electrice și bateriile auto,
  cu stocare internă
  și
  capacitate mai mare de 2 kWh,
  care conțin cobalt, plumb, litiu sau nichel în materialele active, sunt însoțite de o documentație tehnică care să demonstreze că bateriile respective conțin cobalt, plumb, litiu sau nichel recuperat din deșeuri și prezent în materialele active din fiecare model de baterie
  și lot
  pe unitate de producție, în următoarele proporții minime: | 3.   Începând cu 1 ianuarie 2035, bateriile
  portabile, cu excepția bateriilor portabile de uz general
  , bateriile
  pentru mijloace de transport ușoare
  bateriile industriale, bateriile vehiculelor electrice și bateriile auto care conțin cobalt, plumb, litiu sau nichel în materialele active sunt însoțite de o documentație tehnică care să demonstreze că bateriile respective conțin cobalt, plumb, litiu sau nichel recuperat din deșeuri și prezent în materialele active din fiecare model de baterie pe unitate de producție, în următoarele proporții minime: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   Începând cu 1 ianuarie 2035, bateriile industriale, bateriile vehiculelor electrice și bateriile auto,
  cu stocare internă
  și
  capacitate mai mare de 2 kWh,
  care conțin cobalt, plumb, litiu sau nichel în materialele active, sunt însoțite de o documentație tehnică care să demonstreze că bateriile respective conțin cobalt, plumb, litiu sau nichel recuperat din deșeuri și prezent în materialele active din fiecare model de baterie
  și lot
  pe unitate de producție, în următoarele proporții minime:

3.   Începând cu 1 ianuarie 2035, bateriile
  portabile, cu excepția bateriilor portabile de uz general
  , bateriile
  pentru mijloace de transport ușoare
  bateriile industriale, bateriile vehiculelor electrice și bateriile auto care conțin cobalt, plumb, litiu sau nichel în materialele active sunt însoțite de o documentație tehnică care să demonstreze că bateriile respective conțin cobalt, plumb, litiu sau nichel recuperat din deșeuri și prezent în materialele active din fiecare model de baterie pe unitate de producție, în următoarele proporții minime:

Amendamentul 144

Amendamentul 144

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 8 – alineatul 4

Articolul 8 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4.   
  Dacă este justificat
  și
  adecvat
  datorită disponibilității cobaltului, plumbului, litiului sau nichelului
  recuperat
  din deșeuri sau din cauza lipsei acestora
  , Comisia este împuternicită ca, până la 31 decembrie 2027
  ,
  să adopte un act delegat în conformitate cu articolul 73, pentru a modifica
  obiectivele stabilite la alineatele (2) și (3). | 4.   
  După stabilirea metodologiei menționate la alineatul (1)
  și
  până cel târziu la 31 decembrie 2027, Comisia evaluează dacă,
  datorită disponibilității
  existente și estimate pentru 2030 și 2035 a
  cobaltului, plumbului, litiului sau nichelului
  recuperate
  din deșeuri sau din cauza lipsei acestora
  și având în vedere progresul tehnic și științific
  ,
  este oportun să se revizuiască
  obiectivele stabilite la alineatele (2) și (3).
  Comisia evaluează și în ce măsură respectivele obiective sunt atinse prin deșeuri înainte de consum sau post-consum și dacă este oportun să se limiteze realizarea obiectivelor doar la deșeurile produse după consum. Pe baza evaluării, Comisia prezintă, după caz, o propunere legislativă. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4.   
  Dacă este justificat
  și
  adecvat
  datorită disponibilității cobaltului, plumbului, litiului sau nichelului
  recuperat
  din deșeuri sau din cauza lipsei acestora
  , Comisia este împuternicită ca, până la 31 decembrie 2027
  ,
  să adopte un act delegat în conformitate cu articolul 73, pentru a modifica
  obiectivele stabilite la alineatele (2) și (3).

4.   
  După stabilirea metodologiei menționate la alineatul (1)
  și
  până cel târziu la 31 decembrie 2027, Comisia evaluează dacă,
  datorită disponibilității
  existente și estimate pentru 2030 și 2035 a
  cobaltului, plumbului, litiului sau nichelului
  recuperate
  din deșeuri sau din cauza lipsei acestora
  și având în vedere progresul tehnic și științific
  ,
  este oportun să se revizuiască
  obiectivele stabilite la alineatele (2) și (3).
  Comisia evaluează și în ce măsură respectivele obiective sunt atinse prin deșeuri înainte de consum sau post-consum și dacă este oportun să se limiteze realizarea obiectivelor doar la deșeurile produse după consum. Pe baza evaluării, Comisia prezintă, după caz, o propunere legislativă.

Amendamentul 145

Amendamentul 145

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 8 – alineatul 4 a (nou)

Articolul 8 – alineatul 4 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  În cazul în care modificările tehnologiilor pentru baterii care afectează tipul de materiale ce pot fi recuperate justifică acest lucru, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 73 pentru a completa prezentul regulament prin introducerea de noi materii prime și obiective în listele prevăzute la alineatele (2) și (3). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4a.
     
  În cazul în care modificările tehnologiilor pentru baterii care afectează tipul de materiale ce pot fi recuperate justifică acest lucru, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 73 pentru a completa prezentul regulament prin introducerea de noi materii prime și obiective în listele prevăzute la alineatele (2) și (3).

Amendamentul 146

Amendamentul 146

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 9 – titlu

Articolul 9 – titlu

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Cerințe de performanță și de durabilitate pentru bateriile portabile
  de uz general | Cerințe de performanță și de durabilitate pentru bateriile portabile |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Cerințe de performanță și de durabilitate pentru bateriile portabile
  de uz general

de uz general

Cerințe de performanță și de durabilitate pentru bateriile portabile

Amendamentul 147

Amendamentul 147

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 1

Articolul 9 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Începând cu 1 ianuarie 2027, bateriile portabile
  de uz general
  respectă valorile parametrilor de performanță electrochimică și de durabilitate prevăzuți în anexa III, astfel cum se stabilește în actul delegat adoptat de Comisie în temeiul alineatului (2). | 1.   Începând cu 1 ianuarie 2027, bateriile portabile respectă valorile parametrilor de performanță electrochimică și de durabilitate prevăzuți în anexa III, astfel cum se stabilește în actul delegat adoptat de Comisie în temeiul alineatului (2). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Începând cu 1 ianuarie 2027, bateriile portabile
  de uz general
  respectă valorile parametrilor de performanță electrochimică și de durabilitate prevăzuți în anexa III, astfel cum se stabilește în actul delegat adoptat de Comisie în temeiul alineatului (2).

1.   Începând cu 1 ianuarie 2027, bateriile portabile respectă valorile parametrilor de performanță electrochimică și de durabilitate prevăzuți în anexa III, astfel cum se stabilește în actul delegat adoptat de Comisie în temeiul alineatului (2).

Amendamentul 148

Amendamentul 148

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 2 – paragraful 1

Articolul 9 – alineatul 2 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Până la
  31 decembrie
   2025, Comisia adoptă un act delegat în conformitate cu articolul 73 pentru a completa prezentul regulament prin stabilirea de valori minime pentru parametrii de performanță electrochimică și parametrii de durabilitate prevăzuți în anexa III, pe care bateriile portabile de uz general trebuie să le atingă. | Până la
  1 iulie
  2025, Comisia adoptă un act delegat în conformitate cu articolul 73 pentru a completa prezentul regulament prin stabilirea de valori minime pentru parametrii de performanță electrochimică și parametrii de durabilitate prevăzuți în anexa III, pe care bateriile portabile
  , inclusiv cele
  de uz general, trebuie să le atingă. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Până la
  31 decembrie
   2025, Comisia adoptă un act delegat în conformitate cu articolul 73 pentru a completa prezentul regulament prin stabilirea de valori minime pentru parametrii de performanță electrochimică și parametrii de durabilitate prevăzuți în anexa III, pe care bateriile portabile de uz general trebuie să le atingă.

31 decembrie

Până la
  1 iulie
  2025, Comisia adoptă un act delegat în conformitate cu articolul 73 pentru a completa prezentul regulament prin stabilirea de valori minime pentru parametrii de performanță electrochimică și parametrii de durabilitate prevăzuți în anexa III, pe care bateriile portabile
  , inclusiv cele
  de uz general, trebuie să le atingă.

1 iulie

, inclusiv cele

Amendamentul 149

Amendamentul 149

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 2 – paragraful 2

Articolul 9 – alineatul 2 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Comisia este împuternicită să adopte acte delegate, în conformitate cu articolul 73, pentru a modifica
  parametrii
  de performanță electrochimică și de durabilitate prevăzuți în anexa III, având în vedere progresul tehnic și științific. | Comisia este împuternicită să adopte acte delegate, în conformitate cu articolul 73, pentru a modifica
  valorile minime și a adăuga alți parametri
  de performanță electrochimică și de durabilitate prevăzuți în anexa III, având în vedere progresul tehnic și științific. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Comisia este împuternicită să adopte acte delegate, în conformitate cu articolul 73, pentru a modifica
  parametrii
  de performanță electrochimică și de durabilitate prevăzuți în anexa III, având în vedere progresul tehnic și științific.

parametrii

Comisia este împuternicită să adopte acte delegate, în conformitate cu articolul 73, pentru a modifica
  valorile minime și a adăuga alți parametri
  de performanță electrochimică și de durabilitate prevăzuți în anexa III, având în vedere progresul tehnic și științific.

valorile minime și a adăuga alți parametri

Amendamentul 150

Amendamentul 150

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 2 – paragraful 3

Articolul 9 – alineatul 2 – paragraful 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| La elaborarea actului delegat menționat la primul paragraf, Comisia ia în considerare necesitatea de a reduce impactul asupra mediului pe durata ciclului de viață
  al
  bateriilor portabile
  de uz general
  și ia în considerare standarde și sisteme de etichetare internaționale relevante. De asemenea, Comisia se asigură că dispozițiile prevăzute de actul delegat nu afectează semnificativ funcționalitatea bateriilor respective sau a aparatelor în care sunt încorporate aceste baterii, accesibilitatea prețurilor și costurile pentru utilizatorii finali, precum și competitivitatea industriei.
  Producătorilor bateriilor și aparatelor în cauză nu li se impune nicio sarcină administrativă excesivă. | La elaborarea actului delegat menționat la primul paragraf, Comisia ia în considerare necesitatea de a reduce impactul asupra mediului pe durata ciclului de viață
  și a îmbunătăți eficiența resurselor
  bateriilor portabile și ia în considerare standarde și sisteme de etichetare internaționale relevante. De asemenea, Comisia se asigură că dispozițiile prevăzute de actul delegat nu afectează semnificativ
  siguranța și
  funcționalitatea bateriilor respective sau a aparatelor în care sunt încorporate aceste baterii, accesibilitatea prețurilor și costurile pentru utilizatorii finali, precum și competitivitatea industriei. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

La elaborarea actului delegat menționat la primul paragraf, Comisia ia în considerare necesitatea de a reduce impactul asupra mediului pe durata ciclului de viață
  al
  bateriilor portabile
  de uz general
  și ia în considerare standarde și sisteme de etichetare internaționale relevante. De asemenea, Comisia se asigură că dispozițiile prevăzute de actul delegat nu afectează semnificativ funcționalitatea bateriilor respective sau a aparatelor în care sunt încorporate aceste baterii, accesibilitatea prețurilor și costurile pentru utilizatorii finali, precum și competitivitatea industriei.
  Producătorilor bateriilor și aparatelor în cauză nu li se impune nicio sarcină administrativă excesivă.

al

de uz general

Producătorilor bateriilor și aparatelor în cauză nu li se impune nicio sarcină administrativă excesivă.

La elaborarea actului delegat menționat la primul paragraf, Comisia ia în considerare necesitatea de a reduce impactul asupra mediului pe durata ciclului de viață
  și a îmbunătăți eficiența resurselor
  bateriilor portabile și ia în considerare standarde și sisteme de etichetare internaționale relevante. De asemenea, Comisia se asigură că dispozițiile prevăzute de actul delegat nu afectează semnificativ
  siguranța și
  funcționalitatea bateriilor respective sau a aparatelor în care sunt încorporate aceste baterii, accesibilitatea prețurilor și costurile pentru utilizatorii finali, precum și competitivitatea industriei.

și a îmbunătăți eficiența resurselor

siguranța și

Amendamentul 151

Amendamentul 151

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 3

Articolul 9 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Până la 31 decembrie 
  2030
  , Comisia evaluează fezabilitatea măsurilor de eliminare treptată a utilizării bateriilor portabile nereîncărcabile de uz general, pentru a reduce la minimum impactul lor asupra mediului, pe baza metodologiei de evaluare a ciclului de viață. În acest sens, Comisia transmite Parlamentului European și Consiliului un raport și ia în considerare măsurile adecvate, inclusiv adoptarea unor propuneri legislative. | 3.   Până la 31 decembrie 
  2027
  , Comisia evaluează fezabilitatea măsurilor de eliminare treptată a utilizării bateriilor portabile nereîncărcabile de uz general, pentru a reduce la minimum impactul lor asupra mediului, pe baza metodologiei de evaluare a ciclului de viață
  și alternative viabile pentru utilizatorii finali
  . În acest sens, Comisia transmite Parlamentului European și Consiliului un raport și ia în considerare măsurile adecvate, inclusiv adoptarea unor propuneri legislative
  pentru eliminarea treptată, stabilirea cerințelor în materie de proiectare ecologică sau ambele, în cazul în care sunt benefice pentru mediu
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   Până la 31 decembrie 
  2030
  , Comisia evaluează fezabilitatea măsurilor de eliminare treptată a utilizării bateriilor portabile nereîncărcabile de uz general, pentru a reduce la minimum impactul lor asupra mediului, pe baza metodologiei de evaluare a ciclului de viață. În acest sens, Comisia transmite Parlamentului European și Consiliului un raport și ia în considerare măsurile adecvate, inclusiv adoptarea unor propuneri legislative.

3.   Până la 31 decembrie 
  2027
  , Comisia evaluează fezabilitatea măsurilor de eliminare treptată a utilizării bateriilor portabile nereîncărcabile de uz general, pentru a reduce la minimum impactul lor asupra mediului, pe baza metodologiei de evaluare a ciclului de viață
  și alternative viabile pentru utilizatorii finali
  . În acest sens, Comisia transmite Parlamentului European și Consiliului un raport și ia în considerare măsurile adecvate, inclusiv adoptarea unor propuneri legislative
  pentru eliminarea treptată, stabilirea cerințelor în materie de proiectare ecologică sau ambele, în cazul în care sunt benefice pentru mediu
  .

Amendamentul 152

Amendamentul 152

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 10 – titlu

Articolul 10 – titlu

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Cerințe de performanță și de durabilitate pentru bateriile industriale
  reîncărcabile
  și pentru bateriile vehiculelor electrice | Cerințe de performanță și de durabilitate pentru bateriile industriale, pentru bateriile vehiculelor electrice și pentru bateriile
  pentru mijloacele de transport ușoare |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Cerințe de performanță și de durabilitate pentru bateriile industriale
  reîncărcabile
  și pentru bateriile vehiculelor electrice

reîncărcabile

Cerințe de performanță și de durabilitate pentru bateriile industriale, pentru bateriile vehiculelor electrice și pentru bateriile
  pentru mijloacele de transport ușoare

pentru mijloacele de transport ușoare

Amendamentul 153

Amendamentul 153

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 10 – alineatul 1 – paragraful 1

Articolul 10 – alineatul 1 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| La [12 luni de la intrarea în vigoare a regulamentului], bateriile industriale
  reîncărcabile și
  bateriile vehiculelor electrice
  , cu stocare internă
  și
  capacitate mai mare de 2 kWh,
  sunt însoțite de o documentație tehnică care să conțină valori pentru parametrii de performanță electrochimică și parametrii de durabilitate prevăzuți în partea A din anexa IV. | La [12 luni de la intrarea în vigoare a regulamentului], bateriile industriale, bateriile
  mijloacelor de transport ușoare
  și bateriile vehiculelor electrice sunt însoțite de o documentație tehnică care să conțină valori pentru parametrii de performanță electrochimică și parametrii de durabilitate prevăzuți în partea A din anexa IV. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

La [12 luni de la intrarea în vigoare a regulamentului], bateriile industriale
  reîncărcabile și
  bateriile vehiculelor electrice
  , cu stocare internă
  și
  capacitate mai mare de 2 kWh,
  sunt însoțite de o documentație tehnică care să conțină valori pentru parametrii de performanță electrochimică și parametrii de durabilitate prevăzuți în partea A din anexa IV.

reîncărcabile și

, cu stocare internă

capacitate mai mare de 2 kWh,

La [12 luni de la intrarea în vigoare a regulamentului], bateriile industriale, bateriile
  mijloacelor de transport ușoare
  și bateriile vehiculelor electrice sunt însoțite de o documentație tehnică care să conțină valori pentru parametrii de performanță electrochimică și parametrii de durabilitate prevăzuți în partea A din anexa IV.

mijloacelor de transport ușoare

Amendamentul 154

Amendamentul 154

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 10 – alineatul 1 a (nou)

Articolul 10 – alineatul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Până la 1 ianuarie 2026 se pun la dispoziție informații referitoare la performanța și durabilitatea bateriilor industriale, a bateriilor mijloacelor de transport ușoare și a bateriilor vehiculelor electrice menționate la alineatul (1) în partea accesibilă publicului a sistemului de schimb electronic, astfel cum se prevede la articolul 64 și în anexa XIII. Informațiile referitoare la performanța și durabilitatea unor astfel de baterii sunt puse la dispoziția consumatorilor înainte de achiziționare. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1a.
     
  Până la 1 ianuarie 2026 se pun la dispoziție informații referitoare la performanța și durabilitatea bateriilor industriale, a bateriilor mijloacelor de transport ușoare și a bateriilor vehiculelor electrice menționate la alineatul (1) în partea accesibilă publicului a sistemului de schimb electronic, astfel cum se prevede la articolul 64 și în anexa XIII. Informațiile referitoare la performanța și durabilitatea unor astfel de baterii sunt puse la dispoziția consumatorilor înainte de achiziționare.

Amendamentul 155

Amendamentul 155

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 10 – alineatul 1 b (nou)

Articolul 10 – alineatul 1 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Comisia este împuternicită să adopte acte delegate, în conformitate cu articolul 73, pentru a modifica parametrii de performanță electrochimică și de durabilitate pentru bateriile pentru vehicule electrice prevăzuți în anexa IV, având în vedere progresul tehnic și științific. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1b.
     
  Comisia este împuternicită să adopte acte delegate, în conformitate cu articolul 73, pentru a modifica parametrii de performanță electrochimică și de durabilitate pentru bateriile pentru vehicule electrice prevăzuți în anexa IV, având în vedere progresul tehnic și științific.

Amendamentul 156

Amendamentul 156

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 10 – alineatul 1 c (nou)

Articolul 10 – alineatul 1 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 1c.
     
  Comisia adoptă un act delegat în conformitate cu articolul 73 pentru a modifica parametrii de performanță electrochimică și de durabilitate pentru bateriile vehiculelor electrice, prevăzuți în anexa IV, în termen de 6 luni de la adoptarea specificațiilor tehnice ale Grupului de lucru informal al CEE-ONU privind vehiculele electrice și mediul, în vederea asigurării coerenței parametrilor din anexa IV și a specificațiilor tehnice ale CEE-ONU. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1c.
     
  Comisia adoptă un act delegat în conformitate cu articolul 73 pentru a modifica parametrii de performanță electrochimică și de durabilitate pentru bateriile vehiculelor electrice, prevăzuți în anexa IV, în termen de 6 luni de la adoptarea specificațiilor tehnice ale Grupului de lucru informal al CEE-ONU privind vehiculele electrice și mediul, în vederea asigurării coerenței parametrilor din anexa IV și a specificațiilor tehnice ale CEE-ONU.

Amendamentul 157

Amendamentul 157

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 10 – alineatul 2

Articolul 10 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Începând cu 1 ianuarie 2026, bateriile industriale
  reîncărcabile
  ,
  cu stocare internă și capacitate mai mare de 2 kWh,
  trebuie să respecte valorile minime stabilite în actul delegat adoptat de Comisie, în conformitate cu alineatul (3), pentru parametrii de performanță electrochimică și de durabilitate prevăzuți în partea A din anexa IV. | 2.   Începând cu 1 ianuarie 2026, bateriile industriale,
  bateriile mijloacelor de transport ușoare și bateriile vehiculelor electrice
  trebuie să respecte valorile minime
  pentru tipul specific de baterie
  stabilite în actul delegat adoptat de Comisie, în conformitate cu alineatul (3), pentru parametrii de performanță electrochimică și de durabilitate prevăzuți în partea A din anexa IV. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Începând cu 1 ianuarie 2026, bateriile industriale
  reîncărcabile
  ,
  cu stocare internă și capacitate mai mare de 2 kWh,
  trebuie să respecte valorile minime stabilite în actul delegat adoptat de Comisie, în conformitate cu alineatul (3), pentru parametrii de performanță electrochimică și de durabilitate prevăzuți în partea A din anexa IV.

2.   Începând cu 1 ianuarie 2026, bateriile industriale,
  bateriile mijloacelor de transport ușoare și bateriile vehiculelor electrice
  trebuie să respecte valorile minime
  pentru tipul specific de baterie
  stabilite în actul delegat adoptat de Comisie, în conformitate cu alineatul (3), pentru parametrii de performanță electrochimică și de durabilitate prevăzuți în partea A din anexa IV.

Amendamentul 158

Amendamentul 158

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 10 – alineatul 3 – paragraful 1

Articolul 10 – alineatul 3 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Până la 31 decembrie 2024, Comisia adoptă un act delegat, în conformitate cu articolul 73, pentru a completa prezentul regulament prin stabilirea unor valori minime pentru parametrii de performanță electrochimică și de durabilitate prevăzuți în partea A din anexa IV, pe care trebuie să îi atingă bateriile industriale
  reîncărcabile, cu stocare internă și capacitate mai mare de 2 kWh
  . | Până la 31 decembrie 2024, Comisia adoptă un act delegat, în conformitate cu articolul 73, pentru a completa prezentul regulament prin stabilirea unor valori minime pentru parametrii de performanță electrochimică și de durabilitate prevăzuți în partea A din anexa IV, pe care trebuie să îi atingă
  bateriile mijloacelor de transport ușoare, bateriile vehiculelor electrice și
  bateriile industriale. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Până la 31 decembrie 2024, Comisia adoptă un act delegat, în conformitate cu articolul 73, pentru a completa prezentul regulament prin stabilirea unor valori minime pentru parametrii de performanță electrochimică și de durabilitate prevăzuți în partea A din anexa IV, pe care trebuie să îi atingă bateriile industriale
  reîncărcabile, cu stocare internă și capacitate mai mare de 2 kWh
  .

reîncărcabile, cu stocare internă și capacitate mai mare de 2 kWh

Până la 31 decembrie 2024, Comisia adoptă un act delegat, în conformitate cu articolul 73, pentru a completa prezentul regulament prin stabilirea unor valori minime pentru parametrii de performanță electrochimică și de durabilitate prevăzuți în partea A din anexa IV, pe care trebuie să îi atingă
  bateriile mijloacelor de transport ușoare, bateriile vehiculelor electrice și
  bateriile industriale.

bateriile mijloacelor de transport ușoare, bateriile vehiculelor electrice și

Amendamentul 159

Amendamentul 159

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 10 – alineatul 3 – paragraful 2

Articolul 10 – alineatul 3 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| La elaborarea actului delegat menționat la primul paragraf, Comisia ia în considerare necesitatea de a reduce impactul asupra mediului pe durata ciclului de viață al bateriilor industriale
  reîncărcabile
  ,
  cu stocare internă
  și
  capacitate mai mare
  de
  2 kWh
  , și se asigură că cerințele pe care le prevede nu au un impact negativ semnificativ asupra funcționalității bateriilor respective sau a aparatelor în care sunt încorporate aceste baterii, asupra accesibilității prețurilor și a competitivității industriei.
  Producătorilor bateriilor și aparatelor în cauză nu li se impune nicio sarcină administrativă excesivă. | La elaborarea actului delegat menționat la primul paragraf, Comisia ia în considerare necesitatea de a reduce impactul asupra mediului pe durata ciclului de viață al bateriilor industriale,
  al bateriilor vehiculelor electrice
  și
  ale mijloacelor ușoare
  de
  transport
  , și se asigură că cerințele pe care le prevede nu au un impact negativ semnificativ asupra funcționalității bateriilor respective sau a aparatelor în care sunt încorporate aceste baterii, asupra accesibilității prețurilor și a competitivității industriei. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

La elaborarea actului delegat menționat la primul paragraf, Comisia ia în considerare necesitatea de a reduce impactul asupra mediului pe durata ciclului de viață al bateriilor industriale
  reîncărcabile
  ,
  cu stocare internă
  și
  capacitate mai mare
  de
  2 kWh
  , și se asigură că cerințele pe care le prevede nu au un impact negativ semnificativ asupra funcționalității bateriilor respective sau a aparatelor în care sunt încorporate aceste baterii, asupra accesibilității prețurilor și a competitivității industriei.
  Producătorilor bateriilor și aparatelor în cauză nu li se impune nicio sarcină administrativă excesivă.

reîncărcabile

cu stocare internă

capacitate mai mare

2 kWh

Producătorilor bateriilor și aparatelor în cauză nu li se impune nicio sarcină administrativă excesivă.

La elaborarea actului delegat menționat la primul paragraf, Comisia ia în considerare necesitatea de a reduce impactul asupra mediului pe durata ciclului de viață al bateriilor industriale,
  al bateriilor vehiculelor electrice
  și
  ale mijloacelor ușoare
  de
  transport
  , și se asigură că cerințele pe care le prevede nu au un impact negativ semnificativ asupra funcționalității bateriilor respective sau a aparatelor în care sunt încorporate aceste baterii, asupra accesibilității prețurilor și a competitivității industriei.

al bateriilor vehiculelor electrice

ale mijloacelor ușoare

transport

Amendamentul 160

Amendamentul 160

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 10 – alineatul 3 a (nou)

Articolul 10 – alineatul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 73 pentru a modifica valorile minime ale performanței electrochimice și durabilității prevăzute în anexa IV, având în vedere progresele tehnice și științifice, pentru a asigura sinergii cu valori minime care pot proveni din activitatea Grupului de lucru informal al CEE-ONU privind vehiculele electrice și mediul și pentru a evita suprapunerile inutile. Modificarea valorilor minime ale performanței electrochimice și durabilității nu trebuie să conducă la scăderea nivelului de performanță și durabilitate pentru bateriile vehiculelor electrice. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3a.
     
  Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 73 pentru a modifica valorile minime ale performanței electrochimice și durabilității prevăzute în anexa IV, având în vedere progresele tehnice și științifice, pentru a asigura sinergii cu valori minime care pot proveni din activitatea Grupului de lucru informal al CEE-ONU privind vehiculele electrice și mediul și pentru a evita suprapunerile inutile. Modificarea valorilor minime ale performanței electrochimice și durabilității nu trebuie să conducă la scăderea nivelului de performanță și durabilitate pentru bateriile vehiculelor electrice.

Amendamentul 161

Amendamentul 161

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 11 – titlu

Articolul 11 – titlu

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Posibilitatea de demontare și posibilitatea de înlocuire a bateriilor portabile | Posibilitatea de demontare și posibilitatea de înlocuire a bateriilor portabile
  și a bateriilor mijloacelor de transport ușoare |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Posibilitatea de demontare și posibilitatea de înlocuire a bateriilor portabile

Posibilitatea de demontare și posibilitatea de înlocuire a bateriilor portabile
  și a bateriilor mijloacelor de transport ușoare

și a bateriilor mijloacelor de transport ușoare

Amendamentul 162

Amendamentul 162

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 11 – alineatul 1 – paragraful 1

Articolul 11 – alineatul 1 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Bateriile portabile încorporate în aparate pot fi ușor demontate și înlocuite de către utilizatorul final sau de către operatori independenți pe durata de viață a aparatului, dacă bateriile au o durată de viață mai scurtă decât cea a aparatului, sau, cel târziu, la sfârșitul duratei de viață a aparatului. | Până la 1 ianuarie 2024,
  bateriile portabile încorporate în aparate
  și bateriile mijloacelor de transport ușoare sunt proiectate astfel încât ele să poată fi îndepărtate și înlocuite ușor și în condiții de siguranță cu ajutorul unor unelte de bază și obișnuite și fără a provoca daune aparatului sau bateriilor. Bateriile portabile
  pot fi ușor demontate și înlocuite de către utilizatorul final
  și bateriile pentru mijloace de transport ușoare, pot fi demontate și înlocuite de către utilizatorul final
  sau de către operatori independenți pe durata de viață a aparatului, dacă bateriile au o durată de viață mai scurtă decât cea a aparatului, sau, cel târziu, la sfârșitul duratei de viață a aparatului.
  Celulele de baterii pentru mijloacele de transport ușoare pot fi demontate și înlocuite de către operatori independenți. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Bateriile portabile încorporate în aparate pot fi ușor demontate și înlocuite de către utilizatorul final sau de către operatori independenți pe durata de viață a aparatului, dacă bateriile au o durată de viață mai scurtă decât cea a aparatului, sau, cel târziu, la sfârșitul duratei de viață a aparatului.

Până la 1 ianuarie 2024,
  bateriile portabile încorporate în aparate
  și bateriile mijloacelor de transport ușoare sunt proiectate astfel încât ele să poată fi îndepărtate și înlocuite ușor și în condiții de siguranță cu ajutorul unor unelte de bază și obișnuite și fără a provoca daune aparatului sau bateriilor. Bateriile portabile
  pot fi ușor demontate și înlocuite de către utilizatorul final
  și bateriile pentru mijloace de transport ușoare, pot fi demontate și înlocuite de către utilizatorul final
  sau de către operatori independenți pe durata de viață a aparatului, dacă bateriile au o durată de viață mai scurtă decât cea a aparatului, sau, cel târziu, la sfârșitul duratei de viață a aparatului.
  Celulele de baterii pentru mijloacele de transport ușoare pot fi demontate și înlocuite de către operatori independenți.

Până la 1 ianuarie 2024,

și bateriile mijloacelor de transport ușoare sunt proiectate astfel încât ele să poată fi îndepărtate și înlocuite ușor și în condiții de siguranță cu ajutorul unor unelte de bază și obișnuite și fără a provoca daune aparatului sau bateriilor. Bateriile portabile

și bateriile pentru mijloace de transport ușoare, pot fi demontate și înlocuite de către utilizatorul final

Celulele de baterii pentru mijloacele de transport ușoare pot fi demontate și înlocuite de către operatori independenți.

Amendamentul 163

Amendamentul 163

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 11 – alineatul 1 – paragraful 2

Articolul 11 – alineatul 1 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| O baterie este ușor de înlocuit dacă, după ce a fost demontată dintr-un aparat, poate fi înlocuită cu o baterie
  similară,
  fără a afecta funcționarea sau
  performanța
  aparatului. | O baterie este ușor de înlocuit dacă, după ce a fost demontată dintr-un aparat
  ori dintr-un mijloc de transport ușor
  , poate fi înlocuită cu o baterie
  compatibilă
  fără a afecta funcționarea
  , performanța
  sau
  exploatarea în siguranță a
  aparatului
  sau a mijlocului de transport ușor
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

O baterie este ușor de înlocuit dacă, după ce a fost demontată dintr-un aparat, poate fi înlocuită cu o baterie
  similară,
  fără a afecta funcționarea sau
  performanța
  aparatului.

similară,

performanța

O baterie este ușor de înlocuit dacă, după ce a fost demontată dintr-un aparat
  ori dintr-un mijloc de transport ușor
  , poate fi înlocuită cu o baterie
  compatibilă
  fără a afecta funcționarea
  , performanța
  sau
  exploatarea în siguranță a
  aparatului
  sau a mijlocului de transport ușor
  .

ori dintr-un mijloc de transport ușor

compatibilă

, performanța

exploatarea în siguranță a

sau a mijlocului de transport ușor

Amendamentul 164

Amendamentul 164

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 11 – alineatul 1 – paragraful 2(nou)

Articolul 11 – alineatul 1 – paragraful 2(nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Bateriile portabile și bateriile care alimentează mijloace de transport ușoare sunt disponibile ca piese de schimb ale echipamentelor pe care le alimentează pentru o perioadă de cel puțin 10 ani de la introducerea pe piață a ultimei unități a modelului, la un preț rezonabil și nediscriminatoriu pentru operatorii independenți și utilizatorii finali. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Bateriile portabile și bateriile care alimentează mijloace de transport ușoare sunt disponibile ca piese de schimb ale echipamentelor pe care le alimentează pentru o perioadă de cel puțin 10 ani de la introducerea pe piață a ultimei unități a modelului, la un preț rezonabil și nediscriminatoriu pentru operatorii independenți și utilizatorii finali.

Bateriile portabile și bateriile care alimentează mijloace de transport ușoare sunt disponibile ca piese de schimb ale echipamentelor pe care le alimentează pentru o perioadă de cel puțin 10 ani de la introducerea pe piață a ultimei unități a modelului, la un preț rezonabil și nediscriminatoriu pentru operatorii independenți și utilizatorii finali.

Amendamentul 165

Amendamentul 165

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 11 – alineatul 1 a (nou)

Articolul 11 – alineatul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Operatorul economic în cauză dă instrucțiuni clare și detaliate de demontare și înlocuire în momentul achiziționării aparatului și le pune permanent la dispoziția utilizatorilor finali, inclusiv a consumatorilor, redactate astfel încât să fie ușor de înțeles pentru aceștia, pe site-ul său web, pe durata de viață preconizată a produsului. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1a.
     
  Operatorul economic în cauză dă instrucțiuni clare și detaliate de demontare și înlocuire în momentul achiziționării aparatului și le pune permanent la dispoziția utilizatorilor finali, inclusiv a consumatorilor, redactate astfel încât să fie ușor de înțeles pentru aceștia, pe site-ul său web, pe durata de viață preconizată a produsului.

Amendamentul 166

Amendamentul 166

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 11 – alineatul 1 b (nou)

Articolul 11 – alineatul 1 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Software-ul nu este utilizat pentru a influența înlocuirea bateriilor portabile sau a bateriilor care alimentează mijloacele de transport ușoare sau a componentelor lor cheie cu altă baterie compatibilă sau cu alte componente-cheie compatibile. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1b.
     
  Software-ul nu este utilizat pentru a influența înlocuirea bateriilor portabile sau a bateriilor care alimentează mijloacele de transport ușoare sau a componentelor lor cheie cu altă baterie compatibilă sau cu alte componente-cheie compatibile.

Amendamentul 167

Amendamentul 167

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 11 – alineatul 2 – litera a

Articolul 11 – alineatul 2 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | sunt necesare continuitatea alimentării cu energie electrică și o conexiune permanentă între aparat și bateria portabilă din motive de siguranță
  , de performanță, din motive medicale sau legate de integritatea datelor
  ;
  sau |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

sunt necesare continuitatea alimentării cu energie electrică și o conexiune permanentă între aparat și bateria portabilă din motive de siguranță
  , de performanță, din motive medicale sau legate de integritatea datelor
  ;
  sau

, de performanță, din motive medicale sau legate de integritatea datelor

sau

| (a) | sunt necesare continuitatea alimentării cu energie electrică și o conexiune permanentă între aparat și bateria portabilă din motive de siguranță
  și producătorul poate demonstra că nu există alternative disponibile pe piață
  ; |
| --- | --- |

(a)

sunt necesare continuitatea alimentării cu energie electrică și o conexiune permanentă între aparat și bateria portabilă din motive de siguranță
  și producătorul poate demonstra că nu există alternative disponibile pe piață
  ;

și producătorul poate demonstra că nu există alternative disponibile pe piață

Amendamentul 168

Amendamentul 168

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 11 – alineatul 2 – litera a a (nouă)

Articolul 11 – alineatul 2 – litera a a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (aa) | sunt necesare continuitatea alimentării cu energie electrică și o conexiune permanentă între aparat și bateria portabilă din motive medicale sau de integritate a datelor și producătorul poate demonstra că nu există alternative disponibile pe piață; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(aa)

(aa)

sunt necesare continuitatea alimentării cu energie electrică și o conexiune permanentă între aparat și bateria portabilă din motive medicale sau de integritate a datelor și producătorul poate demonstra că nu există alternative disponibile pe piață;

sunt necesare continuitatea alimentării cu energie electrică și o conexiune permanentă între aparat și bateria portabilă din motive medicale sau de integritate a datelor și producătorul poate demonstra că nu există alternative disponibile pe piață;

Amendamentul 169

Amendamentul 169

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 11 – alineatul 2 – litera b

Articolul 11 – alineatul 2 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | funcționarea bateriei este posibilă numai atunci când bateria este integrată în structura aparatului. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

funcționarea bateriei este posibilă numai atunci când bateria este integrată în structura aparatului.

| (b) | funcționarea bateriei este posibilă numai atunci când bateria este integrată în structura aparatului
  și producătorul poate demonstra că nu există alternative disponibile pe piață
  . |
| --- | --- |

(b)

funcționarea bateriei este posibilă numai atunci când bateria este integrată în structura aparatului
  și producătorul poate demonstra că nu există alternative disponibile pe piață
  .

și producătorul poate demonstra că nu există alternative disponibile pe piață

Amendamentul 170

Amendamentul 170

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 11 – alineatul 2 – paragraful 1 a (nou)

Articolul 11 – alineatul 2 – paragraful 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | În momentul achiziționării aparatului, operatorul economic relevant informează utilizatorii finali, într-un mod clar și ușor de înțeles, inclusiv prin etichetare, cu privire la orice caz în care se aplică derogarea prevăzută la primul paragraf. Informațiile furnizate indică durata de viață preconizată a bateriei. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

În momentul achiziționării aparatului, operatorul economic relevant informează utilizatorii finali, într-un mod clar și ușor de înțeles, inclusiv prin etichetare, cu privire la orice caz în care se aplică derogarea prevăzută la primul paragraf. Informațiile furnizate indică durata de viață preconizată a bateriei.

În momentul achiziționării aparatului, operatorul economic relevant informează utilizatorii finali, într-un mod clar și ușor de înțeles, inclusiv prin etichetare, cu privire la orice caz în care se aplică derogarea prevăzută la primul paragraf. Informațiile furnizate indică durata de viață preconizată a bateriei.

Amendamentul 171

Amendamentul 171

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 11 – alineatul 3

Articolul 11 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   
  Comisia
  adoptă orientări pentru a facilita aplicarea armonizată a derogărilor prevăzute la alineatul (2). | 3.   
  În termen de cel mult 12 luni de la intrarea în vigoare a prezentului regulament, Comisia
  adoptă orientări pentru a facilita aplicarea armonizată a derogărilor prevăzute la alineatul (2). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   
  Comisia
  adoptă orientări pentru a facilita aplicarea armonizată a derogărilor prevăzute la alineatul (2).

3.   
  În termen de cel mult 12 luni de la intrarea în vigoare a prezentului regulament, Comisia
  adoptă orientări pentru a facilita aplicarea armonizată a derogărilor prevăzute la alineatul (2).

Amendamentul 172

Amendamentul 172

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 11 a (nou)

Articolul 11 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 11a |
| | Posibilitatea de demontare și de înlocuire a bateriilor auto, a bateriilor vehiculelor electrice și a bateriilor industriale |
| | 1.
     
  Bateriile auto, bateriile industriale și bateriile vehiculelor electrice trebuie să fie ușor de demontat și de înlocuit, dacă bateria are o durată de viață mai scurtă decât aparatul sau vehiculul în care este utilizată, de către operatori independenți, care sunt în măsură să scoată bateria în siguranță și fără a demonta în prealabil ansamblul de baterii. |
| | 2.
     
  Bateriile industriale și bateriile vehiculelor electrice sunt proiectate, inclusiv în ceea ce privește elementele de conectare, fixare și ermetizare, astfel încât să permită îndepărtarea, înlocuirea și dezasamblarea cutiei, a celulelor individuale de baterii sau a altor componente-cheie fără a deteriora bateria. |
| | 3.
     
  Software-ul nu este utilizat pentru a influența înlocuirea bateriilor industriale sau a bateriilor vehiculelor electrice sau a componentelor lor cheie cu altă baterie compatibilă sau cu alte componente-cheie compatibile. |
| | 4.
     
  Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 73 de stabilire a normelor detaliate de completare a celor de la prezentul articol, stabilind criterii privind posibilitatea de demontare, de înlocuire și de dezasamblare a bateriilor auto, a bateriilor vehiculelor electrice și a bateriilor industriale, ținând seama de progresele științifice și tehnice. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 11a

Articolul 11a

Posibilitatea de demontare și de înlocuire a bateriilor auto, a bateriilor vehiculelor electrice și a bateriilor industriale

Posibilitatea de demontare și de înlocuire a bateriilor auto, a bateriilor vehiculelor electrice și a bateriilor industriale

1.
     
  Bateriile auto, bateriile industriale și bateriile vehiculelor electrice trebuie să fie ușor de demontat și de înlocuit, dacă bateria are o durată de viață mai scurtă decât aparatul sau vehiculul în care este utilizată, de către operatori independenți, care sunt în măsură să scoată bateria în siguranță și fără a demonta în prealabil ansamblul de baterii.

2.
     
  Bateriile industriale și bateriile vehiculelor electrice sunt proiectate, inclusiv în ceea ce privește elementele de conectare, fixare și ermetizare, astfel încât să permită îndepărtarea, înlocuirea și dezasamblarea cutiei, a celulelor individuale de baterii sau a altor componente-cheie fără a deteriora bateria.

3.
     
  Software-ul nu este utilizat pentru a influența înlocuirea bateriilor industriale sau a bateriilor vehiculelor electrice sau a componentelor lor cheie cu altă baterie compatibilă sau cu alte componente-cheie compatibile.

4.
     
  Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 73 de stabilire a normelor detaliate de completare a celor de la prezentul articol, stabilind criterii privind posibilitatea de demontare, de înlocuire și de dezasamblare a bateriilor auto, a bateriilor vehiculelor electrice și a bateriilor industriale, ținând seama de progresele științifice și tehnice.

Amendamentul 173

Amendamentul 173

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 11 b (nou)

Articolul 11 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 11b




  Siguranța bateriilor auto reparate, a bateriilor industriale, a bateriilor pentru mijloace de transport ușoare și bateriilor vehiculelor electrice





  1.
     
  Siguranța bateriilor auto reparate, a bateriilor industriale, a bateriilor pentru mijloacele ușoare de transport și a bateriilor vehiculelor electrice se evaluează pe baza unor teste nedistructive adaptate acestora.






  2.
     
  Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 73 cu scopul de a defini metodele de încercare adecvate pentru a garanta siguranța bateriilor reparate. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 11b

Siguranța bateriilor auto reparate, a bateriilor industriale, a bateriilor pentru mijloace de transport ușoare și bateriilor vehiculelor electrice

1.
     
  Siguranța bateriilor auto reparate, a bateriilor industriale, a bateriilor pentru mijloacele ușoare de transport și a bateriilor vehiculelor electrice se evaluează pe baza unor teste nedistructive adaptate acestora.

2.
     
  Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 73 cu scopul de a defini metodele de încercare adecvate pentru a garanta siguranța bateriilor reparate.

Amendamentul 174

Amendamentul 174

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 11 c (nou)

Articolul 11 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 11c




  Încărcătoarele comune




  Până la 1 ianuarie 2024, Comisia evaluează modul optim pentru a introduce standarde armonizate pentru un încărcător comun, care să fie aplicabil cel târziu 1 ianuarie 2026, pentru bateriile reîncărcabile destinate vehiculelor electrice și mijloacelor de transport ușoare, precum și pentru bateriile reîncărcabile încorporate în anumite categorii de echipamente electrice și electronice reglementate de Directiva 2012/19/UE.




  La efectuarea evaluării menționate la alineatul (1), Comisia are în vedere dimensiunea pieței, reducerea deșeurilor și disponibilitatea și reducerea costurilor pentru consumatori și alți utilizatori finali.




  În acest sens, Comisia transmite Parlamentului European și Consiliului un raport și ia în considerare măsurile adecvate, inclusiv adoptarea unor propuneri legislative.




  Evaluarea Comisiei nu aduce atingere adoptării oricărei legislații care prevede introducerea unor astfel de încărcătoare comune la o dată anterioară. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 11c

Încărcătoarele comune

Până la 1 ianuarie 2024, Comisia evaluează modul optim pentru a introduce standarde armonizate pentru un încărcător comun, care să fie aplicabil cel târziu 1 ianuarie 2026, pentru bateriile reîncărcabile destinate vehiculelor electrice și mijloacelor de transport ușoare, precum și pentru bateriile reîncărcabile încorporate în anumite categorii de echipamente electrice și electronice reglementate de Directiva 2012/19/UE.

La efectuarea evaluării menționate la alineatul (1), Comisia are în vedere dimensiunea pieței, reducerea deșeurilor și disponibilitatea și reducerea costurilor pentru consumatori și alți utilizatori finali.

În acest sens, Comisia transmite Parlamentului European și Consiliului un raport și ia în considerare măsurile adecvate, inclusiv adoptarea unor propuneri legislative.

Evaluarea Comisiei nu aduce atingere adoptării oricărei legislații care prevede introducerea unor astfel de încărcătoare comune la o dată anterioară.

Amendamentul 175

Amendamentul 175

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 12 – titlu

Articolul 12 – titlu

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Siguranța
  sistemelor
  de stocare a energiei cu acumulatori staționari | Siguranța
  bateriilor din sistemele
  de stocare a energiei cu acumulatori staționari |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Siguranța
  sistemelor
  de stocare a energiei cu acumulatori staționari

sistemelor

Siguranța
  bateriilor din sistemele
  de stocare a energiei cu acumulatori staționari

bateriilor din sistemele

Amendamentul 176

Amendamentul 176

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 12 – alineatul 1

Articolul 12 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   
  Sistemele
  de stocare a energiei cu acumulatori staționari sunt însoțite de o documentație tehnică care să demonstreze că sunt sigure în timpul funcționării și utilizării normale, incluzând dovada că au fost testate cu succes pentru parametrii de siguranță prevăzuți în anexa V, în cazul cărora
  ar trebui să fie utilizate
  metodologii de încercare de ultimă generație. | 1.   
  Bateriile din cadrul sistemelor
  de stocare a energiei cu acumulatori staționari sunt însoțite de o documentație tehnică care să demonstreze că sunt sigure în timpul funcționării și utilizării normale, incluzând dovada că au fost testate cu succes pentru parametrii de siguranță prevăzuți în anexa V, în cazul cărora
  se utilizează
  metodologii de încercare de ultimă generație. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   
  Sistemele
  de stocare a energiei cu acumulatori staționari sunt însoțite de o documentație tehnică care să demonstreze că sunt sigure în timpul funcționării și utilizării normale, incluzând dovada că au fost testate cu succes pentru parametrii de siguranță prevăzuți în anexa V, în cazul cărora
  ar trebui să fie utilizate
  metodologii de încercare de ultimă generație.

1.   
  Bateriile din cadrul sistemelor
  de stocare a energiei cu acumulatori staționari sunt însoțite de o documentație tehnică care să demonstreze că sunt sigure în timpul funcționării și utilizării normale, incluzând dovada că au fost testate cu succes pentru parametrii de siguranță prevăzuți în anexa V, în cazul cărora
  se utilizează
  metodologii de încercare de ultimă generație.

Amendamentul 177

Amendamentul 177

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 1

Articolul 13 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Începând cu
  1 ianuarie 2027
  , bateriilor li se aplică o etichetă care conține informațiile prevăzute în partea A din anexa VI. | 1.   Începând cu
  ... [24 luni de la intrarea în vigoare a prezentului regulament]
  , bateriilor li se aplică o etichetă care conține informațiile prevăzute în partea A din anexa VI
  și informațiile specifice necesare în temeiul Regulamentului (UE) 2017/1369 al Parlamentului European și al Consiliului
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Începând cu
  1 ianuarie 2027
  , bateriilor li se aplică o etichetă care conține informațiile prevăzute în partea A din anexa VI.

1.   Începând cu
  ... [24 luni de la intrarea în vigoare a prezentului regulament]
  , bateriilor li se aplică o etichetă care conține informațiile prevăzute în partea A din anexa VI
  și informațiile specifice necesare în temeiul Regulamentului (UE) 2017/1369 al Parlamentului European și al Consiliului
  .

Amendamentul 178

Amendamentul 178

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 2

Articolul 13 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Începând cu 1 ianuarie 2027, bateriile portabile și bateriile auto sunt marcate cu o etichetă care conține informații privind capacitatea lor
  , iar bateriile portabile sunt marcate
  cu o etichetă care conține informații privind durata lor medie minimă atunci când sunt utilizate în aplicații specifice. | 2.   Începând cu 1 ianuarie 2027, bateriile portabile
  , bateriile mijloacelor de transport ușoare
  și bateriile auto sunt marcate cu o etichetă care conține informații privind capacitatea lor
  energetică nominală și
  cu o etichetă care conține informații privind durata lor medie minimă atunci când sunt utilizate în aplicații specifice
  , precum și durata de viața preconizată ca număr de cicluri și ani calendaristici
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Începând cu 1 ianuarie 2027, bateriile portabile și bateriile auto sunt marcate cu o etichetă care conține informații privind capacitatea lor
  , iar bateriile portabile sunt marcate
  cu o etichetă care conține informații privind durata lor medie minimă atunci când sunt utilizate în aplicații specifice.

2.   Începând cu 1 ianuarie 2027, bateriile portabile
  , bateriile mijloacelor de transport ușoare
  și bateriile auto sunt marcate cu o etichetă care conține informații privind capacitatea lor
  energetică nominală și
  cu o etichetă care conține informații privind durata lor medie minimă atunci când sunt utilizate în aplicații specifice
  , precum și durata de viața preconizată ca număr de cicluri și ani calendaristici
  .

Amendamentul 179

Amendamentul 179

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 2 a (nou)

Articolul 13 – alineatul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Începând cu 1 ianuarie 2023, bateriile portabile nereîncărcabile de uz general se marchează cu o etichetă cu mențiunea „nereîncărcabile”. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2a.
     
  Începând cu 1 ianuarie 2023, bateriile portabile nereîncărcabile de uz general se marchează cu o etichetă cu mențiunea „nereîncărcabile”.

Amendamentul 180

Amendamentul 180

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 3 – paragraful 4

Articolul 13 – alineatul 3 – paragraful 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Atunci când, dată fiind dimensiunea bateriei, simbolul ar fi mai mic de
  0,5
   × 
  0,5
   cm, nu este necesar ca bateria să fie marcată, însă pe ambalaj se tipărește un simbol de cel puțin 1 × 1 cm. | Atunci când, dată fiind dimensiunea bateriei, simbolul ar fi mai mic de
  0,47
   × 
  0,47
   cm, nu este necesar ca bateria să fie marcată, însă pe ambalaj se tipărește un simbol de cel puțin 1 × 1 cm. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Atunci când, dată fiind dimensiunea bateriei, simbolul ar fi mai mic de
  0,5
   × 
  0,5
   cm, nu este necesar ca bateria să fie marcată, însă pe ambalaj se tipărește un simbol de cel puțin 1 × 1 cm.

0,5

0,5

Atunci când, dată fiind dimensiunea bateriei, simbolul ar fi mai mic de
  0,47
   × 
  0,47
   cm, nu este necesar ca bateria să fie marcată, însă pe ambalaj se tipărește un simbol de cel puțin 1 × 1 cm.

0,47

0,47

Amendamentul 181

Amendamentul 181

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 3 a (nou)

Articolul 13 – alineatul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Începând cu 1 iulie 2023, bateriile sunt etichetate cu un simbol indicând un cod de culori armonizat, bazat pe tipul de baterie și pe compoziția sa chimică. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3a.
     
  Începând cu 1 iulie 2023, bateriile sunt etichetate cu un simbol indicând un cod de culori armonizat, bazat pe tipul de baterie și pe compoziția sa chimică.

Amendamentul 182

Amendamentul 182

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 5 – litera -a a (nouă)

Articolul 13 – alineatul 5 – litera -a a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (-aa) | începând cu 1 ianuarie 2025, informațiile prevăzute în anexa VI partea Aa; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(-aa)

(-aa)

începând cu 1 ianuarie 2025, informațiile prevăzute în anexa VI partea Aa;

Amendamentul 183

Amendamentul 183

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 5 – litera b

Articolul 13 – alineatul 5 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | începând cu 1 ianuarie 2027, pentru bateriile portabile și bateriile auto, informațiile menționate la alineatul (2); |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

începând cu 1 ianuarie 2027, pentru bateriile portabile și bateriile auto, informațiile menționate la alineatul (2);

| (b) | începând cu 1 ianuarie 2027, pentru bateriile portabile
  , bateriile care alimentează mijloacele de transport ușoare
  și bateriile auto, informațiile menționate la alineatul (2); |
| --- | --- |

(b)

începând cu 1 ianuarie 2027, pentru bateriile portabile
  , bateriile care alimentează mijloacele de transport ușoare
  și bateriile auto, informațiile menționate la alineatul (2);

, bateriile care alimentează mijloacele de transport ușoare

Amendamentul 184

Amendamentul 184

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 5 – litera ba (nouă)

Articolul 13 – alineatul 5 – litera ba (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ba) | începând cu 1 ianuarie 2023, pentru bateriile portabile de uz general, informațiile menționate la alineatul (2a); |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ba)

(ba)

începând cu 1 ianuarie 2023, pentru bateriile portabile de uz general, informațiile menționate la alineatul (2a);

începând cu 1 ianuarie 2023, pentru bateriile portabile de uz general, informațiile menționate la alineatul (2a);

Amendamentul 185

Amendamentul 185

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 5 – litera e

Articolul 13 – alineatul 5 – litera e

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (e) | începând cu [12 luni de la intrarea în vigoare a prezentului regulament], pentru
  bateriile industriale reîncărcabile și
  bateriile
  vehiculelor electrice
  , raportul menționat la articolul 39 alineatul (6); |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(e)

începând cu [12 luni de la intrarea în vigoare a prezentului regulament], pentru
  bateriile industriale reîncărcabile și
  bateriile
  vehiculelor electrice
  , raportul menționat la articolul 39 alineatul (6);

bateriile industriale reîncărcabile și

vehiculelor electrice

| (e) | începând cu [12 luni de la intrarea în vigoare a prezentului regulament], pentru
  toate
  bateriile, raportul menționat la articolul 39 alineatul (6); |
| --- | --- |

(e)

începând cu [12 luni de la intrarea în vigoare a prezentului regulament], pentru
  toate
  bateriile, raportul menționat la articolul 39 alineatul (6);

toate

Amendamentul 186

Amendamentul 186

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 5 – litera f

Articolul 13 – alineatul 5 – litera f

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (f) | începând cu
  1
   iulie 2024, pentru bateriile vehiculelor electrice și bateriile industriale
  reîncărcabile, cu stocare internă și capacitate mai mare de 2 kWh
  , declarația privind amprenta de carbon menționată la articolul 7 alineatul (1); |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(f)

începând cu
  1
   iulie 2024, pentru bateriile vehiculelor electrice și bateriile industriale
  reîncărcabile, cu stocare internă și capacitate mai mare de 2 kWh
  , declarația privind amprenta de carbon menționată la articolul 7 alineatul (1);

1

reîncărcabile, cu stocare internă și capacitate mai mare de 2 kWh

| (f) | începând cu iulie 2024, pentru bateriile vehiculelor electrice
  , bateriile pentru mijloacele de transport ușoare
  și bateriile industriale, declarația privind amprenta de carbon menționată la articolul 7 alineatul (1); |
| --- | --- |

(f)

începând cu iulie 2024, pentru bateriile vehiculelor electrice
  , bateriile pentru mijloacele de transport ușoare
  și bateriile industriale, declarația privind amprenta de carbon menționată la articolul 7 alineatul (1);

, bateriile pentru mijloacele de transport ușoare

Amendamentul 187

Amendamentul 187

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 5 – litera g

Articolul 13 – alineatul 5 – litera g

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (g) | începând cu
  1 ianuarie 2026
  , pentru bateriile vehiculelor electrice
  și
  bateriile industriale
  reîncărcabile,
  cu stocare internă și
  capacitate mai mare de 2 kWh
  , clasa de performanță privind amprenta de carbon menționată la articolul 7 alineatul (2); |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(g)

începând cu
  1 ianuarie 2026
  , pentru bateriile vehiculelor electrice
  și
  bateriile industriale
  reîncărcabile,
  cu stocare internă și
  capacitate mai mare de 2 kWh
  , clasa de performanță privind amprenta de carbon menționată la articolul 7 alineatul (2);

1 ianuarie 2026

și

reîncărcabile,

capacitate mai mare de 2 kWh

| (g) | începând cu
  1 iulie 2025
  , pentru bateriile vehiculelor electrice
  , bateriile care alimentează mijloacele de transport ușoare
  și bateriile industriale cu stocare internă, clasa de performanță privind amprenta de carbon menționată la articolul 7 alineatul (2); |
| --- | --- |

(g)

începând cu
  1 iulie 2025
  , pentru bateriile vehiculelor electrice
  , bateriile care alimentează mijloacele de transport ușoare
  și bateriile industriale cu stocare internă, clasa de performanță privind amprenta de carbon menționată la articolul 7 alineatul (2);

1 iulie 2025

, bateriile care alimentează mijloacele de transport ușoare

Amendamentul 188

Amendamentul 188

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 5 – litera h

Articolul 13 – alineatul 5 – litera h

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (h) | începând cu 1 
  ianuarie 2027
  , pentru bateriile industriale
  reîncărcabile
  , bateriile auto și bateriile vehiculelor electrice,
  cu stocare internă și capacitate mai mare de 2 kWh
  , cantitatea de cobalt, plumb, litiu sau nichel recuperată din deșeuri și prezentă în materialele active din baterie, în conformitate cu articolul 8; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(h)

începând cu 1 
  ianuarie 2027
  , pentru bateriile industriale
  reîncărcabile
  , bateriile auto și bateriile vehiculelor electrice,
  cu stocare internă și capacitate mai mare de 2 kWh
  , cantitatea de cobalt, plumb, litiu sau nichel recuperată din deșeuri și prezentă în materialele active din baterie, în conformitate cu articolul 8;

ianuarie 2027

reîncărcabile

cu stocare internă și capacitate mai mare de 2 kWh

| (h) | începând cu 1
  iulie 2025


  , pentru bateriile portabile
  ,
  cu excepția bateriilor portabile de uz general
  ,
  bateriilor mijloacelor de transport ușoare,
  bateriilor industriale, bateriilor auto și bateriilor vehiculelor electrice, cantitatea de cobalt, plumb, litiu sau nichel recuperată din deșeuri și prezentă în materialele active din baterie, în conformitate cu articolul 8; |
| --- | --- |

(h)

începând cu 1
  iulie 2025


  , pentru bateriile portabile
  ,
  cu excepția bateriilor portabile de uz general
  ,
  bateriilor mijloacelor de transport ușoare,
  bateriilor industriale, bateriilor auto și bateriilor vehiculelor electrice, cantitatea de cobalt, plumb, litiu sau nichel recuperată din deșeuri și prezentă în materialele active din baterie, în conformitate cu articolul 8;

iulie 2025

, pentru bateriile portabile

cu excepția bateriilor portabile de uz general

bateriilor mijloacelor de transport ușoare,

Amendamentul 189

Amendamentul 189

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 5 – litera j a (nouă)

Articolul 13 – alineatul 5 – litera j a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ja) | începând cu 1 ianuarie 2026, pentru bateriile industriale, bateriile vehiculelor electrice și bateriile care alimentează mijloacele de transport ușoare, informațiile conținute în pașaportul pentru baterie menționat la articolul 65. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ja)

(ja)

începând cu 1 ianuarie 2026, pentru bateriile industriale, bateriile vehiculelor electrice și bateriile care alimentează mijloacele de transport ușoare, informațiile conținute în pașaportul pentru baterie menționat la articolul 65.

începând cu 1 ianuarie 2026, pentru bateriile industriale, bateriile vehiculelor electrice și bateriile care alimentează mijloacele de transport ușoare, informațiile conținute în pașaportul pentru baterie menționat la articolul 65.

Amendamentul 190

Amendamentul 190

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 6

Articolul 13 – alineatul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 6.   Etichetele și codul QR menționate la alineatele (1)-(5) sunt tipărite sau gravate în mod vizibil, lizibil și indelebil pe baterie. Dacă nu este posibil sau nu este justificat din considerente ce țin de natura și dimensiunea bateriei, etichetele se aplică pe ambalajul și pe documentele de însoțire ale bateriei. | 6.   Etichetele și codul QR menționate la alineatele (1)-(5) sunt tipărite sau gravate în mod vizibil, lizibil și indelebil pe baterie. Dacă nu este posibil sau nu este justificat din considerente ce țin de natura și dimensiunea bateriei, etichetele se aplică pe ambalajul și pe documentele de însoțire ale bateriei.
  În cazul refabricării sau al reafectării, etichetele sunt actualizate cu o etichetă nouă care reflectă noul statut al bateriei. |
| | Atunci când bateriile sunt încorporate în aparate, etichetele și codul QR menționate la alineatele (1), (2), (3) și (5) sunt tipărite sau gravate în mod vizibil, lizibil și indelebil pe aparate. |
| | Codul QR oferă, de asemenea, acces la partea accesibilă public din pașaportul pentru baterie instituit în temeiul articolului 65. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

6.   Etichetele și codul QR menționate la alineatele (1)-(5) sunt tipărite sau gravate în mod vizibil, lizibil și indelebil pe baterie. Dacă nu este posibil sau nu este justificat din considerente ce țin de natura și dimensiunea bateriei, etichetele se aplică pe ambalajul și pe documentele de însoțire ale bateriei.

6.   Etichetele și codul QR menționate la alineatele (1)-(5) sunt tipărite sau gravate în mod vizibil, lizibil și indelebil pe baterie. Dacă nu este posibil sau nu este justificat din considerente ce țin de natura și dimensiunea bateriei, etichetele se aplică pe ambalajul și pe documentele de însoțire ale bateriei.
  În cazul refabricării sau al reafectării, etichetele sunt actualizate cu o etichetă nouă care reflectă noul statut al bateriei.

Atunci când bateriile sunt încorporate în aparate, etichetele și codul QR menționate la alineatele (1), (2), (3) și (5) sunt tipărite sau gravate în mod vizibil, lizibil și indelebil pe aparate.

Atunci când bateriile sunt încorporate în aparate, etichetele și codul QR menționate la alineatele (1), (2), (3) și (5) sunt tipărite sau gravate în mod vizibil, lizibil și indelebil pe aparate.

Codul QR oferă, de asemenea, acces la partea accesibilă public din pașaportul pentru baterie instituit în temeiul articolului 65.

Codul QR oferă, de asemenea, acces la partea accesibilă public din pașaportul pentru baterie instituit în temeiul articolului 65.

Amendamentul 191

Amendamentul 191

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 6 a (nou)

Articolul 13 – alineatul 6 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 73 pentru a stabili tipuri alternative de etichete inteligente care înlocuiesc codul QR sau sunt utilizate în plus față de acesta, ținând seama de progresul tehnic și științific. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

6a.
     
  Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 73 pentru a stabili tipuri alternative de etichete inteligente care înlocuiesc codul QR sau sunt utilizate în plus față de acesta, ținând seama de progresul tehnic și științific.

Amendamentul 192

Amendamentul 192

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 7

Articolul 13 – alineatul 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 7.   Până la
  31 decembrie
   2025, Comisia adoptă acte de punere în aplicare pentru a stabili specificații armonizate pentru cerințele de etichetare menționate la alineatele (1) și (2). Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 74 alineatul (3). | 7.   Până la
  1 iulie
   2025, Comisia adoptă acte de punere în aplicare pentru a stabili specificații armonizate pentru cerințele de etichetare menționate la alineatele (1) și (2)
  . Pentru bateriile portabile de uz general, o astfel de etichetare include o clasificare ușor de recunoscut a performanței și durabilității acestora
  . Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 74 alineatul (3). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

7.   Până la
  31 decembrie
   2025, Comisia adoptă acte de punere în aplicare pentru a stabili specificații armonizate pentru cerințele de etichetare menționate la alineatele (1) și (2). Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 74 alineatul (3).

7.   Până la
  1 iulie
   2025, Comisia adoptă acte de punere în aplicare pentru a stabili specificații armonizate pentru cerințele de etichetare menționate la alineatele (1) și (2)
  . Pentru bateriile portabile de uz general, o astfel de etichetare include o clasificare ușor de recunoscut a performanței și durabilității acestora
  . Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 74 alineatul (3).

Amendamentul 193

Amendamentul 193

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 13 – alineatul 7 a (nou)

Articolul 13 – alineatul 7 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 7a.
     
  Până la 1 ianuarie 2023, Comisia adoptă acte de punere în aplicare cu scopul de a stabili specificații armonizate pentru cerințele de etichetare menționate la alineatul (3) privind codul armonizat de culori. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 74 alineatul (3). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

7a.
     
  Până la 1 ianuarie 2023, Comisia adoptă acte de punere în aplicare cu scopul de a stabili specificații armonizate pentru cerințele de etichetare menționate la alineatul (3) privind codul armonizat de culori. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 74 alineatul (3).

Amendamentul 194

Amendamentul 194

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 14 – alineatul 1

Articolul 14 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Bateriile
  industriale reîncărcabile și
  bateriile pentru vehicule electrice
  , cu stocare internă și capacitate mai mare de 2 kWh,
  includ un sistem de gestionare a bateriei
  care conține
  date privind parametrii care determină starea de sănătate și durata de viață preconizată a bateriilor, stabiliți în anexa VII. | 1.   Bateriile
  din cadrul sistemelor de stocare a energiei cu acumulatori staționari,
  bateriile pentru vehicule electrice
  și bateriile care alimentează mijloacele de transport ușoare care
  includ un sistem de gestionare a bateriei
  conțin în sistemul de gestionare a bateriilor date în timp real
  privind parametrii care determină starea de sănătate
  , siguranța
  și durata de viață preconizată a bateriilor, stabiliți în anexa VII. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Bateriile
  industriale reîncărcabile și
  bateriile pentru vehicule electrice
  , cu stocare internă și capacitate mai mare de 2 kWh,
  includ un sistem de gestionare a bateriei
  care conține
  date privind parametrii care determină starea de sănătate și durata de viață preconizată a bateriilor, stabiliți în anexa VII.

1.   Bateriile
  din cadrul sistemelor de stocare a energiei cu acumulatori staționari,
  bateriile pentru vehicule electrice
  și bateriile care alimentează mijloacele de transport ușoare care
  includ un sistem de gestionare a bateriei
  conțin în sistemul de gestionare a bateriilor date în timp real
  privind parametrii care determină starea de sănătate
  , siguranța
  și durata de viață preconizată a bateriilor, stabiliți în anexa VII.

Amendamentul 195

Amendamentul 195

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 14 – alineatul 2 – partea introductivă

Articolul 14 – alineatul 2 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Accesul
  la datele
  din sistemul de gestionare a bateriilor menționat la alineatul (1) este furnizat în mod nediscriminatoriu persoanei juridice sau fizice care a cumpărat bateria în mod legal sau oricărei părți terțe care acționează în numele acesteia, în orice moment, pentru: | 2.   Accesul
  ce permite numai citirea datelor
  din sistemul de gestionare a bateriilor menționat la alineatul (1)
  și din bateriile portabile care includ un sistem de gestionare a bateriei
  este furnizat în mod nediscriminatoriu persoanei juridice sau fizice care a cumpărat bateria în mod legal sau oricărei părți terțe care acționează în numele acesteia, în orice moment, pentru: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Accesul
  la datele
  din sistemul de gestionare a bateriilor menționat la alineatul (1) este furnizat în mod nediscriminatoriu persoanei juridice sau fizice care a cumpărat bateria în mod legal sau oricărei părți terțe care acționează în numele acesteia, în orice moment, pentru:

2.   Accesul
  ce permite numai citirea datelor
  din sistemul de gestionare a bateriilor menționat la alineatul (1)
  și din bateriile portabile care includ un sistem de gestionare a bateriei
  este furnizat în mod nediscriminatoriu persoanei juridice sau fizice care a cumpărat bateria în mod legal sau oricărei părți terțe care acționează în numele acesteia, în orice moment, pentru:

Amendamentul 196

Amendamentul 196

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 14 – alineatul 2 – litera b

Articolul 14 – alineatul 2 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | facilitarea
  reutilizării
  ,
  reafectării
  sau
  refabricării
  bateriei; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

facilitarea
  reutilizării
  ,
  reafectării
  sau
  refabricării
  bateriei;

reutilizării

reafectării

refabricării

| (b) | facilitarea
  pregătirii pentru reutilizare
  ,
  reutilizarea, pregătirea pentru reafectarea, reafectarea
  sau
  refabricarea
  bateriei; |
| --- | --- |

(b)

facilitarea
  pregătirii pentru reutilizare
  ,
  reutilizarea, pregătirea pentru reafectarea, reafectarea
  sau
  refabricarea
  bateriei;

pregătirii pentru reutilizare

reutilizarea, pregătirea pentru reafectarea, reafectarea

refabricarea

Amendamentul 197

Amendamentul 197

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 14 – alineatul 2 a (nou)

Articolul 14 – alineatul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Producătorii pun la dispoziție pentru bateriile vehiculelor electrice și bateriilor mijloacelor de transport ușoare care conțin un sistem de gestionare a bateriei date în timp real din sistemul de bord al vehiculului privind starea de sănătate a bateriei, nivelul său de încărcare, valoarea setată a puterii bateriei și capacitatea bateriei. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2a.
     
  Producătorii pun la dispoziție pentru bateriile vehiculelor electrice și bateriilor mijloacelor de transport ușoare care conțin un sistem de gestionare a bateriei date în timp real din sistemul de bord al vehiculului privind starea de sănătate a bateriei, nivelul său de încărcare, valoarea setată a puterii bateriei și capacitatea bateriei.

Amendamentul 198

Amendamentul 198

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 14 – alineatul 2 b (nou)

Articolul 14 – alineatul 2 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Până la 1 ianuarie 2024, sistemul de gestionare a bateriilor pentru bateriile vehiculelor electrice este proiectat astfel încât să poată comunica cu sisteme de încărcare inteligente, de exemplu, să aibă funcții de încărcare de la vehicul la rețea („vehicle-to-grid”), de încărcare a altor baterii de la bateria vehiculului („vehicle-to-load”), de încărcare de la vehicul la vehicul („vehicle-to-vehicle”), de la vehicul la baterii externe („vehicle-to-powerbank”) și de la vehicul la clădiri („vehicle-to-building”). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2b.
     
  Până la 1 ianuarie 2024, sistemul de gestionare a bateriilor pentru bateriile vehiculelor electrice este proiectat astfel încât să poată comunica cu sisteme de încărcare inteligente, de exemplu, să aibă funcții de încărcare de la vehicul la rețea („vehicle-to-grid”), de încărcare a altor baterii de la bateria vehiculului („vehicle-to-load”), de încărcare de la vehicul la vehicul („vehicle-to-vehicle”), de la vehicul la baterii externe („vehicle-to-powerbank”) și de la vehicul la clădiri („vehicle-to-building”).

Amendamentul 199

Amendamentul 199

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 14 – alineatul 3 – paragraful 1 a (nou)

Articolul 14 – alineatul 3 – paragraful 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 73 pentru a modifica parametrii pentru determinarea stării de sănătate și a duratei de viață preconizate a bateriilor așa cum este prevăzut în anexa VII, conform cu progresul tehnic și științific, și pentru a asigura sinergii cu parametrii care ar putea proveni din activitatea Grupului de lucru informal CEE-ONU privind vehiculele electrice și mediul. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 73 pentru a modifica parametrii pentru determinarea stării de sănătate și a duratei de viață preconizate a bateriilor așa cum este prevăzut în anexa VII, conform cu progresul tehnic și științific, și pentru a asigura sinergii cu parametrii care ar putea proveni din activitatea Grupului de lucru informal CEE-ONU privind vehiculele electrice și mediul.

Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 73 pentru a modifica parametrii pentru determinarea stării de sănătate și a duratei de viață preconizate a bateriilor așa cum este prevăzut în anexa VII, conform cu progresul tehnic și științific, și pentru a asigura sinergii cu parametrii care ar putea proveni din activitatea Grupului de lucru informal CEE-ONU privind vehiculele electrice și mediul.

Amendamentul 200

Amendamentul 200

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 15 – alineatul 1

Articolul 15 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   În sensul conformității și al verificării conformității cu cerințele prevăzute la articolele 9, 10, 12, 13 și la articolul 59 alineatul (5) litera (a) din prezentul regulament, măsurătorile și calculele se efectuează utilizând o metodă fiabilă, exactă și reproductibilă, care ia în considerare metodele de ultimă generație general recunoscute și ale cărei rezultate sunt considerate a avea un grad scăzut de incertitudine, inclusiv metodele prevăzute în standarde, ale căror numere de referință au fost publicate în acest sens în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. | 1.   În sensul conformității și al verificării conformității cu cerințele prevăzute la articolele 9, 10,
  11a,
  12, 13 și la articolul 59 alineatul (5) litera (a) din prezentul regulament, măsurătorile și calculele se efectuează utilizând o metodă fiabilă, exactă și reproductibilă, care ia în considerare metodele de ultimă generație general recunoscute și ale cărei rezultate sunt considerate a avea un grad scăzut de incertitudine, inclusiv metodele prevăzute în standarde, ale căror numere de referință au fost publicate în acest sens în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   În sensul conformității și al verificării conformității cu cerințele prevăzute la articolele 9, 10, 12, 13 și la articolul 59 alineatul (5) litera (a) din prezentul regulament, măsurătorile și calculele se efectuează utilizând o metodă fiabilă, exactă și reproductibilă, care ia în considerare metodele de ultimă generație general recunoscute și ale cărei rezultate sunt considerate a avea un grad scăzut de incertitudine, inclusiv metodele prevăzute în standarde, ale căror numere de referință au fost publicate în acest sens în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

1.   În sensul conformității și al verificării conformității cu cerințele prevăzute la articolele 9, 10,
  11a,
  12, 13 și la articolul 59 alineatul (5) litera (a) din prezentul regulament, măsurătorile și calculele se efectuează utilizând o metodă fiabilă, exactă și reproductibilă, care ia în considerare metodele de ultimă generație general recunoscute și ale cărei rezultate sunt considerate a avea un grad scăzut de incertitudine, inclusiv metodele prevăzute în standarde, ale căror numere de referință au fost publicate în acest sens în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Amendamentul 201

Amendamentul 201

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 15 – alineatul 2

Articolul 15 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Bateriile care sunt testate prin respectarea unor standarde armonizate sau a unor părți ale acestora, ale căror referințe au fost publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, sunt considerate conforme cu cerințele prevăzute la articolele 9, 10, 13 și articolul 59 alineatul (5) litera (a), în măsura în care aceste cerințe sunt prevăzute de astfel de standarde armonizate. | 2.   Bateriile care sunt testate prin respectarea unor standarde armonizate sau a unor părți ale acestora, ale căror referințe au fost publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, sunt considerate conforme cu cerințele prevăzute la articolele9, 10, 13 și
  la
  articolul59 alineatul(5) litera(a), în măsura în care aceste cerințe sunt prevăzute de astfel de standarde armonizate
  sau de părți ale acestora
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Bateriile care sunt testate prin respectarea unor standarde armonizate sau a unor părți ale acestora, ale căror referințe au fost publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, sunt considerate conforme cu cerințele prevăzute la articolele 9, 10, 13 și articolul 59 alineatul (5) litera (a), în măsura în care aceste cerințe sunt prevăzute de astfel de standarde armonizate.

2.   Bateriile care sunt testate prin respectarea unor standarde armonizate sau a unor părți ale acestora, ale căror referințe au fost publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, sunt considerate conforme cu cerințele prevăzute la articolele9, 10, 13 și
  la
  articolul59 alineatul(5) litera(a), în măsura în care aceste cerințe sunt prevăzute de astfel de standarde armonizate
  sau de părți ale acestora
  .

Amendamentul 202

Amendamentul 202

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 16 – alineatul 1 – paragraful 1 – partea introductivă

Articolul 16 – alineatul 1 – paragraful 1 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   
  Comisia este împuternicită să adopte
  acte de punere în aplicare de stabilire a unor specificații comune pentru cerințele prevăzute la articolele 9, 10, 12, 13, la articolul 59 alineatul (5) litera (a) sau pentru încercările menționate la articolul 15 alineatul (2) atunci când: | 1.   
  După ce consultă organizațiile europene de standardizare relevante și organizațiile europene ale părților interesate care primesc finanțare de la Uniune în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1025/2012, în cazuri excepționale, Comisia poate adopta
  acte de punere în aplicare de stabilire a unor specificații comune pentru cerințele prevăzute la articolele 9, 10,
  11a,
  12, 13, la articolul59 alineatul(5) litera(a) sau pentru încercările menționate la articolul15 alineatul(2) atunci când: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   
  Comisia este împuternicită să adopte
  acte de punere în aplicare de stabilire a unor specificații comune pentru cerințele prevăzute la articolele 9, 10, 12, 13, la articolul 59 alineatul (5) litera (a) sau pentru încercările menționate la articolul 15 alineatul (2) atunci când:

1.   
  După ce consultă organizațiile europene de standardizare relevante și organizațiile europene ale părților interesate care primesc finanțare de la Uniune în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1025/2012, în cazuri excepționale, Comisia poate adopta
  acte de punere în aplicare de stabilire a unor specificații comune pentru cerințele prevăzute la articolele 9, 10,
  11a,
  12, 13, la articolul59 alineatul(5) litera(a) sau pentru încercările menționate la articolul15 alineatul(2) atunci când:

Amendamentul 203

Amendamentul 203

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 16 – alineatul 1 – paragraful 1 – litera b

Articolul 16 – alineatul 1 – paragraful 1 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | Comisia constată întârzieri nejustificate în adoptarea standardelor armonizate prevăzute
  sau
  consideră că standardele armonizate relevante nu
  sunt suficiente
  sau |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

Comisia constată întârzieri nejustificate în adoptarea standardelor armonizate prevăzute
  sau
  consideră că standardele armonizate relevante nu
  sunt suficiente
  sau

sau

sunt suficiente

| (b) | Comisia constată întârzieri nejustificate în adoptarea standardelor armonizate prevăzute
  , și anume depășirea termenelor stabilite pentru organizația de standardizare în cererea de standardizare, ori
  consideră
  în mod rezonabil
  că standardele armonizate relevante nu
  îndeplinesc îndeajuns criteriile descrise în cererea de standardizare;
  sau |
| --- | --- |

(b)

Comisia constată întârzieri nejustificate în adoptarea standardelor armonizate prevăzute
  , și anume depășirea termenelor stabilite pentru organizația de standardizare în cererea de standardizare, ori
  consideră
  în mod rezonabil
  că standardele armonizate relevante nu
  îndeplinesc îndeajuns criteriile descrise în cererea de standardizare;
  sau

, și anume depășirea termenelor stabilite pentru organizația de standardizare în cererea de standardizare, ori

în mod rezonabil

îndeplinesc îndeajuns criteriile descrise în cererea de standardizare;

Amendamentul 204

Amendamentul 204

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 16 – alineatul 3 a (nou)

Articolul 16 – alineatul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Comisia sprijină activ industria Uniunii și își consolidează participarea la lucrările organizațiilor internaționale de standardizare, urmărind să obțină o coerență cât mai mare cu putință între standardele internaționale și cele europene și încurajând folosirea generală a standardelor europene în afara Uniunii. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3a.
     
  Comisia sprijină activ industria Uniunii și își consolidează participarea la lucrările organizațiilor internaționale de standardizare, urmărind să obțină o coerență cât mai mare cu putință între standardele internaționale și cele europene și încurajând folosirea generală a standardelor europene în afara Uniunii.

Amendamentul 205

Amendamentul 205

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 17 – alineatul 1

Articolul 17 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Înainte ca o baterie să fie introdusă pe piață sau pusă în serviciu, producătorul sau reprezentantul autorizat al acestuia se asigură că se efectuează o evaluare a conformității produsului cu cerințele prevăzute în capitolele II și III din prezentul regulament. | 1.   Înainte ca o baterie să fie introdusă pe piață sau pusă în serviciu, producătorul sau reprezentantul autorizat al acestuia se asigură că se efectuează o evaluare a conformității produsului cu cerințele prevăzute în capitolele II și III
  și la articolul 39
  din prezentul regulament. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Înainte ca o baterie să fie introdusă pe piață sau pusă în serviciu, producătorul sau reprezentantul autorizat al acestuia se asigură că se efectuează o evaluare a conformității produsului cu cerințele prevăzute în capitolele II și III din prezentul regulament.

1.   Înainte ca o baterie să fie introdusă pe piață sau pusă în serviciu, producătorul sau reprezentantul autorizat al acestuia se asigură că se efectuează o evaluare a conformității produsului cu cerințele prevăzute în capitolele II și III
  și la articolul 39
  din prezentul regulament.

Amendamentul 206

Amendamentul 206

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 17 – alineatul 2

Articolul 17 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Evaluarea conformității bateriilor cu cerințele prevăzute la articolele 6, 9,
  10,
  11
  , 12
  , 13 și 14 se efectuează în conformitate cu procedura prevăzută în partea A din anexa VIII. | 2.   Evaluarea conformității bateriilor cu cerințele prevăzute la articolele 6, 9, 11, 13 și 14 se efectuează în conformitate cu procedura prevăzută în partea A din anexa VIII. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Evaluarea conformității bateriilor cu cerințele prevăzute la articolele 6, 9,
  10,
  11
  , 12
  , 13 și 14 se efectuează în conformitate cu procedura prevăzută în partea A din anexa VIII.

2.   Evaluarea conformității bateriilor cu cerințele prevăzute la articolele 6, 9, 11, 13 și 14 se efectuează în conformitate cu procedura prevăzută în partea A din anexa VIII.

Amendamentul 207

Amendamentul 207

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 17 – alineatul 3

Articolul 17 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Evaluarea conformității bateriilor cu cerințele prevăzute la articolele 7, 8 și 39 se efectuează în conformitate cu procedura prevăzută în partea B din anexa VIII. | 3.   Evaluarea conformității bateriilor cu cerințele prevăzute la articolele 7, 8
  , 10, 12
  și 39 se efectuează în conformitate cu procedura prevăzută în partea B din anexa VIII. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   Evaluarea conformității bateriilor cu cerințele prevăzute la articolele 7, 8 și 39 se efectuează în conformitate cu procedura prevăzută în partea B din anexa VIII.

3.   Evaluarea conformității bateriilor cu cerințele prevăzute la articolele 7, 8
  , 10, 12
  și 39 se efectuează în conformitate cu procedura prevăzută în partea B din anexa VIII.

Amendamentul 208

Amendamentul 208

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 17 – alineatul 5

Articolul 17 – alineatul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 5.   Înregistrările și corespondența referitoare la procedurile de evaluare a conformității privind bateriile se redactează
  într-o limbă
  oficială
  a
  statului membru în care este stabilit organismul notificat care realizează procedurile de evaluare a conformității menționate la alineatele (1) și (2) sau într-o limbă acceptată de organismul respectiv. | 5.   Înregistrările și corespondența referitoare la procedurile de evaluare a conformității privind bateriile se redactează
  în limba
  oficială
  sau limbile oficiale ale
  statului membru în care este stabilit organismul notificat care realizează procedurile de evaluare a conformității menționate la alineatele(1) și (2) sau într-o limbă acceptată de organismul respectiv. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

5.   Înregistrările și corespondența referitoare la procedurile de evaluare a conformității privind bateriile se redactează
  într-o limbă
  oficială
  a
  statului membru în care este stabilit organismul notificat care realizează procedurile de evaluare a conformității menționate la alineatele (1) și (2) sau într-o limbă acceptată de organismul respectiv.

5.   Înregistrările și corespondența referitoare la procedurile de evaluare a conformității privind bateriile se redactează
  în limba
  oficială
  sau limbile oficiale ale
  statului membru în care este stabilit organismul notificat care realizează procedurile de evaluare a conformității menționate la alineatele(1) și (2) sau într-o limbă acceptată de organismul respectiv.

Amendamentul 209

Amendamentul 209

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 17 – alineatul 5 a (nou)

Articolul 17 – alineatul 5 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Prezentul articol se aplică la 12 luni de la data publicării de către Comisie a listei organismelor notificate menționate la articolul 30 alineatul (2). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

5a.
     
  Prezentul articol se aplică la 12 luni de la data publicării de către Comisie a listei organismelor notificate menționate la articolul 30 alineatul (2).

Amendamentul 210

Amendamentul 210

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 18 – alineatul 1

Articolul 18 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Declarația de conformitate UE stipulează faptul că îndeplinirea cerințelor prevăzute la capitolele II și III a fost demonstrată. | 1.   Declarația de conformitate UE stipulează faptul că îndeplinirea cerințelor prevăzute la capitolele II și III
  și la articolul 39
  a fost demonstrată. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Declarația de conformitate UE stipulează faptul că îndeplinirea cerințelor prevăzute la capitolele II și III a fost demonstrată.

1.   Declarația de conformitate UE stipulează faptul că îndeplinirea cerințelor prevăzute la capitolele II și III
  și la articolul 39
  a fost demonstrată.

Amendamentul 211

Amendamentul 211

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 18 – alineatul 2

Articolul 18 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Declarația de conformitate UE se structurează după modelul prevăzut în anexa IX, conține elementele specificate în modulele relevante din anexa VIII și se actualizează constant. Aceasta se traduce în limba sau limbile impuse de statul membru în care bateria este introdusă pe piață sau pusă în serviciu. | 2.   Declarația de conformitate UE
  poate fi completată electronic și
  se structurează după modelul prevăzut în anexa IX, conține elementele specificate în modulele relevante din anexa VIII și se actualizează constant. Aceasta se traduce în limba sau limbile impuse de statul membru în care bateria este introdusă
  ori pusă la dispoziție
  pe piață sau pusă în serviciu. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Declarația de conformitate UE se structurează după modelul prevăzut în anexa IX, conține elementele specificate în modulele relevante din anexa VIII și se actualizează constant. Aceasta se traduce în limba sau limbile impuse de statul membru în care bateria este introdusă pe piață sau pusă în serviciu.

2.   Declarația de conformitate UE
  poate fi completată electronic și
  se structurează după modelul prevăzut în anexa IX, conține elementele specificate în modulele relevante din anexa VIII și se actualizează constant. Aceasta se traduce în limba sau limbile impuse de statul membru în care bateria este introdusă
  ori pusă la dispoziție
  pe piață sau pusă în serviciu.

Amendamentul 212

Amendamentul 212

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 21 – paragraful 1

Articolul 21 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Statele membre notifică Comisiei și celorlalte state membre organismele de evaluare a conformității autorizate să efectueze evaluări ale conformității, în conformitate cu prezentul regulament. | Statele membre notifică Comisiei și celorlalte state membre organismele de evaluare a conformității autorizate să efectueze evaluări ale conformității
  ca terți
  , în conformitate cu prezentul regulament. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Statele membre notifică Comisiei și celorlalte state membre organismele de evaluare a conformității autorizate să efectueze evaluări ale conformității, în conformitate cu prezentul regulament.

Statele membre notifică Comisiei și celorlalte state membre organismele de evaluare a conformității autorizate să efectueze evaluări ale conformității
  ca terți
  , în conformitate cu prezentul regulament.

ca terți

Amendamentul 213

Amendamentul 213

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 23 – alineatul 5

Articolul 23 – alineatul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 5.   Autoritatea de notificare dispune de personal competent suficient în vederea îndeplinirii corespunzătoare a sarcinilor sale. | 5.   Autoritatea de notificare dispune de personal competent suficient
  și de finanțare suficientă
  în vederea îndeplinirii corespunzătoare a sarcinilor sale. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

5.   Autoritatea de notificare dispune de personal competent suficient în vederea îndeplinirii corespunzătoare a sarcinilor sale.

5.   Autoritatea de notificare dispune de personal competent suficient
  și de finanțare suficientă
  în vederea îndeplinirii corespunzătoare a sarcinilor sale.

Amendamentul 214

Amendamentul 214

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 25 – alineatul 3

Articolul 25 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Organismul de evaluare a conformității este un organism terț independent, fără nicio relație de afaceri și fără nicio legătură cu
  modelul de baterie
  pe care
  îl
  evaluează, în special fără nicio legătură cu producătorii de baterii, cu partenerii comerciali ai producătorilor de baterii, cu investitorii din cadrul acționariatului de la fabricile producătorilor de baterii
  , precum
  și fără nicio legătură cu alte organisme notificate și asociațiile profesionale, societățile-mamă sau filialele organismelor notificate. | 3.   Organismul de evaluare a conformității este un organism terț independent, fără nicio relație de afaceri și fără nicio legătură cu
  bateriile
  pe care
  le
  evaluează, în special fără nicio legătură cu producătorii de baterii, cu partenerii comerciali ai producătorilor de baterii, cu investitorii din cadrul acționariatului de la fabricile producătorilor de baterii și fără nicio legătură cu alte organisme notificate și asociațiile profesionale, societățile-mamă sau filialele organismelor notificate. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   Organismul de evaluare a conformității este un organism terț independent, fără nicio relație de afaceri și fără nicio legătură cu
  modelul de baterie
  pe care
  îl
  evaluează, în special fără nicio legătură cu producătorii de baterii, cu partenerii comerciali ai producătorilor de baterii, cu investitorii din cadrul acționariatului de la fabricile producătorilor de baterii
  , precum
  și fără nicio legătură cu alte organisme notificate și asociațiile profesionale, societățile-mamă sau filialele organismelor notificate.

3.   Organismul de evaluare a conformității este un organism terț independent, fără nicio relație de afaceri și fără nicio legătură cu
  bateriile
  pe care
  le
  evaluează, în special fără nicio legătură cu producătorii de baterii, cu partenerii comerciali ai producătorilor de baterii, cu investitorii din cadrul acționariatului de la fabricile producătorilor de baterii și fără nicio legătură cu alte organisme notificate și asociațiile profesionale, societățile-mamă sau filialele organismelor notificate.

Amendamentul 215

Amendamentul 215

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 25 – alineatul 6 – paragraful 1

Articolul 25 – alineatul 6 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Organismul de evaluare a conformității trebuie să poată să îndeplinească toate
  activitățile
  de evaluare a conformității care sunt menționate în anexa VIII și pentru care a fost notificat, indiferent dacă acele sarcini sunt îndeplinite de însuși organismul de evaluare a conformității sau în numele și sub responsabilitatea acestuia. | Organismul de evaluare a conformității trebuie să poată să îndeplinească toate
  sarcinile
  de evaluare a conformității care sunt menționate în anexa VIII și pentru care a fost notificat, indiferent dacă acele sarcini sunt îndeplinite de însuși organismul de evaluare a conformității sau în numele și sub responsabilitatea acestuia. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Organismul de evaluare a conformității trebuie să poată să îndeplinească toate
  activitățile
  de evaluare a conformității care sunt menționate în anexa VIII și pentru care a fost notificat, indiferent dacă acele sarcini sunt îndeplinite de însuși organismul de evaluare a conformității sau în numele și sub responsabilitatea acestuia.

activitățile

Organismul de evaluare a conformității trebuie să poată să îndeplinească toate
  sarcinile
  de evaluare a conformității care sunt menționate în anexa VIII și pentru care a fost notificat, indiferent dacă acele sarcini sunt îndeplinite de însuși organismul de evaluare a conformității sau în numele și sub responsabilitatea acestuia.

sarcinile

Amendamentul 216

Amendamentul 216

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 25 – alineatul 6 – paragraful 2 – litera a

Articolul 25 – alineatul 6 – paragraful 2 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | personal intern având cunoștințe tehnice și experiență suficientă și corespunzătoare pentru a îndeplini
  activitățile
  de evaluare a conformității; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

personal intern având cunoștințe tehnice și experiență suficientă și corespunzătoare pentru a îndeplini
  activitățile
  de evaluare a conformității;

activitățile

| (a) | personal intern având cunoștințe tehnice și experiență suficientă și corespunzătoare pentru a îndeplini
  sarcinile
  de evaluare a conformității; |
| --- | --- |

(a)

personal intern având cunoștințe tehnice și experiență suficientă și corespunzătoare pentru a îndeplini
  sarcinile
  de evaluare a conformității;

sarcinile

Amendamentul 217

Amendamentul 217

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 25 – alineatul 6 – paragraful 2 – litera c

Articolul 25 – alineatul 6 – paragraful 2 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | politicile și procedurile adecvate necesare pentru a face distincție între activitățile îndeplinite ca organism notificat și alte
  activități
  ; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

politicile și procedurile adecvate necesare pentru a face distincție între activitățile îndeplinite ca organism notificat și alte
  activități
  ;

activități

| (c) | politicile și procedurile adecvate necesare pentru a face distincție între activitățile îndeplinite ca organism notificat și alte
  sarcini
  ; |
| --- | --- |

(c)

politicile și procedurile adecvate necesare pentru a face distincție între activitățile îndeplinite ca organism notificat și alte
  sarcini
  ;

sarcini

Amendamentul 218

Amendamentul 218

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 25 – alineatul 6 – paragraful 3

Articolul 25 – alineatul 6 – paragraful 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Organismul de evaluare a conformității are acces permanent la toate echipamentele sau instalațiile de încercare necesare pentru fiecare procedură de evaluare a conformității și pentru fiecare model de baterie pentru care a fost notificat. | Organismul de evaluare a conformității are acces permanent la toate
  informațiile,
  echipamentele sau instalațiile de încercare necesare pentru fiecare procedură de evaluare a conformității și pentru fiecare model de baterie pentru care a fost notificat. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Organismul de evaluare a conformității are acces permanent la toate echipamentele sau instalațiile de încercare necesare pentru fiecare procedură de evaluare a conformității și pentru fiecare model de baterie pentru care a fost notificat.

Organismul de evaluare a conformității are acces permanent la toate
  informațiile,
  echipamentele sau instalațiile de încercare necesare pentru fiecare procedură de evaluare a conformității și pentru fiecare model de baterie pentru care a fost notificat.

informațiile,

Amendamentul 219

Amendamentul 219

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 25 – alineatul 7 – litera c

Articolul 25 – alineatul 7 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | cunoștințe și o înțelegere corespunzătoare a cerințelor stabilite în capitolele II și III, a standardelor armonizate aplicabile menționate la articolul 15 și a specificațiilor comune menționate la articolul 16 și a dispozițiilor relevante din legislația de armonizare a Uniunii și din legislația națională; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

cunoștințe și o înțelegere corespunzătoare a cerințelor stabilite în capitolele II și III, a standardelor armonizate aplicabile menționate la articolul 15 și a specificațiilor comune menționate la articolul 16 și a dispozițiilor relevante din legislația de armonizare a Uniunii și din legislația națională;

| (c) | cunoștințe și o înțelegere corespunzătoare a cerințelor stabilite în capitolele II și III
  și la articolul 39
  , a standardelor armonizate aplicabile menționate la articolul 15 și a specificațiilor comune menționate la articolul 16 și a dispozițiilor relevante din legislația de armonizare a Uniunii și din legislația națională; |
| --- | --- |

(c)

cunoștințe și o înțelegere corespunzătoare a cerințelor stabilite în capitolele II și III
  și la articolul 39
  , a standardelor armonizate aplicabile menționate la articolul 15 și a specificațiilor comune menționate la articolul 16 și a dispozițiilor relevante din legislația de armonizare a Uniunii și din legislația națională;

și la articolul 39

Amendamentul 220

Amendamentul 220

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 25 – alineatul 8 – paragraful 1

Articolul 25 – alineatul 8 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Imparțialitatea organismului de evaluare a conformității, a personalului cu funcții superioare de conducere și a personalului responsabil cu îndeplinirea
  activităților
  de evaluare a conformității este garantată. | Trebuie să se garanteze imparțialitatea organismului de evaluare a conformității, a personalului cu funcții superioare de conducere și a personalului responsabil cu îndeplinirea
  sarcinilor
  de evaluare a conformității. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Imparțialitatea organismului de evaluare a conformității, a personalului cu funcții superioare de conducere și a personalului responsabil cu îndeplinirea
  activităților
  de evaluare a conformității este garantată.

activităților

Trebuie să se garanteze imparțialitatea organismului de evaluare a conformității, a personalului cu funcții superioare de conducere și a personalului responsabil cu îndeplinirea
  sarcinilor
  de evaluare a conformității.

sarcinilor

Amendamentul 221

Amendamentul 221

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 25 – alineatul 8 – paragraful 2

Articolul 25 – alineatul 8 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Remunerația personalului cu funcții superioare de conducere și a personalului responsabil cu îndeplinirea
  activităților
  de evaluare a conformității nu depinde de numărul de evaluări ale conformității realizate sau de rezultatele acestor evaluări. | Remunerația personalului cu funcții superioare de conducere și a personalului responsabil cu îndeplinirea
  sarcinilor
  de evaluare a conformității nu depinde de numărul de evaluări ale conformității realizate sau de rezultatele acestor evaluări. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Remunerația personalului cu funcții superioare de conducere și a personalului responsabil cu îndeplinirea
  activităților
  de evaluare a conformității nu depinde de numărul de evaluări ale conformității realizate sau de rezultatele acestor evaluări.

activităților

Remunerația personalului cu funcții superioare de conducere și a personalului responsabil cu îndeplinirea
  sarcinilor
  de evaluare a conformității nu depinde de numărul de evaluări ale conformității realizate sau de rezultatele acestor evaluări.

sarcinilor

Amendamentul 222

Amendamentul 222

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 25 – alineatul 10

Articolul 25 – alineatul 10

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 10.   Personalul organismului de evaluare a conformității păstrează secretul profesional referitor la toate informațiile obținute prin îndeplinirea
  activităților
  de evaluare a conformității în temeiul anexei VIII, excepție făcând relația cu autoritățile competente ale statului membru în care își desfășoară activitățile. Drepturile de autor sunt protejate. | 10.   Personalul organismului de evaluare a conformității păstrează secretul profesional referitor la toate informațiile obținute prin îndeplinirea
  sarcinilor
  de evaluare a conformității în temeiul anexei VIII, excepție făcând relația cu autoritățile competente ale statului membru în care își desfășoară activitățile. Drepturile de autor sunt protejate. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

10.   Personalul organismului de evaluare a conformității păstrează secretul profesional referitor la toate informațiile obținute prin îndeplinirea
  activităților
  de evaluare a conformității în temeiul anexei VIII, excepție făcând relația cu autoritățile competente ale statului membru în care își desfășoară activitățile. Drepturile de autor sunt protejate.

10.   Personalul organismului de evaluare a conformității păstrează secretul profesional referitor la toate informațiile obținute prin îndeplinirea
  sarcinilor
  de evaluare a conformității în temeiul anexei VIII, excepție făcând relația cu autoritățile competente ale statului membru în care își desfășoară activitățile. Drepturile de autor sunt protejate.

Amendamentul 223

Amendamentul 223

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 25 – alineatul 11

Articolul 25 – alineatul 11

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 11.   Organismul de evaluare a conformității participă la activitățile de standardizare relevante și la activitățile grupului de coordonare a organismelor notificate înființat în temeiul articolului 37 sau se asigură că personalul responsabil cu îndeplinirea
  activităților
  de evaluare a conformității din cadrul său este informat în legătură cu aceste activități și pune în aplicare ca orientare generală deciziile și documentele administrative produse ca rezultat al activității acelui grup. | 11.   Organismul de evaluare a conformității participă la activitățile de standardizare relevante și la activitățile grupului de coordonare a organismelor notificate înființat în temeiul articolului 37 sau se asigură că personalul responsabil cu îndeplinirea
  sarcinilor
  de evaluare a conformității din cadrul său este informat în legătură cu aceste activități și pune în aplicare ca orientare generală deciziile și documentele administrative produse ca rezultat al activității acelui grup. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

11.   Organismul de evaluare a conformității participă la activitățile de standardizare relevante și la activitățile grupului de coordonare a organismelor notificate înființat în temeiul articolului 37 sau se asigură că personalul responsabil cu îndeplinirea
  activităților
  de evaluare a conformității din cadrul său este informat în legătură cu aceste activități și pune în aplicare ca orientare generală deciziile și documentele administrative produse ca rezultat al activității acelui grup.

11.   Organismul de evaluare a conformității participă la activitățile de standardizare relevante și la activitățile grupului de coordonare a organismelor notificate înființat în temeiul articolului 37 sau se asigură că personalul responsabil cu îndeplinirea
  sarcinilor
  de evaluare a conformității din cadrul său este informat în legătură cu aceste activități și pune în aplicare ca orientare generală deciziile și documentele administrative produse ca rezultat al activității acelui grup.

Amendamentul 224

Amendamentul 224

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 28 – alineatul 2

Articolul 28 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Cererea de notificare este însoțită de o descriere a activităților de evaluare a conformității, a modulelor de evaluare a conformității prevăzute în anexa VIII și a modelului de baterie pentru care organismul de evaluare a conformității susține că este competent, precum și de un certificat de acreditare eliberat de un organism național de acreditare care să ateste că organismul de evaluare a conformității îndeplinește cerințele prevăzute la articolul 25. | 2.   Cererea de notificare este însoțită de o descriere a activităților de evaluare a conformității, a 
  modulului sau
  modulelor de evaluare a conformității prevăzute în anexa VIII și a modelului de baterie pentru care organismul de evaluare a conformității susține că este competent, precum și de un certificat de acreditare eliberat de un organism național de acreditare care să ateste că organismul de evaluare a conformității îndeplinește cerințele prevăzute la articolul 25. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Cererea de notificare este însoțită de o descriere a activităților de evaluare a conformității, a modulelor de evaluare a conformității prevăzute în anexa VIII și a modelului de baterie pentru care organismul de evaluare a conformității susține că este competent, precum și de un certificat de acreditare eliberat de un organism național de acreditare care să ateste că organismul de evaluare a conformității îndeplinește cerințele prevăzute la articolul 25.

2.   Cererea de notificare este însoțită de o descriere a activităților de evaluare a conformității, a 
  modulului sau
  modulelor de evaluare a conformității prevăzute în anexa VIII și a modelului de baterie pentru care organismul de evaluare a conformității susține că este competent, precum și de un certificat de acreditare eliberat de un organism național de acreditare care să ateste că organismul de evaluare a conformității îndeplinește cerințele prevăzute la articolul 25.

Amendamentul 225

Amendamentul 225

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 32 – alineatul 1

Articolul 32 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Comisia investighează toate cazurile în care are îndoieli sau i se aduce la cunoștință o îndoială cu privire la competența unui organism notificat sau la continuarea îndeplinirii de către un organism notificat a cerințelor și a responsabilităților care îi revin. | 1.   Comisia investighează toate cazurile în care are îndoieli sau i se aduce la cunoștință
  , în special de către operatorii economici și alte părți interesate relevante,
  o îndoială cu privire la competența unui organism notificat sau la continuarea îndeplinirii de către un organism notificat a cerințelor și a responsabilităților care îi revin. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Comisia investighează toate cazurile în care are îndoieli sau i se aduce la cunoștință o îndoială cu privire la competența unui organism notificat sau la continuarea îndeplinirii de către un organism notificat a cerințelor și a responsabilităților care îi revin.

1.   Comisia investighează toate cazurile în care are îndoieli sau i se aduce la cunoștință
  , în special de către operatorii economici și alte părți interesate relevante,
  o îndoială cu privire la competența unui organism notificat sau la continuarea îndeplinirii de către un organism notificat a cerințelor și a responsabilităților care îi revin.

Amendamentul 226

Amendamentul 226

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 32 – alineatul 3

Articolul 32 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Comisia se asigură că toate informațiile sensibile obținute pe parcursul investigațiilor sale sunt tratate confidențial. | 3.   Comisia
  poate solicita avizul facilității de testare a Uniunii menționate la articolul 68a și
  se asigură că toate informațiile sensibile obținute pe parcursul investigațiilor sale sunt tratate confidențial. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   Comisia se asigură că toate informațiile sensibile obținute pe parcursul investigațiilor sale sunt tratate confidențial.

3.   Comisia
  poate solicita avizul facilității de testare a Uniunii menționate la articolul 68a și
  se asigură că toate informațiile sensibile obținute pe parcursul investigațiilor sale sunt tratate confidențial.

Amendamentul 227

Amendamentul 227

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 33 – alineatul 2 – paragraful 1

Articolul 33 – alineatul 2 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Organismul notificat
  își desfășoară activitățile
  în mod proporțional, evitând sarcinile inutile pentru operatorii economici și ținând seama în mod corespunzător de dimensiunea unei întreprinderi, de domeniul de activitate și structura întreprinderii, de gradul de complexitate a bateriei care urmează să fie evaluată, precum și de caracterul de serie sau de masă al procesului de producție. | Organismul notificat efectuează
  evaluări ale conformității
  în mod proporțional, evitând sarcinile inutile pentru operatorii economici
  , în special pentru întreprinderile mici și mijlocii,
  și ținând seama în mod corespunzător de dimensiunea unei întreprinderi, de domeniul de activitate și structura întreprinderii, de gradul de complexitate a bateriei care urmează să fie evaluată, precum și de caracterul de serie sau de masă al procesului de producție. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Organismul notificat
  își desfășoară activitățile
  în mod proporțional, evitând sarcinile inutile pentru operatorii economici și ținând seama în mod corespunzător de dimensiunea unei întreprinderi, de domeniul de activitate și structura întreprinderii, de gradul de complexitate a bateriei care urmează să fie evaluată, precum și de caracterul de serie sau de masă al procesului de producție.

își desfășoară activitățile

Organismul notificat efectuează
  evaluări ale conformității
  în mod proporțional, evitând sarcinile inutile pentru operatorii economici
  , în special pentru întreprinderile mici și mijlocii,
  și ținând seama în mod corespunzător de dimensiunea unei întreprinderi, de domeniul de activitate și structura întreprinderii, de gradul de complexitate a bateriei care urmează să fie evaluată, precum și de caracterul de serie sau de masă al procesului de producție.

evaluări ale conformității

, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii,

Amendamentul 228

Amendamentul 228

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 33 – alineatul 3

Articolul 33 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   În cazul în care organismul notificat constată că cerințele stabilite în capitolele II
  și
  III, în standardele armonizate menționate la articolul 15, în specificațiile comune menționate la articolul 16 sau în alte specificații tehnice nu au fost îndeplinite de către un producător, organismul notificat solicită producătorului să ia măsuri corective adecvate în vederea unei a doua și ultime decizii de certificare, cu excepția cazului în care deficiențele nu pot fi remediate, caz în care certificatul nu poate fi eliberat. | 3.   În cazul în care organismul notificat constată că cerințele stabilite în capitolul II
  sau
  III
  sau la articolul 39
  , în standardele armonizate menționate la articolul 15, în specificațiile comune menționate la articolul 16 sau în alte specificații tehnice nu au fost îndeplinite de către un producător, organismul notificat solicită producătorului să ia măsuri corective adecvate în vederea unei a doua și ultime decizii de certificare, cu excepția cazului în care deficiențele nu pot fi remediate, caz în care certificatul nu poate fi eliberat. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   În cazul în care organismul notificat constată că cerințele stabilite în capitolele II
  și
  III, în standardele armonizate menționate la articolul 15, în specificațiile comune menționate la articolul 16 sau în alte specificații tehnice nu au fost îndeplinite de către un producător, organismul notificat solicită producătorului să ia măsuri corective adecvate în vederea unei a doua și ultime decizii de certificare, cu excepția cazului în care deficiențele nu pot fi remediate, caz în care certificatul nu poate fi eliberat.

3.   În cazul în care organismul notificat constată că cerințele stabilite în capitolul II
  sau
  III
  sau la articolul 39
  , în standardele armonizate menționate la articolul 15, în specificațiile comune menționate la articolul 16 sau în alte specificații tehnice nu au fost îndeplinite de către un producător, organismul notificat solicită producătorului să ia măsuri corective adecvate în vederea unei a doua și ultime decizii de certificare, cu excepția cazului în care deficiențele nu pot fi remediate, caz în care certificatul nu poate fi eliberat.

Amendamentul 229

Amendamentul 229

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 35 – alineatul 2

Articolul 35 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Organismul notificat furnizează celorlalte organisme notificate, care desfășoară activități similare de evaluare a conformității ce vizează aceleași baterii, informații relevante privind aspecte legate de rezultatele negative și, la cerere, de rezultatele pozitive ale evaluării conformității. | 2.   Organismul notificat furnizează celorlalte organisme notificate
  în temeiul prezentului regulament
  , care desfășoară activități similare de evaluare a conformității ce vizează aceleași baterii, informații relevante privind aspecte legate de rezultatele negative și, la cerere, de rezultatele pozitive ale evaluării conformității. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Organismul notificat furnizează celorlalte organisme notificate, care desfășoară activități similare de evaluare a conformității ce vizează aceleași baterii, informații relevante privind aspecte legate de rezultatele negative și, la cerere, de rezultatele pozitive ale evaluării conformității.

2.   Organismul notificat furnizează celorlalte organisme notificate
  în temeiul prezentului regulament
  , care desfășoară activități similare de evaluare a conformității ce vizează aceleași baterii, informații relevante privind aspecte legate de rezultatele negative și, la cerere, de rezultatele pozitive ale evaluării conformității.

Amendamentul 230

Amendamentul 230

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 36 – titlu

Articolul 36 – titlu

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Schimbul de experiență | Schimbul de experiență
  și de bune practici |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Schimbul de experiență

Schimbul de experiență
  și de bune practici

și de bune practici

Amendamentul 231

Amendamentul 231

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 36 – paragraful 1

Articolul 36 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Comisia asigură organizarea unui schimb de experiență între autoritățile naționale ale statelor membre responsabile cu politica privind notificarea. | Comisia asigură organizarea unui schimb de experiență
  și de bune practici
  între autoritățile naționale ale statelor membre responsabile cu politica privind notificarea. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Comisia asigură organizarea unui schimb de experiență între autoritățile naționale ale statelor membre responsabile cu politica privind notificarea.

Comisia asigură organizarea unui schimb de experiență
  și de bune practici
  între autoritățile naționale ale statelor membre responsabile cu politica privind notificarea.

și de bune practici

Amendamentul 232

Amendamentul 232

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 37 – paragraful 1

Articolul 37 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Comisia se asigură de existența unei coordonări și a unei cooperări adecvate între organismele notificate și de buna funcționare a acestora în cadrul unui grup sau al unor grupuri sectoriale ale organismelor notificate. | Comisia se asigură de existența unei coordonări și a unei cooperări adecvate între organismele notificate
  în temeiul prezentului regulament
  și de buna funcționare a acestora în cadrul unui grup sau al unor grupuri sectoriale ale organismelor notificate. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Comisia se asigură de existența unei coordonări și a unei cooperări adecvate între organismele notificate și de buna funcționare a acestora în cadrul unui grup sau al unor grupuri sectoriale ale organismelor notificate.

Comisia se asigură de existența unei coordonări și a unei cooperări adecvate între organismele notificate
  în temeiul prezentului regulament
  și de buna funcționare a acestora în cadrul unui grup sau al unor grupuri sectoriale ale organismelor notificate.

în temeiul prezentului regulament

Amendamentul 233

Amendamentul 233

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 38 – alineatul 1 – partea introductivă

Articolul 38 – alineatul 1 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   
  Atunci când introduc o baterie
  pe
  piață
  sau
  pun
  în serviciu
  o baterie
  , inclusiv în scopurile proprii ale producătorilor, producătorii se asigură că bateria: | 1.   
  Pentru toate bateriile introduse
  pe
  piața Uniunii
  sau
  puse
  în serviciu
  în Uniune
  , inclusiv în scopurile proprii ale producătorilor, producătorii se asigură că bateria: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   
  Atunci când introduc o baterie
  pe
  piață
  sau
  pun
  în serviciu
  o baterie
  , inclusiv în scopurile proprii ale producătorilor, producătorii se asigură că bateria:

1.   
  Pentru toate bateriile introduse
  pe
  piața Uniunii
  sau
  puse
  în serviciu
  în Uniune
  , inclusiv în scopurile proprii ale producătorilor, producătorii se asigură că bateria:

Amendamentul 234

Amendamentul 234

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 38 – alineatul 4 – paragraful 2

Articolul 38 – alineatul 4 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Cu toate acestea, în cazul în care mai multe baterii sunt livrate simultan unui singur utilizator,
  lotul sau
  transportul în cauză poate fi însoțit de o singură copie a declarației de conformitate UE. | Cu toate acestea, în cazul în care mai multe baterii sunt livrate simultan unui singur utilizator, transportul în cauză poate fi însoțit de o singură copie a declarației de conformitate UE. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Cu toate acestea, în cazul în care mai multe baterii sunt livrate simultan unui singur utilizator,
  lotul sau
  transportul în cauză poate fi însoțit de o singură copie a declarației de conformitate UE.

lotul sau

Cu toate acestea, în cazul în care mai multe baterii sunt livrate simultan unui singur utilizator, transportul în cauză poate fi însoțit de o singură copie a declarației de conformitate UE.

Amendamentul 235

Amendamentul 235

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 38 – alineatul 8

Articolul 38 – alineatul 8

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 8.   Producătorii indică pe ambalajul bateriei denumirea lor, denumirea lor comercială înregistrată sau marca lor comercială înregistrată, precum și adresa poștală și adresa web la care pot fi contactați. Adresa poștală indică un singur punct de contact pentru producător. Astfel de informații sunt comunicate într-un limbaj care poate fi ușor de înțeles de către utilizatorii finali și autoritățile de supraveghere a pieței și sunt clare, ușor de înțeles și lizibile. | 8.   Producătorii indică pe ambalajul bateriei denumirea lor, denumirea lor comercială înregistrată sau marca lor comercială înregistrată, precum și
  numărul de telefon,
  adresa poștală
  , adresa de e-mail
  și adresa web la care pot fi contactați. Adresa poștală indică un singur punct de contact pentru producător. Astfel de informații sunt comunicate într-un limbaj care poate fi ușor de înțeles de către utilizatorii finali și autoritățile de supraveghere a pieței și sunt clare, ușor de înțeles și lizibile. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

8.   Producătorii indică pe ambalajul bateriei denumirea lor, denumirea lor comercială înregistrată sau marca lor comercială înregistrată, precum și adresa poștală și adresa web la care pot fi contactați. Adresa poștală indică un singur punct de contact pentru producător. Astfel de informații sunt comunicate într-un limbaj care poate fi ușor de înțeles de către utilizatorii finali și autoritățile de supraveghere a pieței și sunt clare, ușor de înțeles și lizibile.

8.   Producătorii indică pe ambalajul bateriei denumirea lor, denumirea lor comercială înregistrată sau marca lor comercială înregistrată, precum și
  numărul de telefon,
  adresa poștală
  , adresa de e-mail
  și adresa web la care pot fi contactați. Adresa poștală indică un singur punct de contact pentru producător. Astfel de informații sunt comunicate într-un limbaj care poate fi ușor de înțeles de către utilizatorii finali și autoritățile de supraveghere a pieței și sunt clare, ușor de înțeles și lizibile.

Amendamentul 236

Amendamentul 236

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 38 – alineatul 11

Articolul 38 – alineatul 11

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 11.   Producătorii care consideră sau au motive să creadă că o baterie pe care au introdus-o pe piață sau au pus-o în serviciu nu este conformă cu cerințele prevăzute la capitolele II și III iau imediat măsurile corective necesare pentru ca bateria să devină conformă ori ca aceasta să fie retrasă sau rechemată, după caz. În
  plus, dacă bateria
  prezintă un risc, producătorii informează imediat în acest sens autoritățile naționale ale statelor membre în care au pus bateria la dispoziție pe piață, oferind detalii, în special cu privire la neconformitate și la orice măsuri corective luate. | 11.   Producătorii care consideră sau au motive să creadă că o baterie pe care au introdus-o pe piață sau au pus-o în serviciu nu este conformă cu cerințele prevăzute la capitolele II și III iau imediat măsurile corective necesare pentru ca bateria să devină conformă ori ca aceasta să fie retrasă sau rechemată, după caz.
  De asemenea,
  în
  cazul în care consideră sau au motive să creadă că o baterie
  prezintă un risc, producătorii informează imediat în acest sens autoritățile naționale ale statelor membre în care au pus bateria la dispoziție pe piață, oferind detalii, în special cu privire la neconformitate și la orice măsuri corective luate. |
| | (Amendament orizontal: modificarea „în cazul în care consideră sau au motive să creadă că o baterie prezintă un risc” se aplică întregului text. Adoptarea sa impune modificările de rigoare în întregul text.) |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

11.   Producătorii care consideră sau au motive să creadă că o baterie pe care au introdus-o pe piață sau au pus-o în serviciu nu este conformă cu cerințele prevăzute la capitolele II și III iau imediat măsurile corective necesare pentru ca bateria să devină conformă ori ca aceasta să fie retrasă sau rechemată, după caz. În
  plus, dacă bateria
  prezintă un risc, producătorii informează imediat în acest sens autoritățile naționale ale statelor membre în care au pus bateria la dispoziție pe piață, oferind detalii, în special cu privire la neconformitate și la orice măsuri corective luate.

11.   Producătorii care consideră sau au motive să creadă că o baterie pe care au introdus-o pe piață sau au pus-o în serviciu nu este conformă cu cerințele prevăzute la capitolele II și III iau imediat măsurile corective necesare pentru ca bateria să devină conformă ori ca aceasta să fie retrasă sau rechemată, după caz.
  De asemenea,
  în
  cazul în care consideră sau au motive să creadă că o baterie
  prezintă un risc, producătorii informează imediat în acest sens autoritățile naționale ale statelor membre în care au pus bateria la dispoziție pe piață, oferind detalii, în special cu privire la neconformitate și la orice măsuri corective luate.

(Amendament orizontal: modificarea „în cazul în care consideră sau au motive să creadă că o baterie prezintă un risc” se aplică întregului text. Adoptarea sa impune modificările de rigoare în întregul text.)

(Amendament orizontal: modificarea „în cazul în care consideră sau au motive să creadă că o baterie prezintă un risc” se aplică întregului text. Adoptarea sa impune modificările de rigoare în întregul text.)

Amendamentul 237

Amendamentul 237

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 39 – titlu

Articolul 39 – titlu

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Obligația operatorilor economici care introduc pe piață baterii
  industriale reîncărcabile și baterii pentru vehicule electrice, cu stocare internă și capacitate mai mare de 2 kWh,
  de a 
  stabili politici privind
  diligența necesară în lanțul
  de aprovizionare | Obligația operatorilor economici care introduc pe piață baterii de a 
  efectua
  diligența necesară în lanțul
  valoric |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Obligația operatorilor economici care introduc pe piață baterii
  industriale reîncărcabile și baterii pentru vehicule electrice, cu stocare internă și capacitate mai mare de 2 kWh,
  de a 
  stabili politici privind
  diligența necesară în lanțul
  de aprovizionare

industriale reîncărcabile și baterii pentru vehicule electrice, cu stocare internă și capacitate mai mare de 2 kWh,

stabili politici privind

de aprovizionare

Obligația operatorilor economici care introduc pe piață baterii de a 
  efectua
  diligența necesară în lanțul
  valoric

efectua

valoric

Amendamentul 238

Amendamentul 238

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 39 – alineatul 1

Articolul 39 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Începând cu [12 luni după intrarea în vigoare a regulamentului], operatorul economic care introduce pe piață baterii
  industriale reîncărcabile și baterii pentru vehicule electrice, cu stocare internă și capacitate mai mare de 2 kWh,
  respectă obligațiile de diligență referitoare la lanțul
  de aprovizionare
  , prevăzute la alineatele (2)-(5) din prezentul articol, și păstrează documentația care demonstrează respectarea acestor obligații, inclusiv rezultatele verificării de către o terță parte efectuată de organismele notificate. | 1.   Începând cu [12 luni după intrarea în vigoare a regulamentului], operatorul economic care introduce pe piață baterii respectă obligațiile de diligență referitoare la lanțul
  valoric
  , prevăzute la alineatele (2)-(5) din prezentul articol, și păstrează documentația care demonstrează respectarea acestor obligații, inclusiv rezultatele verificării de către o terță parte efectuată de organismele notificate. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Începând cu [12 luni după intrarea în vigoare a regulamentului], operatorul economic care introduce pe piață baterii
  industriale reîncărcabile și baterii pentru vehicule electrice, cu stocare internă și capacitate mai mare de 2 kWh,
  respectă obligațiile de diligență referitoare la lanțul
  de aprovizionare
  , prevăzute la alineatele (2)-(5) din prezentul articol, și păstrează documentația care demonstrează respectarea acestor obligații, inclusiv rezultatele verificării de către o terță parte efectuată de organismele notificate.

1.   Începând cu [12 luni după intrarea în vigoare a regulamentului], operatorul economic care introduce pe piață baterii respectă obligațiile de diligență referitoare la lanțul
  valoric
  , prevăzute la alineatele (2)-(5) din prezentul articol, și păstrează documentația care demonstrează respectarea acestor obligații, inclusiv rezultatele verificării de către o terță parte efectuată de organismele notificate.

Amendamentul 239

Amendamentul 239

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 39 – alineatul 2 – litera a

Articolul 39 – alineatul 2 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | adoptă și comunică în mod clar furnizorilor și publicului politica întreprinderii
  privind
  lanțul
  de aprovizionare cu
  materiile prime indicate la punctul 1 din anexa X; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

adoptă și comunică în mod clar furnizorilor și publicului politica întreprinderii
  privind
  lanțul
  de aprovizionare cu
  materiile prime indicate la punctul 1 din anexa X;

privind

de aprovizionare cu

| (a) | adoptă și comunică în mod clar furnizorilor și publicului politica întreprinderii
  de diligență necesară pentru
  lanțul
  valoric al bateriilor, inclusiv în ceea ce privește
  materiile prime indicate la punctul 1 din anexa X
  și pentru categoriile de risc social și de mediu asociate indicate la punctul 2 din anexa
  X; |
| --- | --- |

(a)

adoptă și comunică în mod clar furnizorilor și publicului politica întreprinderii
  de diligență necesară pentru
  lanțul
  valoric al bateriilor, inclusiv în ceea ce privește
  materiile prime indicate la punctul 1 din anexa X
  și pentru categoriile de risc social și de mediu asociate indicate la punctul 2 din anexa
  X;

de diligență necesară pentru

valoric al bateriilor, inclusiv în ceea ce privește

și pentru categoriile de risc social și de mediu asociate indicate la punctul 2 din anexa

Amendamentul 240

Amendamentul 240

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 39 – alineatul 2 – litera b

Articolul 39 – alineatul 2 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | introduce în politica sa privind lanțul
  de aprovizionare
  standarde corespunzătoare standardelor
  stabilite în modelul
  de
  politică privind lanțul de aprovizionare din anexa II
  la
  Orientările OCDE privind diligența necesară
  ; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

introduce în politica sa privind lanțul
  de aprovizionare
  standarde corespunzătoare standardelor
  stabilite în modelul
  de
  politică privind lanțul de aprovizionare din anexa II
  la
  Orientările OCDE privind diligența necesară
  ;

de aprovizionare

stabilite în modelul

politică privind lanțul de aprovizionare din anexa II

Orientările OCDE privind diligența necesară

| (b) | introduce în politica sa privind lanțul
  valoric
  standarde corespunzătoare standardelor de
  diligență necesară recunoscute la nivel internațional enumerate
  la
  punctul 3a din anexa X
  ; |
| --- | --- |

(b)

introduce în politica sa privind lanțul
  valoric
  standarde corespunzătoare standardelor de
  diligență necesară recunoscute la nivel internațional enumerate
  la
  punctul 3a din anexa X
  ;

valoric

diligență necesară recunoscute la nivel internațional enumerate

punctul 3a din anexa X

Amendamentul 241

Amendamentul 241

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 39 – alineatul 2 – litera c

Articolul 39 – alineatul 2 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | își structurează sistemele interne de gestionare pentru a sprijini diligența necesară în lanțul
  de aprovizionare
  , atribuind personalului cu funcții superioare de conducere responsabilitatea de a supraveghea procesul de diligență necesară în lanțul
  de aprovizionare
  , și păstrează evidențele acestor sisteme pentru o perioadă de cel puțin cinci ani; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

își structurează sistemele interne de gestionare pentru a sprijini diligența necesară în lanțul
  de aprovizionare
  , atribuind personalului cu funcții superioare de conducere responsabilitatea de a supraveghea procesul de diligență necesară în lanțul
  de aprovizionare
  , și păstrează evidențele acestor sisteme pentru o perioadă de cel puțin cinci ani;

de aprovizionare

de aprovizionare

| (c) | își structurează sistemele interne de gestionare pentru a sprijini diligența necesară în lanțul
  valoric
  , atribuind personalului cu funcții superioare de conducere responsabilitatea de a supraveghea procesul de diligență necesară în lanțul
  valoric
  , și păstrează evidențele acestor sisteme pentru o perioadă de cel puțin cinci ani; |
| --- | --- |

(c)

își structurează sistemele interne de gestionare pentru a sprijini diligența necesară în lanțul
  valoric
  , atribuind personalului cu funcții superioare de conducere responsabilitatea de a supraveghea procesul de diligență necesară în lanțul
  valoric
  , și păstrează evidențele acestor sisteme pentru o perioadă de cel puțin cinci ani;

valoric

valoric

Amendamentul 242

Amendamentul 242

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 39 – alineatul 2 – litera d – paragraful 1

Articolul 39 – alineatul 2 – litera d – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (d) | instituie și administrează un sistem de controale și de transparență asupra lanțului
  de aprovizionare
  , incluzând un lanț de custodie, un sistem de trasabilitate
  sau identificarea actorilor
  din amonte ai lanțului
  de aprovizionare
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(d)

instituie și administrează un sistem de controale și de transparență asupra lanțului
  de aprovizionare
  , incluzând un lanț de custodie, un sistem de trasabilitate
  sau identificarea actorilor
  din amonte ai lanțului
  de aprovizionare
  .

de aprovizionare

sau identificarea actorilor

de aprovizionare

| (d) | instituie și administrează un sistem de controale și de transparență asupra lanțului
  valoric
  , incluzând un lanț de custodie, un sistem de trasabilitate
  , prin care să se identifice actorii
  din amonte ai lanțului
  valoric
  . |
| --- | --- |

(d)

instituie și administrează un sistem de controale și de transparență asupra lanțului
  valoric
  , incluzând un lanț de custodie, un sistem de trasabilitate
  , prin care să se identifice actorii
  din amonte ai lanțului
  valoric
  .

valoric

, prin care să se identifice actorii

valoric

Amendamentul 243

Amendamentul 243

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 39 – alineatul 2 – litera d – paragraful 2 – partea introductivă

Articolul 39 – alineatul 2 – litera d – paragraful 2 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Un astfel de sistem este însoțit de o documentație care furnizează următoarele informații: | Un astfel de sistem este însoțit de o documentație care furnizează
  cel puțin
  următoarele informații: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Un astfel de sistem este însoțit de o documentație care furnizează următoarele informații:

Un astfel de sistem este însoțit de o documentație care furnizează
  cel puțin
  următoarele informații:

cel puțin

Amendamentul 244

Amendamentul 244

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 39 – alineatul 2 – litera d – paragraful 2 – punctul iii a (nou)

Articolul 39 – alineatul 2 – litera d – paragraful 2 – punctul iii a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (iii a) | în cazul în care materia primă provine dintr-o zonă cu risc ridicat, informații suplimentare în conformitate cu recomandările specifice pentru operatorii economici din amonte, astfel cum sunt prevăzute în Orientările OCDE privind diligența necesară, după caz, cum ar fi mina de origine, locurile în care materiile prime sunt consolidate, comercializate și prelucrate, precum și impozitele, taxele și redevențele plătite; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(iii a)

(iii a)

în cazul în care materia primă provine dintr-o zonă cu risc ridicat, informații suplimentare în conformitate cu recomandările specifice pentru operatorii economici din amonte, astfel cum sunt prevăzute în Orientările OCDE privind diligența necesară, după caz, cum ar fi mina de origine, locurile în care materiile prime sunt consolidate, comercializate și prelucrate, precum și impozitele, taxele și redevențele plătite;

în cazul în care materia primă provine dintr-o zonă cu risc ridicat, informații suplimentare în conformitate cu recomandările specifice pentru operatorii economici din amonte, astfel cum sunt prevăzute în Orientările OCDE privind diligența necesară, după caz, cum ar fi mina de origine, locurile în care materiile prime sunt consolidate, comercializate și prelucrate, precum și impozitele, taxele și redevențele plătite;

Amendamentul 245

Amendamentul 245

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 39 – alineatul 2 – litera d – paragraful 3

Articolul 39 – alineatul 2 – litera d – paragraful 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Cerințele stabilite la prezenta literă (d) pot fi puse în aplicare prin participarea la sisteme sectoriale; | Fără a aduce atingere responsabilității individuale a operatorilor economici pentru procesele lor de diligență necesară,
  cerințele stabilite la prezenta literă (d) pot fi puse în aplicare
  în colaborare cu alți actori, inclusiv
  prin participarea la sisteme sectoriale
  recunoscute în temeiul prezentului regulament
  ; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Cerințele stabilite la prezenta literă (d) pot fi puse în aplicare prin participarea la sisteme sectoriale;

Fără a aduce atingere responsabilității individuale a operatorilor economici pentru procesele lor de diligență necesară,
  cerințele stabilite la prezenta literă (d) pot fi puse în aplicare
  în colaborare cu alți actori, inclusiv
  prin participarea la sisteme sectoriale
  recunoscute în temeiul prezentului regulament
  ;

Fără a aduce atingere responsabilității individuale a operatorilor economici pentru procesele lor de diligență necesară,

în colaborare cu alți actori, inclusiv

recunoscute în temeiul prezentului regulament

Amendamentul 246

Amendamentul 246

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 39 – alineatul 2 – litera e

Articolul 39 – alineatul 2 – litera e

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (e) | integrează politica sa privind lanțul
  de aprovizionare
  în contractele și acordurile cu furnizorii, inclusiv în măsurile lor de gestionare a riscurilor; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(e)

integrează politica sa privind lanțul
  de aprovizionare
  în contractele și acordurile cu furnizorii, inclusiv în măsurile lor de gestionare a riscurilor;

de aprovizionare

| (e) | integrează politica sa privind lanțul
  valoric
  în contractele și acordurile cu furnizorii, inclusiv în măsurile lor de gestionare a riscurilor; |
| --- | --- |

(e)

integrează politica sa privind lanțul
  valoric
  în contractele și acordurile cu furnizorii, inclusiv în măsurile lor de gestionare a riscurilor;

valoric

Amendamentul 247

Amendamentul 247

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 39 – alineatul 2 – litera f

Articolul 39 – alineatul 2 – litera f

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (f) | stabilește un mecanism de reclamații ca sistem de avertizare timpurie pentru conștientizarea riscurilor sau furnizează
  un
  astfel de
  mecanism
  prin acordurile de colaborare cu alți operatori economici sau organizații ori prin facilitarea apelării la un expert sau la un organism extern, precum un ombudsman. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(f)

stabilește un mecanism de reclamații ca sistem de avertizare timpurie pentru conștientizarea riscurilor sau furnizează
  un
  astfel de
  mecanism
  prin acordurile de colaborare cu alți operatori economici sau organizații ori prin facilitarea apelării la un expert sau la un organism extern, precum un ombudsman.

un

mecanism

| (f) | stabilește un mecanism de reclamații ca sistem de avertizare timpurie pentru conștientizarea riscurilor
  și un mecanism de remediere a prejudiciilor în conformitate cu Principiile directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului
  sau furnizează astfel de
  mecanisme
  prin acordurile de colaborare cu alți operatori economici sau organizații ori prin facilitarea apelării la un expert sau la un organism extern, precum un ombudsman.
  Aceste mecanisme țin seama de criteriile mecanismelor de reclamații prezentate în Principiile directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului. |
| --- | --- |

(f)

stabilește un mecanism de reclamații ca sistem de avertizare timpurie pentru conștientizarea riscurilor
  și un mecanism de remediere a prejudiciilor în conformitate cu Principiile directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului
  sau furnizează astfel de
  mecanisme
  prin acordurile de colaborare cu alți operatori economici sau organizații ori prin facilitarea apelării la un expert sau la un organism extern, precum un ombudsman.
  Aceste mecanisme țin seama de criteriile mecanismelor de reclamații prezentate în Principiile directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului.

și un mecanism de remediere a prejudiciilor în conformitate cu Principiile directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului

mecanisme

Aceste mecanisme țin seama de criteriile mecanismelor de reclamații prezentate în Principiile directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului.

Amendamentul 248

Amendamentul 248

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 39 – alineatul 3 – paragraful 1 – litera a

Articolul 39 – alineatul 3 – paragraful 1 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | identifică și evaluează
  impactul
  negativ asociat categoriilor de risc
  indicate
  la punctul 2 din anexa X asupra lanțului său
  de aprovizionare
  , pe baza informațiilor furnizate în temeiul alineatului (2) prin comparație cu standardele propriei politici privind lanțul
  de aprovizionare
  ; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

identifică și evaluează
  impactul
  negativ asociat categoriilor de risc
  indicate
  la punctul 2 din anexa X asupra lanțului său
  de aprovizionare
  , pe baza informațiilor furnizate în temeiul alineatului (2) prin comparație cu standardele propriei politici privind lanțul
  de aprovizionare
  ;

impactul

indicate

de aprovizionare

de aprovizionare

| (a) | identifică și evaluează
  riscul de impact
  negativ asociat categoriilor de risc
  , inclusiv cele enumerate
  la punctul 2 din anexa X, asupra lanțului său
  valoric
  , pe baza informațiilor furnizate în temeiul alineatului (2)
  și a oricăror alte informații relevante care fie sunt publice, fie sunt furnizate de părțile interesate,
  prin comparație cu standardele propriei politici privind lanțul
  valoric
  ; |
| --- | --- |

(a)

identifică și evaluează
  riscul de impact
  negativ asociat categoriilor de risc
  , inclusiv cele enumerate
  la punctul 2 din anexa X, asupra lanțului său
  valoric
  , pe baza informațiilor furnizate în temeiul alineatului (2)
  și a oricăror alte informații relevante care fie sunt publice, fie sunt furnizate de părțile interesate,
  prin comparație cu standardele propriei politici privind lanțul
  valoric
  ;

riscul de impact

, inclusiv cele enumerate

valoric

și a oricăror alte informații relevante care fie sunt publice, fie sunt furnizate de părțile interesate,

valoric

Amendamentul 249

Amendamentul 249

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 39 – alineatul 3 – paragraful 1 – litera b – partea introductivă

Articolul 39 – alineatul 3 – paragraful 1 – litera b – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | pune în aplicare o strategie pentru a răspunde riscurilor identificate, concepută astfel încât să prevină
  sau
  să
  diminueze
  impacturile negative prin: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

pune în aplicare o strategie pentru a răspunde riscurilor identificate, concepută astfel încât să prevină
  sau
  să
  diminueze
  impacturile negative prin:

sau

diminueze

| (b) | pune în aplicare o strategie pentru a răspunde riscurilor identificate, concepută astfel încât să prevină
  , să diminueze și
  să
  abordeze
  impacturile negative prin: |
| --- | --- |

(b)

pune în aplicare o strategie pentru a răspunde riscurilor identificate, concepută astfel încât să prevină
  , să diminueze și
  să
  abordeze
  impacturile negative prin:

, să diminueze și

abordeze

Amendamentul 250

Amendamentul 250

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 39 – alineatul 3 – paragraful 1 – litera b – punctul i

Articolul 39 – alineatul 3 – paragraful 1 – litera b – punctul i

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (i) | raportarea constatărilor evaluării riscurilor din lanțul
  de aprovizionare
  către personalul cu funcții superioare de conducere desemnat în acest scop; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(i)

raportarea constatărilor evaluării riscurilor din lanțul
  de aprovizionare
  către personalul cu funcții superioare de conducere desemnat în acest scop;

de aprovizionare

| (i) | raportarea constatărilor evaluării riscurilor din lanțul
  valoric
  către personalul cu funcții superioare de conducere desemnat în acest scop; |
| --- | --- |

(i)

raportarea constatărilor evaluării riscurilor din lanțul
  valoric
  către personalul cu funcții superioare de conducere desemnat în acest scop;

valoric

Amendamentul 251

Amendamentul 251

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 39 – alineatul 3 – paragraful 1 – litera b – punctul ii

Articolul 39 – alineatul 3 – paragraful 1 – litera b – punctul ii

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (ii) | adoptarea de
  măsuri de gestionare a riscurilor în conformitate cu
  anexa II
  la
  Orientările OCDE privind diligența necesară
  , ținând seama de capacitatea sa de a influența și, dacă este necesar, de a lua măsuri pentru a exercita presiune asupra
  furnizorilor
  care pot să prevină sau să diminueze în cel mai eficace mod riscul identificat; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ii)

adoptarea de
  măsuri de gestionare a riscurilor în conformitate cu
  anexa II
  la
  Orientările OCDE privind diligența necesară
  , ținând seama de capacitatea sa de a influența și, dacă este necesar, de a lua măsuri pentru a exercita presiune asupra
  furnizorilor
  care pot să prevină sau să diminueze în cel mai eficace mod riscul identificat;

adoptarea de

anexa II

Orientările OCDE privind diligența necesară

furnizorilor

| (ii) | adoptă
  măsuri de gestionare a riscurilor în conformitate cu
  standardele de diligență necesară recunoscute
  la
  nivel internațional enumerate în anexa X punctul 3a
  , ținând seama de capacitatea sa de a influența și, dacă este necesar, de a lua măsuri pentru a exercita presiune asupra
  relațiilor de afaceri
  care pot să prevină sau să diminueze în cel mai eficace mod riscul identificat; |
| --- | --- |

(ii)

adoptă
  măsuri de gestionare a riscurilor în conformitate cu
  standardele de diligență necesară recunoscute
  la
  nivel internațional enumerate în anexa X punctul 3a
  , ținând seama de capacitatea sa de a influența și, dacă este necesar, de a lua măsuri pentru a exercita presiune asupra
  relațiilor de afaceri
  care pot să prevină sau să diminueze în cel mai eficace mod riscul identificat;

adoptă

standardele de diligență necesară recunoscute

nivel internațional enumerate în anexa X punctul 3a

relațiilor de afaceri

Amendamentul 252

Amendamentul 252

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 39 – alineatul 3 – paragraful 1 – litera b – punctul iii

Articolul 39 – alineatul 3 – paragraful 1 – litera b – punctul iii

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (iii) | punerea
  în aplicare
  a planului
  de gestionare a riscurilor, monitorizarea și urmărirea rezultatelor eforturilor de diminuare a riscurilor, raportarea către personalul cu funcții superioare de conducere desemnat în acest scop și luarea în considerare a suspendării sau a întreruperii colaborării cu un
  furnizor
  după încercări eșuate de atenuare, pe baza dispozițiilor contractuale relevante conforme cu alineatul (2) al doilea paragraf
  de mai sus
  ; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(iii)

punerea
  în aplicare
  a planului
  de gestionare a riscurilor, monitorizarea și urmărirea rezultatelor eforturilor de diminuare a riscurilor, raportarea către personalul cu funcții superioare de conducere desemnat în acest scop și luarea în considerare a suspendării sau a întreruperii colaborării cu un
  furnizor
  după încercări eșuate de atenuare, pe baza dispozițiilor contractuale relevante conforme cu alineatul (2) al doilea paragraf
  de mai sus
  ;

punerea

a planului

furnizor

de mai sus

| (iii) | pune
  în aplicare
  planul
  de gestionare a riscurilor, monitorizarea și urmărirea rezultatelor eforturilor de diminuare a riscurilor, raportarea către personalul cu funcții superioare de conducere desemnat în acest scop și luarea în considerare a suspendării sau a întreruperii colaborării cu un
  partener comercial
  după încercări eșuate de atenuare, pe baza dispozițiilor contractuale relevante conforme cu alineatul (2) al doilea paragraf; |
| --- | --- |

(iii)

pune
  în aplicare
  planul
  de gestionare a riscurilor, monitorizarea și urmărirea rezultatelor eforturilor de diminuare a riscurilor, raportarea către personalul cu funcții superioare de conducere desemnat în acest scop și luarea în considerare a suspendării sau a întreruperii colaborării cu un
  partener comercial
  după încercări eșuate de atenuare, pe baza dispozițiilor contractuale relevante conforme cu alineatul (2) al doilea paragraf;

pune

planul

partener comercial

Amendamentul 253

Amendamentul 253

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 39 – alineatul 3 – paragraful 2

Articolul 39 – alineatul 3 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| În cazul în care operatorul economic menționat la alineatul (1) depune eforturi de diminuare a riscurilor în timp ce continuă comercializarea sau în timp ce suspendă temporar comercializarea, acesta se consultă cu
  furnizorii
  și cu părțile interesate afectate, inclusiv cu autoritățile guvernamentale centrale și locale, cu organizațiile internaționale sau ale societății civile și cu
  părțile terțe
  afectate, convenind asupra unei strategii pentru o diminuare măsurabilă a riscurilor în planul de gestionare a riscurilor. | În cazul în care operatorul economic menționat la alineatul (1) depune eforturi de diminuare a riscurilor în timp ce continuă comercializarea sau în timp ce suspendă temporar comercializarea, acesta se consultă cu
  partenerii comerciali
  și cu părțile interesate afectate, inclusiv cu autoritățile guvernamentale centrale și locale, cu organizațiile internaționale sau ale societății civile și cu
  comunitățile
  afectate, convenind asupra unei strategii pentru o diminuare măsurabilă a riscurilor în planul de gestionare a riscurilor. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

În cazul în care operatorul economic menționat la alineatul (1) depune eforturi de diminuare a riscurilor în timp ce continuă comercializarea sau în timp ce suspendă temporar comercializarea, acesta se consultă cu
  furnizorii
  și cu părțile interesate afectate, inclusiv cu autoritățile guvernamentale centrale și locale, cu organizațiile internaționale sau ale societății civile și cu
  părțile terțe
  afectate, convenind asupra unei strategii pentru o diminuare măsurabilă a riscurilor în planul de gestionare a riscurilor.

furnizorii

părțile terțe

În cazul în care operatorul economic menționat la alineatul (1) depune eforturi de diminuare a riscurilor în timp ce continuă comercializarea sau în timp ce suspendă temporar comercializarea, acesta se consultă cu
  partenerii comerciali
  și cu părțile interesate afectate, inclusiv cu autoritățile guvernamentale centrale și locale, cu organizațiile internaționale sau ale societății civile și cu
  comunitățile
  afectate, convenind asupra unei strategii pentru o diminuare măsurabilă a riscurilor în planul de gestionare a riscurilor.

partenerii comerciali

comunitățile

Amendamentul 254

Amendamentul 254

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 39 – alineatul 3 – paragraful 3

Articolul 39 – alineatul 3 – paragraful 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Operatorul economic menționat la alineatul (1) identifică și evaluează probabilitatea unui impact negativ asociat categoriilor de risc indicate la punctul 2 din anexa 
  X asupra
  lanțului său
  de aprovizionare, pe baza rapoartelor disponibile întocmite în urma verificării de către o terță parte efectuată de un organism notificat în ceea ce privește furnizorii
  din lanțul
  respectiv și, după caz, prin evaluarea
  propriilor sale
  practici
  de
  diligență necesară
  .
  Aceste rapoarte
  de
  verificare sunt conforme cu
  alineatul (
  4
  )
  primul paragraf. În lipsa unor astfel de rapoarte de verificare de către o terță parte privind furnizorii, operatorul economic menționat la alineatul (1) identifică și evaluează riscurile din lanțul său de aprovizionare ca parte a propriilor sale sisteme de gestionare a riscurilor. În astfel de cazuri, operatorii economici menționați la alineatul (1) efectuează verificări de către o terță parte ale diligenței necesare în propriile lanțuri de aprovizionare, prin intermediul unui organism notificat, în conformitate cu alineatul (4) primul paragraf. | Operatorul economic menționat la alineatul (1) identifică și evaluează probabilitatea unui impact negativ asociat categoriilor de risc indicate la punctul 2 din anexa
  X asupra
  lanțului său
  valoric. Operatorul economic menționat la alineatul (1) identifică și evaluează riscurile
  din lanțul
  său valoric ca parte a
  propriilor sale
  sisteme
  de
  gestionare a riscurilor
  .
  În astfel
  de
  cazuri, operatorii economici menționați la
  alineatul (
  1
  )
  efectuează verificări de către o terță parte ale diligenței lor necesare, prin intermediul unui organism notificat
  ,
  în conformitate cu
  alineatul (
  4
  )
  primul paragraf. Operatorul economic poate,
  de
  asemenea, să utilizeze rapoartele disponibile prin verificarea
  de
  către o parte terță efectuată
  de
  un organism notificat cu privire
  la
  relațiile
  de
  afaceri din lanțul respectiv și, după caz, prin evaluarea practicilor sale privind diligența necesară. Aceste rapoarte de verificare sunt conforme
  cu alineatul (4) primul paragraf. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Operatorul economic menționat la alineatul (1) identifică și evaluează probabilitatea unui impact negativ asociat categoriilor de risc indicate la punctul 2 din anexa 
  X asupra
  lanțului său
  de aprovizionare, pe baza rapoartelor disponibile întocmite în urma verificării de către o terță parte efectuată de un organism notificat în ceea ce privește furnizorii
  din lanțul
  respectiv și, după caz, prin evaluarea
  propriilor sale
  practici
  de
  diligență necesară
  .
  Aceste rapoarte
  de
  verificare sunt conforme cu
  alineatul (
  4
  )
  primul paragraf. În lipsa unor astfel de rapoarte de verificare de către o terță parte privind furnizorii, operatorul economic menționat la alineatul (1) identifică și evaluează riscurile din lanțul său de aprovizionare ca parte a propriilor sale sisteme de gestionare a riscurilor. În astfel de cazuri, operatorii economici menționați la alineatul (1) efectuează verificări de către o terță parte ale diligenței necesare în propriile lanțuri de aprovizionare, prin intermediul unui organism notificat, în conformitate cu alineatul (4) primul paragraf.

X asupra

de aprovizionare, pe baza rapoartelor disponibile întocmite în urma verificării de către o terță parte efectuată de un organism notificat în ceea ce privește furnizorii

respectiv și, după caz, prin evaluarea

practici

diligență necesară

Aceste rapoarte

verificare sunt conforme cu

4

primul paragraf. În lipsa unor astfel de rapoarte de verificare de către o terță parte privind furnizorii, operatorul economic menționat la alineatul (1) identifică și evaluează riscurile din lanțul său de aprovizionare ca parte a propriilor sale sisteme de gestionare a riscurilor. În astfel de cazuri, operatorii economici menționați la alineatul (1) efectuează verificări de către o terță parte ale diligenței necesare în propriile lanțuri de aprovizionare, prin intermediul unui organism notificat, în conformitate cu alineatul (4) primul paragraf.

Operatorul economic menționat la alineatul (1) identifică și evaluează probabilitatea unui impact negativ asociat categoriilor de risc indicate la punctul 2 din anexa
  X asupra
  lanțului său
  valoric. Operatorul economic menționat la alineatul (1) identifică și evaluează riscurile
  din lanțul
  său valoric ca parte a
  propriilor sale
  sisteme
  de
  gestionare a riscurilor
  .
  În astfel
  de
  cazuri, operatorii economici menționați la
  alineatul (
  1
  )
  efectuează verificări de către o terță parte ale diligenței lor necesare, prin intermediul unui organism notificat
  ,
  în conformitate cu
  alineatul (
  4
  )
  primul paragraf. Operatorul economic poate,
  de
  asemenea, să utilizeze rapoartele disponibile prin verificarea
  de
  către o parte terță efectuată
  de
  un organism notificat cu privire
  la
  relațiile
  de
  afaceri din lanțul respectiv și, după caz, prin evaluarea practicilor sale privind diligența necesară. Aceste rapoarte de verificare sunt conforme
  cu alineatul (4) primul paragraf.

X asupra

valoric. Operatorul economic menționat la alineatul (1) identifică și evaluează riscurile

său valoric ca parte a

sisteme

gestionare a riscurilor

În astfel

cazuri, operatorii economici menționați la

1

efectuează verificări de către o terță parte ale diligenței lor necesare, prin intermediul unui organism notificat

în conformitate cu

4

primul paragraf. Operatorul economic poate,

asemenea, să utilizeze rapoartele disponibile prin verificarea

către o parte terță efectuată

un organism notificat cu privire

relațiile

afaceri din lanțul respectiv și, după caz, prin evaluarea practicilor sale privind diligența necesară. Aceste rapoarte de verificare sunt conforme

Amendamentul 255

Amendamentul 255

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 39 – alineatul 3 a (nou)

Articolul 39 – alineatul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Statele membre se asigură că dispun de un regim de răspundere în temeiul căruia operatorii economici pot, în conformitate cu dreptul intern, să fie trași la răspundere și să remedieze orice prejudiciu care rezultă din efectele negative potențiale sau reale asupra drepturilor omului, mediului sau a bunei guvernanțe pe care aceștia sau întreprinderile aflate sub controlul lor le-au cauzat sau la care au contribuit prin acțiuni sau omisiuni. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3a.
     
  Statele membre se asigură că dispun de un regim de răspundere în temeiul căruia operatorii economici pot, în conformitate cu dreptul intern, să fie trași la răspundere și să remedieze orice prejudiciu care rezultă din efectele negative potențiale sau reale asupra drepturilor omului, mediului sau a bunei guvernanțe pe care aceștia sau întreprinderile aflate sub controlul lor le-au cauzat sau la care au contribuit prin acțiuni sau omisiuni.

Amendamentul 256

Amendamentul 256

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 39 – alineatul 4 – paragraful 1

Articolul 39 – alineatul 4 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4.   Operatorul economic menționat la alineatul (1) dispune verificarea
  politicilor
  sale privind diligența necesară în lanțul
  de aprovizionare
  de către un organism notificat („verificare de către o terță parte”). | 4.   Operatorul economic menționat la alineatul (1) dispune verificarea
  politicii și practicilor
  sale privind diligența necesară în lanțul
  valoric
  de către un organism notificat („verificare de către o terță parte”). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4.   Operatorul economic menționat la alineatul (1) dispune verificarea
  politicilor
  sale privind diligența necesară în lanțul
  de aprovizionare
  de către un organism notificat („verificare de către o terță parte”).

4.   Operatorul economic menționat la alineatul (1) dispune verificarea
  politicii și practicilor
  sale privind diligența necesară în lanțul
  valoric
  de către un organism notificat („verificare de către o terță parte”).

Amendamentul 257

Amendamentul 257

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 39 – alineatul 4 – paragraful 2 – litera a

Articolul 39 – alineatul 4 – paragraful 2 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | include în sfera sa toate activitățile, procesele și sistemele utilizate de către operatorii economici pentru a pune în aplicare cerințele privind diligența necesară în cadrul lanțului
  de aprovizionare
  , în conformitate cu alineatele (2), (3) și (5); |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

include în sfera sa toate activitățile, procesele și sistemele utilizate de către operatorii economici pentru a pune în aplicare cerințele privind diligența necesară în cadrul lanțului
  de aprovizionare
  , în conformitate cu alineatele (2), (3) și (5);

de aprovizionare

| (a) | include în sfera sa toate activitățile, procesele și sistemele utilizate de către operatorii economici pentru a pune în aplicare cerințele privind diligența necesară în cadrul lanțului
  valoric
  , în conformitate cu alineatele (2), (3) și (5). |
| --- | --- |

(a)

include în sfera sa toate activitățile, procesele și sistemele utilizate de către operatorii economici pentru a pune în aplicare cerințele privind diligența necesară în cadrul lanțului
  valoric
  , în conformitate cu alineatele (2), (3) și (5).

valoric

Amendamentul 258

Amendamentul 258

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 39 – alineatul 4 – paragraful 2 – litera b

Articolul 39 – alineatul 4 – paragraful 2 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | are ca obiectiv stabilirea conformității cu alineatele (2), (3) și (5) a practicilor de diligență necesară în lanțul
  de aprovizionare
  ale operatorilor economici care introduc baterii pe piață; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

are ca obiectiv stabilirea conformității cu alineatele (2), (3) și (5) a practicilor de diligență necesară în lanțul
  de aprovizionare
  ale operatorilor economici care introduc baterii pe piață;

de aprovizionare

| (b) | are ca obiectiv stabilirea conformității cu alineatele (2), (3) și (5) a practicilor de diligență necesară în lanțul
  valoric
  ale operatorilor economici care introduc baterii pe piață
  și, dacă este cazul, include efectuarea de verificări ale întreprinderilor și colectarea de informații de la părțile interesate
  ; |
| --- | --- |

(b)

are ca obiectiv stabilirea conformității cu alineatele (2), (3) și (5) a practicilor de diligență necesară în lanțul
  valoric
  ale operatorilor economici care introduc baterii pe piață
  și, dacă este cazul, include efectuarea de verificări ale întreprinderilor și colectarea de informații de la părțile interesate
  ;

valoric

și, dacă este cazul, include efectuarea de verificări ale întreprinderilor și colectarea de informații de la părțile interesate

Amendamentul 259

Amendamentul 259

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 39 – alineatul 4 – paragraful 2 – litera c

Articolul 39 – alineatul 4 – paragraful 2 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | formulează recomandări către operatorii economici care introduc baterii pe piață cu privire la modul de îmbunătățire a practicilor lor de diligență necesară în lanțul
  de aprovizionare
  ; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

formulează recomandări către operatorii economici care introduc baterii pe piață cu privire la modul de îmbunătățire a practicilor lor de diligență necesară în lanțul
  de aprovizionare
  ;

de aprovizionare

| (c) | formulează recomandări către operatorii economici care introduc baterii pe piață cu privire la modul de îmbunătățire a practicilor lor de diligență necesară în lanțul
  valoric
  ; |
| --- | --- |

(c)

formulează recomandări către operatorii economici care introduc baterii pe piață cu privire la modul de îmbunătățire a practicilor lor de diligență necesară în lanțul
  valoric
  ;

valoric

Amendamentul 260

Amendamentul 260

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 39 – alineatul 5

Articolul 39 – alineatul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 5.   Operatorul economic menționat la alineatul (1) pune la dispoziția autorităților de supraveghere a pieței din statele membre, la cerere, eventualele rapoarte de verificare de către o terță parte efectuate în conformitate cu alineatul (4) sau dovezi care atestă conformitatea cu un sistem de diligență necesară în lanțul
  de aprovizionare
  care este recunoscut de Comisie în temeiul articolului 72. | 5.   Operatorul economic menționat la alineatul (1) pune la dispoziția autorităților de supraveghere a pieței din statele membre, la cerere, eventualele rapoarte de verificare de către o terță parte efectuate în conformitate cu alineatul (4) sau dovezi care atestă conformitatea cu un sistem de diligență necesară în lanțul
  valoric
  care este recunoscut de Comisie în temeiul articolului 72. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

5.   Operatorul economic menționat la alineatul (1) pune la dispoziția autorităților de supraveghere a pieței din statele membre, la cerere, eventualele rapoarte de verificare de către o terță parte efectuate în conformitate cu alineatul (4) sau dovezi care atestă conformitatea cu un sistem de diligență necesară în lanțul
  de aprovizionare
  care este recunoscut de Comisie în temeiul articolului 72.

5.   Operatorul economic menționat la alineatul (1) pune la dispoziția autorităților de supraveghere a pieței din statele membre, la cerere, eventualele rapoarte de verificare de către o terță parte efectuate în conformitate cu alineatul (4) sau dovezi care atestă conformitatea cu un sistem de diligență necesară în lanțul
  valoric
  care este recunoscut de Comisie în temeiul articolului 72.

Amendamentul 261

Amendamentul 261

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 39 – alineatul 6 – paragraful 1

Articolul 39 – alineatul 6 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 6.   Operatorul economic menționat la alineatul (1) pune la dispoziția cumpărătorilor săi imediați din aval toate informațiile obținute și păstrate în conformitate cu politicile sale de diligență necesară în lanțul
  de aprovizionare
  , ținând seama în mod corespunzător de secretul profesional și de alte aspecte în materie de concurență. | 6.   Operatorul economic menționat la alineatul (1) pune la dispoziția cumpărătorilor săi imediați din aval toate informațiile obținute și păstrate în conformitate cu politicile sale de diligență necesară în lanțul
  valoric
  , ținând seama în mod corespunzător de secretul profesional și de alte aspecte în materie de concurență. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

6.   Operatorul economic menționat la alineatul (1) pune la dispoziția cumpărătorilor săi imediați din aval toate informațiile obținute și păstrate în conformitate cu politicile sale de diligență necesară în lanțul
  de aprovizionare
  , ținând seama în mod corespunzător de secretul profesional și de alte aspecte în materie de concurență.

6.   Operatorul economic menționat la alineatul (1) pune la dispoziția cumpărătorilor săi imediați din aval toate informațiile obținute și păstrate în conformitate cu politicile sale de diligență necesară în lanțul
  valoric
  , ținând seama în mod corespunzător de secretul profesional și de alte aspecte în materie de concurență.

Amendamentul 262

Amendamentul 262

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 39 – alineatul 6 – paragraful 2

Articolul 39 – alineatul 6 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Operatorul economic menționat la alineatul (1) raportează anual public, într-un mod cât mai amplu posibil, inclusiv pe internet, cu privire la politicile sale de diligență necesară în lanțul de
  aprovizionare
  . Raportul
  conține
  măsurile luate de respectivul operator economic pentru a se conforma cerințelor stabilite la alineatele (2) și (3), inclusiv constatările privind efectele negative semnificative asociate categoriilor de risc indicate la punctul 2 din anexa X și modul în care acestea au fost abordate, precum și un raport de sinteză privind verificările de către o terță parte efectuate în conformitate cu punctul 4, incluzând numele organismului notificat și ținând seama în mod corespunzător de secretul profesional și de alte aspecte legate de concurență. | Operatorul economic menționat la alineatul (1) raportează anual public, într-un mod cât mai amplu posibil, inclusiv pe internet, cu privire la politicile sale de diligență necesară în lanțul
  valoric legate în special
  de
  materiile prime care fac parte din componența fiecărui model de baterie introdus pe piață
  . Raportul
  prezintă, într-un mod ușor de înțeles pentru utilizatorii finali și identificând în mod clar modelele de baterii în cauză,
  măsurile luate de respectivul operator economic pentru a se conforma cerințelor stabilite la alineatele (2) și (3), inclusiv constatările privind efectele negative semnificative asociate categoriilor de risc indicate la punctul 2 din anexa X și modul în care acestea au fost abordate, precum și un raport de sinteză privind verificările de către o terță parte efectuate în conformitate cu punctul 4, incluzând numele organismului notificat și ținând seama în mod corespunzător de secretul profesional și de alte aspecte legate de concurență. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Operatorul economic menționat la alineatul (1) raportează anual public, într-un mod cât mai amplu posibil, inclusiv pe internet, cu privire la politicile sale de diligență necesară în lanțul de
  aprovizionare
  . Raportul
  conține
  măsurile luate de respectivul operator economic pentru a se conforma cerințelor stabilite la alineatele (2) și (3), inclusiv constatările privind efectele negative semnificative asociate categoriilor de risc indicate la punctul 2 din anexa X și modul în care acestea au fost abordate, precum și un raport de sinteză privind verificările de către o terță parte efectuate în conformitate cu punctul 4, incluzând numele organismului notificat și ținând seama în mod corespunzător de secretul profesional și de alte aspecte legate de concurență.

aprovizionare

conține

Operatorul economic menționat la alineatul (1) raportează anual public, într-un mod cât mai amplu posibil, inclusiv pe internet, cu privire la politicile sale de diligență necesară în lanțul
  valoric legate în special
  de
  materiile prime care fac parte din componența fiecărui model de baterie introdus pe piață
  . Raportul
  prezintă, într-un mod ușor de înțeles pentru utilizatorii finali și identificând în mod clar modelele de baterii în cauză,
  măsurile luate de respectivul operator economic pentru a se conforma cerințelor stabilite la alineatele (2) și (3), inclusiv constatările privind efectele negative semnificative asociate categoriilor de risc indicate la punctul 2 din anexa X și modul în care acestea au fost abordate, precum și un raport de sinteză privind verificările de către o terță parte efectuate în conformitate cu punctul 4, incluzând numele organismului notificat și ținând seama în mod corespunzător de secretul profesional și de alte aspecte legate de concurență.

valoric legate în special

materiile prime care fac parte din componența fiecărui model de baterie introdus pe piață

prezintă, într-un mod ușor de înțeles pentru utilizatorii finali și identificând în mod clar modelele de baterii în cauză,

Amendamentul 263

Amendamentul 263

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 39 – alineatul 7

Articolul 39 – alineatul 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 7.   Comisia elaborează orientări privind aplicarea cerințelor de diligență necesară definite la alineatele (2) și (3) din prezentul articol în legătură cu riscurile sociale și de mediu menționate la punctul 2 din anexa X și în special conforme cu instrumentele internaționale menționate la
  punctul
  3 din anexa X. | 7.   Comisia elaborează orientări privind aplicarea cerințelor de diligență necesară definite la alineatele (2) și (3) din prezentul articol în legătură cu riscurile sociale și de mediu menționate la punctul 2 din anexa X și în special conforme cu instrumentele internaționale menționate la
  punctele 3 și
  3
  a
  din anexa X. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

7.   Comisia elaborează orientări privind aplicarea cerințelor de diligență necesară definite la alineatele (2) și (3) din prezentul articol în legătură cu riscurile sociale și de mediu menționate la punctul 2 din anexa X și în special conforme cu instrumentele internaționale menționate la
  punctul
  3 din anexa X.

7.   Comisia elaborează orientări privind aplicarea cerințelor de diligență necesară definite la alineatele (2) și (3) din prezentul articol în legătură cu riscurile sociale și de mediu menționate la punctul 2 din anexa X și în special conforme cu instrumentele internaționale menționate la
  punctele 3 și
  3
  a
  din anexa X.

Amendamentul 264

Amendamentul 264

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 39 – alineatul 7 a (nou)

Articolul 39 – alineatul 7 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 7a.
     
  Statele membre acordă asistență tehnică specifică operatorilor economici, în special întreprinderilor mici și mijlocii, în scopul respectării cerințelor privind diligența necesară în cadrul lanțului valoric, prevăzute la prezentul articol. În furnizarea unui astfel de sprijin tehnic, statele membre pot fi asistate de centrele lor naționale de competență în materie de baterii, înființate în temeiul articolului 68b. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

7a.
     
  Statele membre acordă asistență tehnică specifică operatorilor economici, în special întreprinderilor mici și mijlocii, în scopul respectării cerințelor privind diligența necesară în cadrul lanțului valoric, prevăzute la prezentul articol. În furnizarea unui astfel de sprijin tehnic, statele membre pot fi asistate de centrele lor naționale de competență în materie de baterii, înființate în temeiul articolului 68b.

Amendamentul 265

Amendamentul 265

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 39 – alineatul 7 b (nou)

Articolul 39 – alineatul 7 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 7b.
     
  Pentru a fi în măsură să asigure respectarea prezentului regulament conform articolului 69, statele membre sunt responsabile pentru efectuarea verificărilor care se impun. |
| | Verificările menționate la primul paragraf se efectuează adoptând o abordare bazată pe riscuri, inclusiv în situațiile în care o autoritate competentă se află în posesia unor informații relevante, cum ar fi pe baza unor preocupări justificate exprimate de terți cu privire la respectarea prezentului regulament de către un operator economic. |
| | Verificările menționate la primul paragraf ar trebui să includă inspecții la fața locului, inclusiv la locul desfășurării activității operatorului economic. |
| | Operatorii economici oferă toată asistența necesară pentru a facilita efectuarea verificărilor menționate la primul paragraf, în special în ceea ce privește accesul la sedii și prezentarea documentelor și a evidențelor. |
| | Pentru a asigura claritatea sarcinilor îndeplinite de autoritățile competente ale statelor membre și consecvența acțiunilor întreprinse de acestea, Comisia elaborează orientări care prezintă în mod detaliat modul de desfășurare a verificărilor menționate la primul paragraf, efectuate de autoritățile competente ale statelor membre. Aceste orientări includ, dacă este cazul, modele ale documentelor relevante, pentru a facilita punerea în aplicare a prezentului regulament; |
| | Statul membru ține evidența verificărilor menționate la primul paragraf, indicând în special natura și rezultatele acestora, precum și evidența oricăror notificări privind măsuri de remediere emise în temeiul articolului 69. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

7b.
     
  Pentru a fi în măsură să asigure respectarea prezentului regulament conform articolului 69, statele membre sunt responsabile pentru efectuarea verificărilor care se impun.

Verificările menționate la primul paragraf se efectuează adoptând o abordare bazată pe riscuri, inclusiv în situațiile în care o autoritate competentă se află în posesia unor informații relevante, cum ar fi pe baza unor preocupări justificate exprimate de terți cu privire la respectarea prezentului regulament de către un operator economic.

Verificările menționate la primul paragraf se efectuează adoptând o abordare bazată pe riscuri, inclusiv în situațiile în care o autoritate competentă se află în posesia unor informații relevante, cum ar fi pe baza unor preocupări justificate exprimate de terți cu privire la respectarea prezentului regulament de către un operator economic.

Verificările menționate la primul paragraf ar trebui să includă inspecții la fața locului, inclusiv la locul desfășurării activității operatorului economic.

Verificările menționate la primul paragraf ar trebui să includă inspecții la fața locului, inclusiv la locul desfășurării activității operatorului economic.

Operatorii economici oferă toată asistența necesară pentru a facilita efectuarea verificărilor menționate la primul paragraf, în special în ceea ce privește accesul la sedii și prezentarea documentelor și a evidențelor.

Operatorii economici oferă toată asistența necesară pentru a facilita efectuarea verificărilor menționate la primul paragraf, în special în ceea ce privește accesul la sedii și prezentarea documentelor și a evidențelor.

Pentru a asigura claritatea sarcinilor îndeplinite de autoritățile competente ale statelor membre și consecvența acțiunilor întreprinse de acestea, Comisia elaborează orientări care prezintă în mod detaliat modul de desfășurare a verificărilor menționate la primul paragraf, efectuate de autoritățile competente ale statelor membre. Aceste orientări includ, dacă este cazul, modele ale documentelor relevante, pentru a facilita punerea în aplicare a prezentului regulament;

Pentru a asigura claritatea sarcinilor îndeplinite de autoritățile competente ale statelor membre și consecvența acțiunilor întreprinse de acestea, Comisia elaborează orientări care prezintă în mod detaliat modul de desfășurare a verificărilor menționate la primul paragraf, efectuate de autoritățile competente ale statelor membre. Aceste orientări includ, dacă este cazul, modele ale documentelor relevante, pentru a facilita punerea în aplicare a prezentului regulament;

Statul membru ține evidența verificărilor menționate la primul paragraf, indicând în special natura și rezultatele acestora, precum și evidența oricăror notificări privind măsuri de remediere emise în temeiul articolului 69.

Statul membru ține evidența verificărilor menționate la primul paragraf, indicând în special natura și rezultatele acestora, precum și evidența oricăror notificări privind măsuri de remediere emise în temeiul articolului 69.

Amendamentul 266

Amendamentul 266

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 39 – alineatul 8 – litera a a (nouă)

Articolul 39 – alineatul 8 – litera a a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (aa) | a modifica lista instrumentelor internaționale din anexa X, în conformitate cu evoluțiile din cadrul forurilor internaționale competente; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(aa)

(aa)

a modifica lista instrumentelor internaționale din anexa X, în conformitate cu evoluțiile din cadrul forurilor internaționale competente;

a modifica lista instrumentelor internaționale din anexa X, în conformitate cu evoluțiile din cadrul forurilor internaționale competente;

Amendamentul 267

Amendamentul 267

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 39 – alineatul 8 – litera b

Articolul 39 – alineatul 8 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | a modifica obligațiile care îi revin operatorului economic menționat la alineatul (1), prevăzute la alineatele (2)-(4), având în vedere modificările aduse Regulamentului (UE) 2017/821 și
  modificările recomandărilor
  privind diligența necesară, prevăzute
  în anexa I
  la
  Orientările OCDE privind diligența necesară
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

a modifica obligațiile care îi revin operatorului economic menționat la alineatul (1), prevăzute la alineatele (2)-(4), având în vedere modificările aduse Regulamentului (UE) 2017/821 și
  modificările recomandărilor
  privind diligența necesară, prevăzute
  în anexa I
  la
  Orientările OCDE privind diligența necesară
  .

modificările recomandărilor

în anexa I

Orientările OCDE privind diligența necesară

| (b) | a modifica obligațiile care îi revin operatorului economic menționat la alineatul (1), prevăzute la alineatele (2)-(4), având în vedere modificările aduse Regulamentului (UE) 2017/821, și
  a modifica lista instrumentelor
  privind diligența necesară
  recunoscute la nivel internațional
  , prevăzute la
  punctul 3a din anexa X
  . |
| --- | --- |

(b)

a modifica obligațiile care îi revin operatorului economic menționat la alineatul (1), prevăzute la alineatele (2)-(4), având în vedere modificările aduse Regulamentului (UE) 2017/821, și
  a modifica lista instrumentelor
  privind diligența necesară
  recunoscute la nivel internațional
  , prevăzute la
  punctul 3a din anexa X
  .

a modifica lista instrumentelor

recunoscute la nivel internațional

punctul 3a din anexa X

Amendamentul 268

Amendamentul 268

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 39 – alineatul 8 – litera ba (nouă)

Articolul 39 – alineatul 8 – litera ba (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ba) | a stabili și a modifica o listă a zonelor cu risc ridicat, ținând seama de orientările OCDE privind diligența necesară. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ba)

(ba)

a stabili și a modifica o listă a zonelor cu risc ridicat, ținând seama de orientările OCDE privind diligența necesară.

a stabili și a modifica o listă a zonelor cu risc ridicat, ținând seama de orientările OCDE privind diligența necesară.

Amendamentul 269

Amendamentul 269

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 39 – alineatul 8 a (nou)

Articolul 39 – alineatul 8 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 8a.
     
  În cazul în care se adoptă viitoarea legislație a Uniunii care stabilește norme generale pentru guvernanța corporativă sustenabilă și diligența necesară, dispozițiile prevăzute la alineatele (2)-(5) de la prezentul articol și în anexa X sunt considerate ca fiind complementare legislației viitoare a Uniunii. |
| | În termen de șase luni de la intrarea în vigoare a viitoarei legislații a Uniunii de stabilire a normelor generale pentru guvernanța corporativă sustenabilă și diligența necesară, Comisia evaluează dacă noua legislație a Uniunii impune modificarea alineatelor (2)-(5) din prezentul articol sau a anexei X sau a ambelor și adoptă, după caz, un act delegat, în conformitate cu articolul 73, pentru a modifica dispozițiile respective în consecință. |
| | Respectivul act delegat nu aduce atingere obligațiilor prevăzute la alineatele (2)-(5) din prezentul articol sau în anexa X care sunt specifice operatorilor economici care introduc baterii pe piață. Orice obligație suplimentară de diligență necesară impusă operatorilor economici care este prevăzută în respectivul act delegat trebuie să fie de așa natură încât să asigure cel puțin același nivel de protecție prevăzut de prezentul regulament, fără a crea sarcini administrative nejustificate. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

8a.
     
  În cazul în care se adoptă viitoarea legislație a Uniunii care stabilește norme generale pentru guvernanța corporativă sustenabilă și diligența necesară, dispozițiile prevăzute la alineatele (2)-(5) de la prezentul articol și în anexa X sunt considerate ca fiind complementare legislației viitoare a Uniunii.

În termen de șase luni de la intrarea în vigoare a viitoarei legislații a Uniunii de stabilire a normelor generale pentru guvernanța corporativă sustenabilă și diligența necesară, Comisia evaluează dacă noua legislație a Uniunii impune modificarea alineatelor (2)-(5) din prezentul articol sau a anexei X sau a ambelor și adoptă, după caz, un act delegat, în conformitate cu articolul 73, pentru a modifica dispozițiile respective în consecință.

În termen de șase luni de la intrarea în vigoare a viitoarei legislații a Uniunii de stabilire a normelor generale pentru guvernanța corporativă sustenabilă și diligența necesară, Comisia evaluează dacă noua legislație a Uniunii impune modificarea alineatelor (2)-(5) din prezentul articol sau a anexei X sau a ambelor și adoptă, după caz, un act delegat, în conformitate cu articolul 73, pentru a modifica dispozițiile respective în consecință.

Respectivul act delegat nu aduce atingere obligațiilor prevăzute la alineatele (2)-(5) din prezentul articol sau în anexa X care sunt specifice operatorilor economici care introduc baterii pe piață. Orice obligație suplimentară de diligență necesară impusă operatorilor economici care este prevăzută în respectivul act delegat trebuie să fie de așa natură încât să asigure cel puțin același nivel de protecție prevăzut de prezentul regulament, fără a crea sarcini administrative nejustificate.

Respectivul act delegat nu aduce atingere obligațiilor prevăzute la alineatele (2)-(5) din prezentul articol sau în anexa X care sunt specifice operatorilor economici care introduc baterii pe piață. Orice obligație suplimentară de diligență necesară impusă operatorilor economici care este prevăzută în respectivul act delegat trebuie să fie de așa natură încât să asigure cel puțin același nivel de protecție prevăzut de prezentul regulament, fără a crea sarcini administrative nejustificate.

Amendamentul 270

Amendamentul 270

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 40 – alineatul 4 – partea introductivă

Articolul 40 – alineatul 4 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4.   Reprezentantul autorizat îndeplinește sarcinile prevăzute în mandatul primit de la producător. Reprezentantul autorizat furnizează o copie a mandatului autorității competente, la cerere. Mandatul permite reprezentantului autorizat să îndeplinească cel puțin următoarele: | 4.   Reprezentantul autorizat îndeplinește sarcinile prevăzute în mandatul primit de la producător. Reprezentantul autorizat
  dispune de mijloacele financiare și organizatorice adecvate pentru a îndeplini sarcinile specificate în mandat. Reprezentantul autorizat
  furnizează o copie a mandatului autorității competente, la cerere
  , într-o limbă a Uniunii stabilită de către autoritatea competentă
  . Mandatul permite reprezentantului autorizat să îndeplinească cel puțin următoarele: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4.   Reprezentantul autorizat îndeplinește sarcinile prevăzute în mandatul primit de la producător. Reprezentantul autorizat furnizează o copie a mandatului autorității competente, la cerere. Mandatul permite reprezentantului autorizat să îndeplinească cel puțin următoarele:

4.   Reprezentantul autorizat îndeplinește sarcinile prevăzute în mandatul primit de la producător. Reprezentantul autorizat
  dispune de mijloacele financiare și organizatorice adecvate pentru a îndeplini sarcinile specificate în mandat. Reprezentantul autorizat
  furnizează o copie a mandatului autorității competente, la cerere
  , într-o limbă a Uniunii stabilită de către autoritatea competentă
  . Mandatul permite reprezentantului autorizat să îndeplinească cel puțin următoarele:

Amendamentul 271

Amendamentul 271

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 40 – alineatul 4 a (nou)

Articolul 40 – alineatul 4 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Atunci când consideră sau au motive să creadă că o baterie prezintă un risc, reprezentanții autorizați informează imediat în acest sens autoritățile de supraveghere a pieței. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4a.
     
  Atunci când consideră sau au motive să creadă că o baterie prezintă un risc, reprezentanții autorizați informează imediat în acest sens autoritățile de supraveghere a pieței.

Amendamentul 272

Amendamentul 272

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 41 – alineatul 1

Articolul 41 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Importatorii introduc pe piață sau pun în serviciu o baterie care este conformă cu cerințele din capitolele II și III. | 1.   Importatorii introduc pe piață sau pun în serviciu o baterie care este conformă cu cerințele din capitolele II și III
  și de la articolul 39
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Importatorii introduc pe piață sau pun în serviciu o baterie care este conformă cu cerințele din capitolele II și III.

1.   Importatorii introduc pe piață sau pun în serviciu o baterie care este conformă cu cerințele din capitolele II și III
  și de la articolul 39
  .

Amendamentul 273

Amendamentul 273

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 41 – alineatul 2 – paragraful 2

Articolul 41 – alineatul 2 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Atunci când un importator consideră sau are motive să creadă că o baterie nu este conformă cu cerințele prevăzute în capitolele II și III, importatorul nu introduce bateria pe piață sau nu o pune în serviciu până când aceasta nu a devenit conformă. În plus, când
  bateria
  prezintă un risc, importatorul informează producătorul și autoritățile de supraveghere a pieței în acest sens. | Atunci când un importator consideră sau are motive să creadă că o baterie nu este conformă cu cerințele prevăzute în capitolele II și III
  și la articolul 39
  , importatorul nu introduce bateria pe piață sau nu o pune în serviciu până când aceasta nu a devenit conformă. În plus, când
  consideră sau are motive să creadă că o baterie
  prezintă un risc, importatorul informează
  imediat
  producătorul și autoritățile de supraveghere a pieței în acest sens. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Atunci când un importator consideră sau are motive să creadă că o baterie nu este conformă cu cerințele prevăzute în capitolele II și III, importatorul nu introduce bateria pe piață sau nu o pune în serviciu până când aceasta nu a devenit conformă. În plus, când
  bateria
  prezintă un risc, importatorul informează producătorul și autoritățile de supraveghere a pieței în acest sens.

bateria

Atunci când un importator consideră sau are motive să creadă că o baterie nu este conformă cu cerințele prevăzute în capitolele II și III
  și la articolul 39
  , importatorul nu introduce bateria pe piață sau nu o pune în serviciu până când aceasta nu a devenit conformă. În plus, când
  consideră sau are motive să creadă că o baterie
  prezintă un risc, importatorul informează
  imediat
  producătorul și autoritățile de supraveghere a pieței în acest sens.

și la articolul 39

consideră sau are motive să creadă că o baterie

imediat

Amendamentul 274

Amendamentul 274

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 41 – alineatul 6

Articolul 41 – alineatul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 6.   În cazul în care este considerat oportun în raport cu riscurile prezentate de o baterie, pentru a proteja sănătatea umană și siguranța consumatorilor, importatorii testează, prin eșantionare, bateriile comercializate, investighează și, după caz, mențin un registru de plângeri, de baterii neconforme și de rechemări ale bateriilor și informează distribuitorii cu privire la această monitorizare. | 6.   În cazul în care este considerat oportun în raport cu riscurile prezentate de o baterie, pentru a proteja sănătatea umană
  , mediul
  și siguranța consumatorilor, importatorii testează, prin eșantionare, bateriile comercializate, investighează și, după caz, mențin un registru de plângeri, de baterii neconforme și de rechemări ale bateriilor și informează distribuitorii cu privire la această monitorizare. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

6.   În cazul în care este considerat oportun în raport cu riscurile prezentate de o baterie, pentru a proteja sănătatea umană și siguranța consumatorilor, importatorii testează, prin eșantionare, bateriile comercializate, investighează și, după caz, mențin un registru de plângeri, de baterii neconforme și de rechemări ale bateriilor și informează distribuitorii cu privire la această monitorizare.

6.   În cazul în care este considerat oportun în raport cu riscurile prezentate de o baterie, pentru a proteja sănătatea umană
  , mediul
  și siguranța consumatorilor, importatorii testează, prin eșantionare, bateriile comercializate, investighează și, după caz, mențin un registru de plângeri, de baterii neconforme și de rechemări ale bateriilor și informează distribuitorii cu privire la această monitorizare.

Amendamentul 275

Amendamentul 275

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 41 – alineatul 7

Articolul 41 – alineatul 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 7.   Importatorii care consideră sau au motive să creadă că o baterie pe care au introdus-o pe piață sau au pus-o în serviciu nu este conformă cu cerințele prevăzute în capitolele II și III iau imediat măsurile corective necesare pentru a aduce în conformitate respectiva baterie, pentru a o retrage sau pentru a o rechema, după caz. De asemenea, în cazul în care
  bateria
  prezintă un risc, importatorii informează imediat în acest sens autoritatea națională din statul membru în care au pus la dispoziție pe piață bateria, indicând detaliile, în special cu privire la neconformitate și la eventualele măsuri corective luate. | 7.   Importatorii care consideră sau au motive să creadă că o baterie pe care au introdus-o pe piață sau au pus-o în serviciu nu este conformă cu cerințele prevăzute în capitolele II și III
  și la articolul 39
  iau imediat măsurile corective necesare pentru a aduce în conformitate respectiva baterie, pentru a o retrage sau pentru a o rechema, după caz. De asemenea, în cazul în care
  consideră sau au motive să creadă că o baterie
  prezintă un risc, importatorii informează imediat în acest sens autoritatea națională din statul membru în care au pus la dispoziție pe piață bateria, indicând detaliile, în special cu privire la neconformitate și la eventualele măsuri corective luate. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

7.   Importatorii care consideră sau au motive să creadă că o baterie pe care au introdus-o pe piață sau au pus-o în serviciu nu este conformă cu cerințele prevăzute în capitolele II și III iau imediat măsurile corective necesare pentru a aduce în conformitate respectiva baterie, pentru a o retrage sau pentru a o rechema, după caz. De asemenea, în cazul în care
  bateria
  prezintă un risc, importatorii informează imediat în acest sens autoritatea națională din statul membru în care au pus la dispoziție pe piață bateria, indicând detaliile, în special cu privire la neconformitate și la eventualele măsuri corective luate.

7.   Importatorii care consideră sau au motive să creadă că o baterie pe care au introdus-o pe piață sau au pus-o în serviciu nu este conformă cu cerințele prevăzute în capitolele II și III
  și la articolul 39
  iau imediat măsurile corective necesare pentru a aduce în conformitate respectiva baterie, pentru a o retrage sau pentru a o rechema, după caz. De asemenea, în cazul în care
  consideră sau au motive să creadă că o baterie
  prezintă un risc, importatorii informează imediat în acest sens autoritatea națională din statul membru în care au pus la dispoziție pe piață bateria, indicând detaliile, în special cu privire la neconformitate și la eventualele măsuri corective luate.

Amendamentul 276

Amendamentul 276

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 42 – alineatul 2 – litera a

Articolul 42 – alineatul 2 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | producătorul
  , reprezentantul autorizat al producătorului, importatorul sau alți distribuitori sunt înregistrați
  pe teritoriul unui stat membru în conformitate cu articolul 46; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

producătorul
  , reprezentantul autorizat al producătorului, importatorul sau alți distribuitori sunt înregistrați
  pe teritoriul unui stat membru în conformitate cu articolul 46;

, reprezentantul autorizat al producătorului, importatorul sau alți distribuitori sunt înregistrați

| (a) | producătorul
  este înregistrat
  pe teritoriul unui stat membru în conformitate cu articolul 46; |
| --- | --- |

(a)

producătorul
  este înregistrat
  pe teritoriul unui stat membru în conformitate cu articolul 46;

este înregistrat

Amendamentul 277

Amendamentul 277

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 42 – alineatul 3

Articolul 42 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Atunci când consideră sau are motive să creadă că o baterie nu este conformă cu cerințele stabilite în capitolele II și III, distribuitorul nu pune bateria la dispoziție pe piață până când bateria nu devine conformă. De asemenea, atunci când bateria prezintă un risc, distribuitorul informează producătorul sau importatorul în acest sens, precum și autoritățile competente de supraveghere a pieței. | 3.   Atunci când consideră sau are motive să creadă că o baterie nu este conformă cu cerințele stabilite în capitolele II și III
  și la articolul 39
  , distribuitorul nu pune bateria la dispoziție pe piață până când bateria nu devine conformă. De asemenea, atunci când
  consideră sau are motive să creadă că
  bateria prezintă un risc, distribuitorul informează producătorul sau importatorul în acest sens, precum și autoritățile competente de supraveghere a pieței. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   Atunci când consideră sau are motive să creadă că o baterie nu este conformă cu cerințele stabilite în capitolele II și III, distribuitorul nu pune bateria la dispoziție pe piață până când bateria nu devine conformă. De asemenea, atunci când bateria prezintă un risc, distribuitorul informează producătorul sau importatorul în acest sens, precum și autoritățile competente de supraveghere a pieței.

3.   Atunci când consideră sau are motive să creadă că o baterie nu este conformă cu cerințele stabilite în capitolele II și III
  și la articolul 39
  , distribuitorul nu pune bateria la dispoziție pe piață până când bateria nu devine conformă. De asemenea, atunci când
  consideră sau are motive să creadă că
  bateria prezintă un risc, distribuitorul informează producătorul sau importatorul în acest sens, precum și autoritățile competente de supraveghere a pieței.

Amendamentul 278

Amendamentul 278

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 42 – alineatul 5

Articolul 42 – alineatul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 5.   Distribuitorii care consideră sau au motive să creadă că o baterie pe care au pus-o la dispoziție pe piață nu este conformă cu cerințele prevăzute în capitolele II și III se asigură că sunt luate măsurile corective necesare pentru a asigura conformitatea bateriei respective, pentru a o retrage sau pentru a o rechema, după caz. De asemenea, în cazul în care bateria prezintă un risc, distribuitorii informează imediat în acest sens autoritatea națională din statul membru în care au pus bateria la dispoziție pe piață, indicând detaliile, în special cu privire la neconformitate și la orice măsuri corective luate. | 5.   Distribuitorii care consideră sau au motive să creadă că o baterie pe care au pus-o la dispoziție pe piață nu este conformă cu cerințele prevăzute în capitolele II și III
  și la articolul 39
  se asigură că sunt luate măsurile corective necesare pentru a asigura conformitatea bateriei respective, pentru a o retrage sau pentru a o rechema, după caz. De asemenea, în cazul în care
  consideră sau au motive să creadă că
  bateria prezintă un risc, distribuitorii informează imediat în acest sens autoritatea națională din statul membru în care au pus bateria la dispoziție pe piață, indicând detaliile, în special cu privire la neconformitate și la orice măsuri corective luate. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

5.   Distribuitorii care consideră sau au motive să creadă că o baterie pe care au pus-o la dispoziție pe piață nu este conformă cu cerințele prevăzute în capitolele II și III se asigură că sunt luate măsurile corective necesare pentru a asigura conformitatea bateriei respective, pentru a o retrage sau pentru a o rechema, după caz. De asemenea, în cazul în care bateria prezintă un risc, distribuitorii informează imediat în acest sens autoritatea națională din statul membru în care au pus bateria la dispoziție pe piață, indicând detaliile, în special cu privire la neconformitate și la orice măsuri corective luate.

5.   Distribuitorii care consideră sau au motive să creadă că o baterie pe care au pus-o la dispoziție pe piață nu este conformă cu cerințele prevăzute în capitolele II și III
  și la articolul 39
  se asigură că sunt luate măsurile corective necesare pentru a asigura conformitatea bateriei respective, pentru a o retrage sau pentru a o rechema, după caz. De asemenea, în cazul în care
  consideră sau au motive să creadă că
  bateria prezintă un risc, distribuitorii informează imediat în acest sens autoritatea națională din statul membru în care au pus bateria la dispoziție pe piață, indicând detaliile, în special cu privire la neconformitate și la orice măsuri corective luate.

Amendamentul 279

Amendamentul 279

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 42 – alineatul 6

Articolul 42 – alineatul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 6.   În urma unei cereri motivate din partea unei autorități naționale, distribuitorii îi furnizează
  acesteia
  toate informațiile și documentația tehnică necesare pentru a demonstra conformitatea bateriei cu cerințele prevăzute în capitolele II și III, într-o limbă care poate fi ușor de înțeles de către autoritatea în cauză. Informațiile și documentația tehnică pot fi furnizate pe suport de hârtie sau în format electronic. Distribuitorii cooperează cu autoritatea națională, la cererea acesteia, cu privire la orice măsură întreprinsă pentru a elimina riscurile prezentate de bateriile pe care aceștia le-au pus la dispoziție pe piață. | 6.   În urma unei cereri motivate din partea unei autorități naționale, distribuitorii îi furnizează
  autorității respective
  toate informațiile și documentația tehnică necesare pentru a demonstra conformitatea bateriei cu cerințele prevăzute în capitolele II și III
  și la articolul 39
  , într-o limbă care poate fi ușor de înțeles de către autoritatea în cauză. Informațiile și documentația tehnică pot fi furnizate pe suport de hârtie sau în format electronic. Distribuitorii cooperează cu autoritatea națională, la cererea acesteia, cu privire la orice măsură întreprinsă pentru a elimina riscurile prezentate de bateriile pe care aceștia le-au pus la dispoziție pe piață. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

6.   În urma unei cereri motivate din partea unei autorități naționale, distribuitorii îi furnizează
  acesteia
  toate informațiile și documentația tehnică necesare pentru a demonstra conformitatea bateriei cu cerințele prevăzute în capitolele II și III, într-o limbă care poate fi ușor de înțeles de către autoritatea în cauză. Informațiile și documentația tehnică pot fi furnizate pe suport de hârtie sau în format electronic. Distribuitorii cooperează cu autoritatea națională, la cererea acesteia, cu privire la orice măsură întreprinsă pentru a elimina riscurile prezentate de bateriile pe care aceștia le-au pus la dispoziție pe piață.

6.   În urma unei cereri motivate din partea unei autorități naționale, distribuitorii îi furnizează
  autorității respective
  toate informațiile și documentația tehnică necesare pentru a demonstra conformitatea bateriei cu cerințele prevăzute în capitolele II și III
  și la articolul 39
  , într-o limbă care poate fi ușor de înțeles de către autoritatea în cauză. Informațiile și documentația tehnică pot fi furnizate pe suport de hârtie sau în format electronic. Distribuitorii cooperează cu autoritatea națională, la cererea acesteia, cu privire la orice măsură întreprinsă pentru a elimina riscurile prezentate de bateriile pe care aceștia le-au pus la dispoziție pe piață.

Amendamentul 280

Amendamentul 280

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 43 – paragraful 1

Articolul 43 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Furnizorii de servicii de logistică se asigură că, în cazul bateriilor pe care le manipulează, condițiile de antrepozitare, de ambalare, de adresare sau de expediere nu periclitează conformitatea bateriilor cu cerințele stabilite în capitolele II și
  III
  . | Furnizorii de servicii de logistică
  , inclusiv piețele online,
  se asigură că, în cazul bateriilor pe care le manipulează, condițiile de antrepozitare, de ambalare, de adresare sau de expediere nu periclitează conformitatea bateriilor cu cerințele stabilite în capitolele II
  , III
  și
  VII
  . |
| | Fără a aduce atingere obligațiilor operatorilor economici relevanți prevăzute în capitolul VI, furnizorii de servicii de logistică îndeplinesc, pe lângă cerințele de la primul paragraf, și sarcinile prevăzute la articolul 40 alineatul (4) litera (d) și articolul 40 alineatul (4a). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Furnizorii de servicii de logistică se asigură că, în cazul bateriilor pe care le manipulează, condițiile de antrepozitare, de ambalare, de adresare sau de expediere nu periclitează conformitatea bateriilor cu cerințele stabilite în capitolele II și
  III
  .

III

Furnizorii de servicii de logistică
  , inclusiv piețele online,
  se asigură că, în cazul bateriilor pe care le manipulează, condițiile de antrepozitare, de ambalare, de adresare sau de expediere nu periclitează conformitatea bateriilor cu cerințele stabilite în capitolele II
  , III
  și
  VII
  .

, inclusiv piețele online,

, III

VII

Fără a aduce atingere obligațiilor operatorilor economici relevanți prevăzute în capitolul VI, furnizorii de servicii de logistică îndeplinesc, pe lângă cerințele de la primul paragraf, și sarcinile prevăzute la articolul 40 alineatul (4) litera (d) și articolul 40 alineatul (4a).

Fără a aduce atingere obligațiilor operatorilor economici relevanți prevăzute în capitolul VI, furnizorii de servicii de logistică îndeplinesc, pe lângă cerințele de la primul paragraf, și sarcinile prevăzute la articolul 40 alineatul (4) litera (d) și articolul 40 alineatul (4a).

Amendamentul 281

Amendamentul 281

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 44 – paragraful 1 – partea introductivă

Articolul 44 – paragraful 1 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| În sensul prezentului regulament, un importator sau un distribuitor este considerat producător și i se aplică obligațiile care îi revin producătorului în temeiul articolului 
  40
  , dacă: | În sensul prezentului regulament, un importator sau un distribuitor este considerat producător și i se aplică obligațiile care îi revin producătorului în temeiul articolului
  38
  , dacă
  se aplică oricare dintre următoarele situații
  : |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

În sensul prezentului regulament, un importator sau un distribuitor este considerat producător și i se aplică obligațiile care îi revin producătorului în temeiul articolului 
  40
  , dacă:

40

În sensul prezentului regulament, un importator sau un distribuitor este considerat producător și i se aplică obligațiile care îi revin producătorului în temeiul articolului
  38
  , dacă
  se aplică oricare dintre următoarele situații
  :

38

se aplică oricare dintre următoarele situații

Amendamentul 282

Amendamentul 282

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 44 – paragraful 1 – litera b

Articolul 44 – paragraful 1 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | o baterie deja introdusă pe piață sau pusă în serviciu este modificată de către importator sau distribuitor în așa fel încât poate fi afectată conformitatea cu cerințele din prezentul regulament; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

o baterie deja introdusă pe piață sau pusă în serviciu este modificată de către importator sau distribuitor în așa fel încât poate fi afectată conformitatea cu cerințele din prezentul regulament;

| (b) | o baterie deja introdusă pe piață sau pusă în serviciu este modificată de către importator sau distribuitor în așa fel încât poate fi afectată conformitatea cu cerințele din prezentul regulament;
  sau |
| --- | --- |

(b)

o baterie deja introdusă pe piață sau pusă în serviciu este modificată de către importator sau distribuitor în așa fel încât poate fi afectată conformitatea cu cerințele din prezentul regulament;
  sau

sau

Amendamentul 283

Amendamentul 283

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 46 – alineatul 2 – paragraful 2 – litera d

Articolul 46 – alineatul 2 – paragraful 2 – litera d

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (d) | tipul de baterii pe care producătorul intenționează să le pună la dispoziție pe piață pentru prima dată pe teritoriul unui stat membru, și anume baterii portabile, baterii industriale, baterii ale vehiculelor electrice sau baterii auto; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(d)

tipul de baterii pe care producătorul intenționează să le pună la dispoziție pe piață pentru prima dată pe teritoriul unui stat membru, și anume baterii portabile, baterii industriale, baterii ale vehiculelor electrice sau baterii auto;

| (d) | tipul de baterii pe care producătorul intenționează să le pună la dispoziție pe piață pentru prima dată pe teritoriul unui stat membru, și anume baterii portabile, baterii
  care alimentează mijloace de transport ușoare, baterii
  industriale, baterii ale vehiculelor electrice sau baterii auto; |
| --- | --- |

(d)

tipul de baterii pe care producătorul intenționează să le pună la dispoziție pe piață pentru prima dată pe teritoriul unui stat membru, și anume baterii portabile, baterii
  care alimentează mijloace de transport ușoare, baterii
  industriale, baterii ale vehiculelor electrice sau baterii auto;

care alimentează mijloace de transport ușoare, baterii

Amendamentul 284

Amendamentul 284

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 46 – alineatul 2 – paragraful 2 – litera da (nouă)

Articolul 46 – alineatul 2 – paragraful 2 – litera da (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (da) | elementele chimice din bateriile pe care producătorul intenționează să le pună la dispoziție pe piață pentru prima dată pe teritoriul unui stat membru; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(da)

(da)

elementele chimice din bateriile pe care producătorul intenționează să le pună la dispoziție pe piață pentru prima dată pe teritoriul unui stat membru;

elementele chimice din bateriile pe care producătorul intenționează să le pună la dispoziție pe piață pentru prima dată pe teritoriul unui stat membru;

Amendamentul 285

Amendamentul 285

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 46 – alineatul 2 – paragraful 2 – litera f – partea introductivă

Articolul 46 – alineatul 2 – paragraful 2 – litera f – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (f) | informații privind modul în care producătorul își îndeplinește responsabilitățile prevăzute la articolul 47 și cerințele prevăzute la articolul 48 și, respectiv, la articolul 49: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(f)

informații privind modul în care producătorul își îndeplinește responsabilitățile prevăzute la articolul 47 și cerințele prevăzute la articolul 48 și, respectiv, la articolul 49:

| (f) | informații privind modul în care producătorul își îndeplinește responsabilitățile prevăzute la articolul 47 și cerințele prevăzute la articolul 48
  , articolul 48a
  și, respectiv, la articolul 49: |
| --- | --- |

(f)

informații privind modul în care producătorul își îndeplinește responsabilitățile prevăzute la articolul 47 și cerințele prevăzute la articolul 48
  , articolul 48a
  și, respectiv, la articolul 49:

, articolul 48a

Amendamentul 286

Amendamentul 286

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 46 – alineatul 2 – paragraful 2 – litera f – punctul i – partea introductivă

Articolul 46 – alineatul 2 – paragraful 2 – litera f – punctul i – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (i) | pentru bateriile portabile, cerințele de la prezenta literă (f) sunt îndeplinite furnizând: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(i)

pentru bateriile portabile, cerințele de la prezenta literă (f) sunt îndeplinite furnizând:

| (i) | pentru bateriile portabile
  și bateriile care alimentează mijloace de transport ușoare
  , cerințele de la prezenta literă (f) sunt îndeplinite furnizând: |
| --- | --- |

(i)

pentru bateriile portabile
  și bateriile care alimentează mijloace de transport ușoare
  , cerințele de la prezenta literă (f) sunt îndeplinite furnizând:

și bateriile care alimentează mijloace de transport ușoare

Amendamentul 287

Amendamentul 287

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 46 – alineatul 2 – paragraful 2 – litera f – punctul i – liniuța 1

Articolul 46 – alineatul 2 – paragraful 2 – litera f – punctul i – liniuța 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| — | o declarație care să demonstreze măsurile instituite de producător pentru a îndeplini obligațiile de răspundere a producătorilor prevăzute la articolul 47, măsurile instituite pentru a îndeplini obligațiile de colectare separată prevăzute la articolul 48 alineatul (1) în ceea ce privește cantitatea de baterii pe care producătorul o furnizează, precum și sistemul, pentru a se asigura că datele raportate autorităților competente sunt fiabile; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

o declarație care să demonstreze măsurile instituite de producător pentru a îndeplini obligațiile de răspundere a producătorilor prevăzute la articolul 47, măsurile instituite pentru a îndeplini obligațiile de colectare separată prevăzute la articolul 48 alineatul (1) în ceea ce privește cantitatea de baterii pe care producătorul o furnizează, precum și sistemul, pentru a se asigura că datele raportate autorităților competente sunt fiabile;

| — | o declarație care să demonstreze măsurile instituite de producător pentru a îndeplini obligațiile de răspundere a producătorilor prevăzute la articolul 47, măsurile instituite pentru a îndeplini obligațiile de colectare separată prevăzute la articolul 48 alineatul (1)
  și la articolul 48a alineatul (1)
  în ceea ce privește cantitatea de baterii pe care producătorul o furnizează, precum și sistemul, pentru a se asigura că datele raportate autorităților competente sunt fiabile; |
| --- | --- |

—

o declarație care să demonstreze măsurile instituite de producător pentru a îndeplini obligațiile de răspundere a producătorilor prevăzute la articolul 47, măsurile instituite pentru a îndeplini obligațiile de colectare separată prevăzute la articolul 48 alineatul (1)
  și la articolul 48a alineatul (1)
  în ceea ce privește cantitatea de baterii pe care producătorul o furnizează, precum și sistemul, pentru a se asigura că datele raportate autorităților competente sunt fiabile;

și la articolul 48a alineatul (1)

Amendamentul 288

Amendamentul 288

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 46 – alineatul 2 – paragraful 2 – litera f – punctul i – liniuța 2

Articolul 46 – alineatul 2 – paragraful 2 – litera f – punctul i – liniuța 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| — | după caz, numele și datele de contact, inclusiv
  codul poștal și locul
  ,
  strada și
  numărul
  , țara, numerele
  de telefon
  și de fax
  , adresa de internet și adresa de e-mail, precum și codul național de identificare a organizației care implementează răspunderea extinsă a producătorilor căreia producătorul i-a încredințat îndeplinirea obligației de răspundere extinsă a producătorilor, în conformitate cu articolul 47
  alineatul
   (2), inclusiv numărul din registrul comerțului sau un număr de înregistrare oficial echivalent al organizației care implementează răspunderea extinsă a producătorilor, inclusiv numărul de identificare fiscală european sau național al organizației care implementează răspunderea extinsă a producătorilor și mandatul producătorului reprezentat; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

după caz, numele și datele de contact, inclusiv
  codul poștal și locul
  ,
  strada și
  numărul
  , țara, numerele
  de telefon
  și de fax
  , adresa de internet și adresa de e-mail, precum și codul național de identificare a organizației care implementează răspunderea extinsă a producătorilor căreia producătorul i-a încredințat îndeplinirea obligației de răspundere extinsă a producătorilor, în conformitate cu articolul 47
  alineatul
   (2), inclusiv numărul din registrul comerțului sau un număr de înregistrare oficial echivalent al organizației care implementează răspunderea extinsă a producătorilor, inclusiv numărul de identificare fiscală european sau național al organizației care implementează răspunderea extinsă a producătorilor și mandatul producătorului reprezentat;

codul poștal și locul

strada și

, țara, numerele

și de fax

alineatul

| — | după caz, numele și datele de contact, inclusiv
  adresa poștală
  , numărul de telefon, adresa de internet și adresa de e-mail, precum și codul național de identificare a organizației care implementează răspunderea extinsă a producătorilor căreia producătorul i-a încredințat îndeplinirea obligației de răspundere extinsă a producătorilor, în conformitate cu articolul 47
  alineatele
   (2)
  și (4)
  , inclusiv numărul din registrul comerțului sau un număr de înregistrare oficial echivalent al organizației care implementează răspunderea extinsă a producătorilor, inclusiv numărul de identificare fiscală european sau național al organizației care implementează răspunderea extinsă a producătorilor și mandatul producătorului reprezentat; |
| --- | --- |

—

după caz, numele și datele de contact, inclusiv
  adresa poștală
  , numărul de telefon, adresa de internet și adresa de e-mail, precum și codul național de identificare a organizației care implementează răspunderea extinsă a producătorilor căreia producătorul i-a încredințat îndeplinirea obligației de răspundere extinsă a producătorilor, în conformitate cu articolul 47
  alineatele
   (2)
  și (4)
  , inclusiv numărul din registrul comerțului sau un număr de înregistrare oficial echivalent al organizației care implementează răspunderea extinsă a producătorilor, inclusiv numărul de identificare fiscală european sau național al organizației care implementează răspunderea extinsă a producătorilor și mandatul producătorului reprezentat;

adresa poștală

alineatele

și (4)

Amendamentul 289

Amendamentul 289

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 46 – alineatul 2 – paragraful 2 – litera f – punctul i – liniuța 2 a (nouă)

Articolul 46 – alineatul 2 – paragraful 2 – litera f – punctul i – liniuța 2 a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | — | în cazul în care organizația care implementează răspunderea extinsă a producătorilor reprezintă mai mulți producători, aceasta indică separat modul în care fiecare producător reprezentat îndeplinește responsabilitățile prevăzute la articolul 47; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

în cazul în care organizația care implementează răspunderea extinsă a producătorilor reprezintă mai mulți producători, aceasta indică separat modul în care fiecare producător reprezentat îndeplinește responsabilitățile prevăzute la articolul 47;

în cazul în care organizația care implementează răspunderea extinsă a producătorilor reprezintă mai mulți producători, aceasta indică separat modul în care fiecare producător reprezentat îndeplinește responsabilitățile prevăzute la articolul 47;

Amendamentul 290

Amendamentul 290

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 46 – alineatul 2 – paragraful 2 – litera f – punctul ii – liniuța 2

Articolul 46 – alineatul 2 – paragraful 2 – litera f – punctul ii – liniuța 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| — | după caz, codul național de identificare a organizației care implementează răspunderea extinsă a producătorilor căreia producătorul i-a încredințat îndeplinirea obligației de răspundere extinsă a producătorilor, în conformitate cu articolul 47 alineatele (2) și (4), inclusiv numărul din registrul comerțului sau un număr de înregistrare oficial echivalent al organizației care implementează răspunderea extinsă a producătorilor, inclusiv numărul de identificare fiscală european sau național al organizației care implementează răspunderea extinsă a producătorilor și mandatul producătorului reprezentat; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

după caz, codul național de identificare a organizației care implementează răspunderea extinsă a producătorilor căreia producătorul i-a încredințat îndeplinirea obligației de răspundere extinsă a producătorilor, în conformitate cu articolul 47 alineatele (2) și (4), inclusiv numărul din registrul comerțului sau un număr de înregistrare oficial echivalent al organizației care implementează răspunderea extinsă a producătorilor, inclusiv numărul de identificare fiscală european sau național al organizației care implementează răspunderea extinsă a producătorilor și mandatul producătorului reprezentat;

| — | după caz,
  numele și datele de contact, inclusiv adresa poștală, numărul de telefon, adresa de e-mail și adresa de internet, precum și
  codul național de identificare a organizației care implementează răspunderea extinsă a producătorilor căreia producătorul i-a încredințat îndeplinirea obligației de răspundere extinsă a producătorilor, în conformitate cu articolul 47 alineatele (2) și (4), inclusiv numărul din registrul comerțului sau un număr de înregistrare oficial echivalent al organizației care implementează răspunderea extinsă a producătorilor, inclusiv numărul de identificare fiscală european sau național al organizației care implementează răspunderea extinsă a producătorilor și mandatul producătorului reprezentat; |
| --- | --- |

—

după caz,
  numele și datele de contact, inclusiv adresa poștală, numărul de telefon, adresa de e-mail și adresa de internet, precum și
  codul național de identificare a organizației care implementează răspunderea extinsă a producătorilor căreia producătorul i-a încredințat îndeplinirea obligației de răspundere extinsă a producătorilor, în conformitate cu articolul 47 alineatele (2) și (4), inclusiv numărul din registrul comerțului sau un număr de înregistrare oficial echivalent al organizației care implementează răspunderea extinsă a producătorilor, inclusiv numărul de identificare fiscală european sau național al organizației care implementează răspunderea extinsă a producătorilor și mandatul producătorului reprezentat;

numele și datele de contact, inclusiv adresa poștală, numărul de telefon, adresa de e-mail și adresa de internet, precum și

Amendamentul 291

Amendamentul 291

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 46 – alineatul 2 a (nou)

Articolul 46 – alineatul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Producătorii care furnizează baterii prin intermediul mijloacelor de comunicare de la distanță se înregistrează în statul membru în care vând. Dacă acești producători nu sunt înregistrați în statul membru în care vând, ei se înregistrează prin intermediul reprezentantului lor autorizat. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2a.
     
  Producătorii care furnizează baterii prin intermediul mijloacelor de comunicare de la distanță se înregistrează în statul membru în care vând. Dacă acești producători nu sunt înregistrați în statul membru în care vând, ei se înregistrează prin intermediul reprezentantului lor autorizat.

Amendamentul 292

Amendamentul 292

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 46 – alineatul 3 – litera da (nouă)

Articolul 46 – alineatul 3 – litera da (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (da) | poate refuza înregistrarea furnizată de producător, în caz de nerespectare sau de respectare insuficientă a obligației prevăzute la alineatul (2). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(da)

(da)

poate refuza înregistrarea furnizată de producător, în caz de nerespectare sau de respectare insuficientă a obligației prevăzute la alineatul (2).

poate refuza înregistrarea furnizată de producător, în caz de nerespectare sau de respectare insuficientă a obligației prevăzute la alineatul (2).

Amendamentul 293

Amendamentul 293

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 46 – alineatul 4 a (nou)

Articolul 46 – alineatul 4 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Producătorii de baterii furnizează piețelor online informații cu privire la înregistrarea lor sau la reprezentantul lor autorizat în statele membre în care vând. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4a.
     
  Producătorii de baterii furnizează piețelor online informații cu privire la înregistrarea lor sau la reprezentantul lor autorizat în statele membre în care vând.

Amendamentul 294

Amendamentul 294

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 47 – alineatul 1 – litera a

Articolul 47 – alineatul 1 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | a organiza colectarea separată a deșeurilor de baterii, în conformitate cu articolele 48 și 49, și transportul, pregătirea pentru reafectare și refabricare, tratarea și reciclarea deșeurilor de baterii,
  inclusiv
  măsurile de siguranță necesare, în conformitate cu articolul 56; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

a organiza colectarea separată a deșeurilor de baterii, în conformitate cu articolele 48 și 49, și transportul, pregătirea pentru reafectare și refabricare, tratarea și reciclarea deșeurilor de baterii,
  inclusiv
  măsurile de siguranță necesare, în conformitate cu articolul 56;

inclusiv

| (a) | a
  acoperi cel puțin costurile menționate la articolul 8a alineatul (4) litera (a) din Directiva 2008/98/CE, inclusiv costurile pentru a
  organiza colectarea separată a deșeurilor de baterii, în conformitate cu articolele 48
  , 48a
  și 49, și transportul, pregătirea pentru reafectare și refabricare, tratarea
  , pregătirea pentru reutilizare
  și reciclarea deșeurilor de baterii,
  precum și
  măsurile de siguranță necesare, în conformitate cu articolul 56; |
| --- | --- |

(a)

a
  acoperi cel puțin costurile menționate la articolul 8a alineatul (4) litera (a) din Directiva 2008/98/CE, inclusiv costurile pentru a
  organiza colectarea separată a deșeurilor de baterii, în conformitate cu articolele 48
  , 48a
  și 49, și transportul, pregătirea pentru reafectare și refabricare, tratarea
  , pregătirea pentru reutilizare
  și reciclarea deșeurilor de baterii,
  precum și
  măsurile de siguranță necesare, în conformitate cu articolul 56;

acoperi cel puțin costurile menționate la articolul 8a alineatul (4) litera (a) din Directiva 2008/98/CE, inclusiv costurile pentru a

, 48a

, pregătirea pentru reutilizare

precum și

Amendamentul 295

Amendamentul 295

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 47 – alineatul 1 – litera c

Articolul 47 – alineatul 1 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | a promova colectarea separată a bateriilor, inclusiv prin acoperirea costurilor de efectuare a anchetelor pentru a identifica bateriile eliminate în mod necorespunzător de către utilizatorii finali, în conformitate cu articolul 48 alineatul (1); |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

a promova colectarea separată a bateriilor, inclusiv prin acoperirea costurilor de efectuare a anchetelor pentru a identifica bateriile eliminate în mod necorespunzător de către utilizatorii finali, în conformitate cu articolul 48 alineatul (1);

| (c) | a promova colectarea separată a bateriilor, inclusiv prin acoperirea costurilor de
  colectare a datelor și de
  efectuare a anchetelor
  periodice
  pentru a identifica bateriile eliminate în mod necorespunzător de către utilizatorii finali, în conformitate cu articolul 48 alineatul (1); |
| --- | --- |

(c)

a promova colectarea separată a bateriilor, inclusiv prin acoperirea costurilor de
  colectare a datelor și de
  efectuare a anchetelor
  periodice
  pentru a identifica bateriile eliminate în mod necorespunzător de către utilizatorii finali, în conformitate cu articolul 48 alineatul (1);

colectare a datelor și de

periodice

Amendamentul 296

Amendamentul 296

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 47 – alineatul 1 – litera da (nouă)

Articolul 47 – alineatul 1 – litera da (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (da) | a organiza campanii de sensibilizare și/sau a acorda stimulente economice, inclusiv cele enumerate în anexa IVa la Directiva 2008/98/CE, cu scopul de a încuraja utilizatorii finali să elimine deșeurile de baterii într-un mod care să fie în concordanță cu informațiile privind prevenirea și gestionarea deșeurilor de baterii care le sunt puse la dispoziție în conformitate cu articolul 60 alineatul (1); |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(da)

(da)

a organiza campanii de sensibilizare și/sau a acorda stimulente economice, inclusiv cele enumerate în anexa IVa la Directiva 2008/98/CE, cu scopul de a încuraja utilizatorii finali să elimine deșeurile de baterii într-un mod care să fie în concordanță cu informațiile privind prevenirea și gestionarea deșeurilor de baterii care le sunt puse la dispoziție în conformitate cu articolul 60 alineatul (1);

a organiza campanii de sensibilizare și/sau a acorda stimulente economice, inclusiv cele enumerate în anexa IVa la Directiva 2008/98/CE, cu scopul de a încuraja utilizatorii finali să elimine deșeurile de baterii într-un mod care să fie în concordanță cu informațiile privind prevenirea și gestionarea deșeurilor de baterii care le sunt puse la dispoziție în conformitate cu articolul 60 alineatul (1);

Amendamentul 297

Amendamentul 297

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 47 – alineatul 1 – litera e

Articolul 47 – alineatul 1 – litera e

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (e) | a finanța activitățile menționate la literele (a)-(
  d
  ). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(e)

a finanța activitățile menționate la literele (a)-(
  d
  ).

d

| (e) | a finanța activitățile menționate la literele (a)-(
  da
  ). |
| --- | --- |

(e)

a finanța activitățile menționate la literele (a)-(
  da
  ).

da

Amendamentul 298

Amendamentul 298

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 47 – alineatul 3 – litera a

Articolul 47 – alineatul 3 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | dispun de mijloacele
  organizatorice și
  financiare necesare pentru a îndeplini obligațiile de răspundere extinsă a producătorilor, menționate la alineatul (1); |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

dispun de mijloacele
  organizatorice și
  financiare necesare pentru a îndeplini obligațiile de răspundere extinsă a producătorilor, menționate la alineatul (1);

organizatorice și

| (a) | dispun de mijloacele
  financiare sau de mijloacele
  financiare
  și organizatorice
  necesare pentru a îndeplini obligațiile de răspundere extinsă a producătorilor, menționate la alineatul (1); |
| --- | --- |

(a)

dispun de mijloacele
  financiare sau de mijloacele
  financiare
  și organizatorice
  necesare pentru a îndeplini obligațiile de răspundere extinsă a producătorilor, menționate la alineatul (1);

financiare sau de mijloacele

și organizatorice

Amendamentul 299

Amendamentul 299

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 47 – alineatul 4 – litera a

Articolul 47 – alineatul 4 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | sunt adaptate
  cel puțin
  în funcție de tipul de baterie și de compoziția chimică a bateriilor și, după caz, ținând seama de posibilitatea de reîncărcare și de nivelul de conținut reciclat utilizat la fabricarea bateriilor; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

sunt adaptate
  cel puțin
  în funcție de tipul de baterie și de compoziția chimică a bateriilor și, după caz, ținând seama de posibilitatea de reîncărcare și de nivelul de conținut reciclat utilizat la fabricarea bateriilor;

cel puțin

| (a) | sunt adaptate
  în conformitate cu criteriile stabilite la articolul 8a alineatul (4) litera (b) din Directiva 2008/98/CE și
  în funcție de tipul de baterie și de compoziția chimică a bateriilor și, după caz, ținând seama de posibilitatea de reîncărcare
  , de durabilitatea
  și de nivelul de conținut reciclat utilizat la fabricarea bateriilor
  , precum și posibilitatea de a fi refabricate sau reafectate și de amprenta lor de carbon
  ; |
| --- | --- |

(a)

sunt adaptate
  în conformitate cu criteriile stabilite la articolul 8a alineatul (4) litera (b) din Directiva 2008/98/CE și
  în funcție de tipul de baterie și de compoziția chimică a bateriilor și, după caz, ținând seama de posibilitatea de reîncărcare
  , de durabilitatea
  și de nivelul de conținut reciclat utilizat la fabricarea bateriilor
  , precum și posibilitatea de a fi refabricate sau reafectate și de amprenta lor de carbon
  ;

în conformitate cu criteriile stabilite la articolul 8a alineatul (4) litera (b) din Directiva 2008/98/CE și

, de durabilitatea

, precum și posibilitatea de a fi refabricate sau reafectate și de amprenta lor de carbon

Amendamentul 300

Amendamentul 300

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 47 – alineatul 4 – litera b

Articolul 47 – alineatul 4 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | sunt ajustate pentru a ține seama de eventualele venituri realizate de organizațiile care implementează răspunderea extinsă a producătorilor din reutilizare și din vânzările de materii prime secundare obținute din baterii și din deșeurile de baterii; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

sunt ajustate pentru a ține seama de eventualele venituri realizate de organizațiile care implementează răspunderea extinsă a producătorilor din reutilizare și din vânzările de materii prime secundare obținute din baterii și din deșeurile de baterii;

| (b) | sunt ajustate pentru a ține seama de eventualele venituri realizate de organizațiile care implementează răspunderea extinsă a producătorilor din reutilizare
  , refabricare, reafectare
  și din vânzările de materii prime secundare obținute din baterii și din deșeurile de baterii; |
| --- | --- |

(b)

sunt ajustate pentru a ține seama de eventualele venituri realizate de organizațiile care implementează răspunderea extinsă a producătorilor din reutilizare
  , refabricare, reafectare
  și din vânzările de materii prime secundare obținute din baterii și din deșeurile de baterii;

, refabricare, reafectare

Amendamentul 301

Amendamentul 301

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 47 – alineatul 5

Articolul 47 – alineatul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 5.   În cazul în care, în conformitate cu articolul 48 alineatul (2), articolul 49 alineatul (3), articolul 53 alineatul (1), articolul 56 alineatul (1) și articolul 61 alineatele (1), (2) și (3), activitățile de îndeplinire a obligațiilor menționate la alineatul (1) literele (a)-(d) sunt desfășurate de o parte terță alta decât un producător sau o organizație care implementează răspunderea extinsă a producătorilor, costurile care trebuie suportate de producători nu depășesc costurile care sunt necesare pentru a realiza aceste activități într-un mod eficient din punctul de vedere al costurilor. Aceste costuri sunt stabilite în mod transparent între producători și părțile terțe în cauză și sunt ajustate pentru a ține cont de eventualele venituri obținute din reutilizare și din vânzările de materii prime secundare obținute din baterii și din deșeurile de baterii. | 5.   În cazul în care, în conformitate cu articolul 48 alineatul (2), articolul 
  48a alineatul (2), articolul
   49 alineatul (3), articolul 53 alineatul (1), articolul 56 alineatul (1) și articolul 61 alineatele (1), (2) și (3), activitățile de îndeplinire a obligațiilor menționate la alineatul (1) literele (a)-(d) sunt desfășurate de o parte terță alta decât un producător sau o organizație care implementează răspunderea extinsă a producătorilor, costurile care trebuie suportate de producători nu depășesc costurile care sunt necesare pentru a realiza aceste activități într-un mod eficient din punctul de vedere al costurilor. Aceste costuri sunt stabilite în mod transparent între producători și părțile terțe în cauză și sunt ajustate pentru a ține cont de eventualele venituri obținute din reutilizare
  , refabricare, reafectare
  și din vânzările de materii prime secundare obținute din baterii și din deșeurile de baterii. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

5.   În cazul în care, în conformitate cu articolul 48 alineatul (2), articolul 49 alineatul (3), articolul 53 alineatul (1), articolul 56 alineatul (1) și articolul 61 alineatele (1), (2) și (3), activitățile de îndeplinire a obligațiilor menționate la alineatul (1) literele (a)-(d) sunt desfășurate de o parte terță alta decât un producător sau o organizație care implementează răspunderea extinsă a producătorilor, costurile care trebuie suportate de producători nu depășesc costurile care sunt necesare pentru a realiza aceste activități într-un mod eficient din punctul de vedere al costurilor. Aceste costuri sunt stabilite în mod transparent între producători și părțile terțe în cauză și sunt ajustate pentru a ține cont de eventualele venituri obținute din reutilizare și din vânzările de materii prime secundare obținute din baterii și din deșeurile de baterii.

5.   În cazul în care, în conformitate cu articolul 48 alineatul (2), articolul 
  48a alineatul (2), articolul
   49 alineatul (3), articolul 53 alineatul (1), articolul 56 alineatul (1) și articolul 61 alineatele (1), (2) și (3), activitățile de îndeplinire a obligațiilor menționate la alineatul (1) literele (a)-(d) sunt desfășurate de o parte terță alta decât un producător sau o organizație care implementează răspunderea extinsă a producătorilor, costurile care trebuie suportate de producători nu depășesc costurile care sunt necesare pentru a realiza aceste activități într-un mod eficient din punctul de vedere al costurilor. Aceste costuri sunt stabilite în mod transparent între producători și părțile terțe în cauză și sunt ajustate pentru a ține cont de eventualele venituri obținute din reutilizare
  , refabricare, reafectare
  și din vânzările de materii prime secundare obținute din baterii și din deșeurile de baterii.

Amendamentul 302

Amendamentul 302

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 47 – alineatul 6 – paragraful 1

Articolul 47 – alineatul 6 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 6.   
  Organizațiile
  care implementează răspunderea extinsă a producătorilor
  depun
  o cerere de autorizație la autoritatea competentă. Autorizația se acordă numai în cazul în care se demonstrează că măsurile instituite de organizația care implementează răspunderea extinsă a producătorilor sunt suficiente pentru a îndeplini obligațiile stabilite în prezentul
  articol
  , în ceea ce privește cantitatea de baterii puse la dispoziție pe piață pentru prima dată pe teritoriul unui stat membru de către producătorii în numele cărora acționează. Autoritatea competentă verifică periodic dacă sunt în continuare îndeplinite condițiile de autorizare prevăzute la alineatele (1), (3), (4) și (5).
  Autoritățile competente stabilesc detaliile procedurii
  de
  autorizare
  și
  modalitățile
  de
  verificare
  a 
  conformității, inclusiv informațiile care trebuie furnizate
  în
  acest sens de către producători. | 6.   
  Un producător sau o organizație
  care implementează răspunderea extinsă a producătorilor
  , care acționează în numele acestora, depune
  o cerere de autorizație la autoritatea competentă. Autorizația se acordă numai în cazul în care se demonstrează că măsurile instituite
  de producător sau
  de organizația care implementează răspunderea extinsă a producătorilor sunt suficiente
  și că aceștia dispun de mijloacele financiare sau de mijloacele financiare și organizatorice
  pentru a îndeplini obligațiile stabilite în prezentul
  capitol
  , în ceea ce privește cantitatea de baterii puse la dispoziție pe piață pentru prima dată pe teritoriul unui stat membru de către producătorii în numele cărora acționează
  și că
  sunt
  conforme cu atingerea obiectivelor referitoare
  la
  colectarea separată a deșeurilor de baterii, nivelul
  de
  reciclare
  și
  nivelurile
  de
  eficiență
  a 
  reciclării stabilite
  în
  prezentul regulament.
  Autoritatea competentă verifică periodic
  și cel puțin o dată la trei ani
  dacă sunt în continuare îndeplinite condițiile de autorizare prevăzute la alineatele (1), (3), (4) și (5).
  Autorizația poate fi revocată atunci când obiectivele de colectare stabilite la articolul 48 alineatul (4) sau la articolul 48a alineatul (5) nu sunt atinse sau atunci când producătorul sau organizația care implementează răspunderea extinsă a producătorilor încalcă articolul 49 alineatele (1), (2) sau (3). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

6.   
  Organizațiile
  care implementează răspunderea extinsă a producătorilor
  depun
  o cerere de autorizație la autoritatea competentă. Autorizația se acordă numai în cazul în care se demonstrează că măsurile instituite de organizația care implementează răspunderea extinsă a producătorilor sunt suficiente pentru a îndeplini obligațiile stabilite în prezentul
  articol
  , în ceea ce privește cantitatea de baterii puse la dispoziție pe piață pentru prima dată pe teritoriul unui stat membru de către producătorii în numele cărora acționează. Autoritatea competentă verifică periodic dacă sunt în continuare îndeplinite condițiile de autorizare prevăzute la alineatele (1), (3), (4) și (5).
  Autoritățile competente stabilesc detaliile procedurii
  de
  autorizare
  și
  modalitățile
  de
  verificare
  a 
  conformității, inclusiv informațiile care trebuie furnizate
  în
  acest sens de către producători.

6.   
  Un producător sau o organizație
  care implementează răspunderea extinsă a producătorilor
  , care acționează în numele acestora, depune
  o cerere de autorizație la autoritatea competentă. Autorizația se acordă numai în cazul în care se demonstrează că măsurile instituite
  de producător sau
  de organizația care implementează răspunderea extinsă a producătorilor sunt suficiente
  și că aceștia dispun de mijloacele financiare sau de mijloacele financiare și organizatorice
  pentru a îndeplini obligațiile stabilite în prezentul
  capitol
  , în ceea ce privește cantitatea de baterii puse la dispoziție pe piață pentru prima dată pe teritoriul unui stat membru de către producătorii în numele cărora acționează
  și că
  sunt
  conforme cu atingerea obiectivelor referitoare
  la
  colectarea separată a deșeurilor de baterii, nivelul
  de
  reciclare
  și
  nivelurile
  de
  eficiență
  a 
  reciclării stabilite
  în
  prezentul regulament.
  Autoritatea competentă verifică periodic
  și cel puțin o dată la trei ani
  dacă sunt în continuare îndeplinite condițiile de autorizare prevăzute la alineatele (1), (3), (4) și (5).
  Autorizația poate fi revocată atunci când obiectivele de colectare stabilite la articolul 48 alineatul (4) sau la articolul 48a alineatul (5) nu sunt atinse sau atunci când producătorul sau organizația care implementează răspunderea extinsă a producătorilor încalcă articolul 49 alineatele (1), (2) sau (3).

Amendamentul 303

Amendamentul 303

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 47 – alineatul 6 – paragraful 2

Articolul 47 – alineatul 6 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Organizațiile care implementează răspunderea extinsă a producătorilor notifică autoritatea competentă, fără întârzieri nejustificate, cu privire la orice modificări aduse informațiilor cuprinse în cererea de autorizare, cu privire la orice modificări referitoare la condițiile de autorizare și cu privire la încetare definitivă a activității. | Producătorul sau
  organizațiile care implementează răspunderea extinsă a producătorilor
  , care acționează în numele acestora,
  notifică autoritatea competentă, fără întârzieri nejustificate, cu privire la orice modificări aduse informațiilor cuprinse în cererea de autorizare, cu privire la orice modificări referitoare la condițiile de autorizare și cu privire la încetare definitivă a activității. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Organizațiile care implementează răspunderea extinsă a producătorilor notifică autoritatea competentă, fără întârzieri nejustificate, cu privire la orice modificări aduse informațiilor cuprinse în cererea de autorizare, cu privire la orice modificări referitoare la condițiile de autorizare și cu privire la încetare definitivă a activității.

Producătorul sau
  organizațiile care implementează răspunderea extinsă a producătorilor
  , care acționează în numele acestora,
  notifică autoritatea competentă, fără întârzieri nejustificate, cu privire la orice modificări aduse informațiilor cuprinse în cererea de autorizare, cu privire la orice modificări referitoare la condițiile de autorizare și cu privire la încetare definitivă a activității.

Producătorul sau

, care acționează în numele acestora,

Amendamentul 304

Amendamentul 304

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 47 – alineatul 9 – litera c

Articolul 47 – alineatul 9 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | rata de colectare separată a deșeurilor de baterii, nivelul de reciclare și nivelurile de
  eficiență
  a 
  reciclării
  atinse pe baza cantității de baterii puse la dispoziție pe piață pentru prima dată în statul membru de către producătorii membri; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

rata de colectare separată a deșeurilor de baterii, nivelul de reciclare și nivelurile de
  eficiență
  a 
  reciclării
  atinse pe baza cantității de baterii puse la dispoziție pe piață pentru prima dată în statul membru de către producătorii membri;

eficiență

reciclării

| (c) | rata de colectare separată a deșeurilor de baterii, nivelul de reciclare
  , nivelurile de eficiență a reciclării
  și nivelurile de
  recuperare
  a 
  materialelor
  atinse pe baza cantității de baterii puse la dispoziție pe piață pentru prima dată în statul membru de către producătorii membri; |
| --- | --- |

(c)

rata de colectare separată a deșeurilor de baterii, nivelul de reciclare
  , nivelurile de eficiență a reciclării
  și nivelurile de
  recuperare
  a 
  materialelor
  atinse pe baza cantității de baterii puse la dispoziție pe piață pentru prima dată în statul membru de către producătorii membri;

, nivelurile de eficiență a reciclării

recuperare

materialelor

Amendamentul 305

Amendamentul 305

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 47 – alineatul 9 – litera da (nouă)

Articolul 47 – alineatul 9 – litera da (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (da) | procedura de selecție a operatorilor care se ocupă de gestionarea deșeurilor. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(da)

(da)

procedura de selecție a operatorilor care se ocupă de gestionarea deșeurilor.

procedura de selecție a operatorilor care se ocupă de gestionarea deșeurilor.

Amendamentul 306

Amendamentul 306

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 47 – alineatul 10 a (nou)

Articolul 47 – alineatul 10 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 10a.
     
  În cazul în care un operator efectuează reutilizarea, reafectarea sau refabricarea unei baterii, răspunderea extinsă a producătorului pentru bateria respectivă este transferată de la producător la operatorul respectiv. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

10a.
     
  În cazul în care un operator efectuează reutilizarea, reafectarea sau refabricarea unei baterii, răspunderea extinsă a producătorului pentru bateria respectivă este transferată de la producător la operatorul respectiv.

Amendamentul 307

Amendamentul 307

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 47 – alineatul 13

Articolul 47 – alineatul 13

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 13.   
  Articolele 8 și
  8a din Directiva 2008/98/CE
  nu se aplică bateriilor
  . | 13.   
  Cerințele privind răspunderea extinsă a producătorilor și privind condițiile minime generale pentru sistemele de răspundere extinsă a producătorilor prevăzute la articolul
  8a din Directiva 2008/98/CE
  sunt considerate cerințe minime și sunt completate de dispozițiile prevăzute în prezentul regulament
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

13.   
  Articolele 8 și
  8a din Directiva 2008/98/CE
  nu se aplică bateriilor
  .

13.   
  Cerințele privind răspunderea extinsă a producătorilor și privind condițiile minime generale pentru sistemele de răspundere extinsă a producătorilor prevăzute la articolul
  8a din Directiva 2008/98/CE
  sunt considerate cerințe minime și sunt completate de dispozițiile prevăzute în prezentul regulament
  .

Amendamentul 308

Amendamentul 308

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 48 – alineatul 1 – partea introductivă

Articolul 48 – alineatul 1 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Producătorii sau, dacă sunt desemnate în conformitate cu articolul 47 alineatul (2), organizațiile care implementează răspunderea extinsă a producătorilor, care acționează în numele acestora, asigură colectarea tuturor deșeurilor de baterii portabile, indiferent de natura, de marca sau de originea acestora, pe teritoriul unui stat membru în care aceștia pun bateriile la dispoziție pe piață pentru prima dată. În acest sens, aceștia: | 1.   Producătorii sau, dacă sunt desemnate în conformitate cu articolul 47 alineatul (2), organizațiile care implementează răspunderea extinsă a producătorilor, care acționează în numele acestora, asigură colectarea
  separată a
  tuturor deșeurilor de baterii portabile, indiferent de natura
  , de compoziția chimică
  , de marca sau de originea acestora, pe teritoriul unui stat membru în care aceștia pun bateriile la dispoziție pe piață pentru prima dată. În acest sens, aceștia: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Producătorii sau, dacă sunt desemnate în conformitate cu articolul 47 alineatul (2), organizațiile care implementează răspunderea extinsă a producătorilor, care acționează în numele acestora, asigură colectarea tuturor deșeurilor de baterii portabile, indiferent de natura, de marca sau de originea acestora, pe teritoriul unui stat membru în care aceștia pun bateriile la dispoziție pe piață pentru prima dată. În acest sens, aceștia:

1.   Producătorii sau, dacă sunt desemnate în conformitate cu articolul 47 alineatul (2), organizațiile care implementează răspunderea extinsă a producătorilor, care acționează în numele acestora, asigură colectarea
  separată a
  tuturor deșeurilor de baterii portabile, indiferent de natura
  , de compoziția chimică
  , de marca sau de originea acestora, pe teritoriul unui stat membru în care aceștia pun bateriile la dispoziție pe piață pentru prima dată. În acest sens, aceștia:

Amendamentul 309

Amendamentul 309

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 48 – alineatul 1 – litera a

Articolul 48 – alineatul 1 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | stabilesc puncte de colectare a deșeurilor de baterii portabile; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

stabilesc puncte de colectare a deșeurilor de baterii portabile;

| (a) | stabilesc puncte de
  preluare și de
  colectare a deșeurilor de baterii portabile; |
| --- | --- |

(a)

stabilesc puncte de
  preluare și de
  colectare a deșeurilor de baterii portabile;

preluare și de

Amendamentul 310

Amendamentul 310

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 48 – alineatul 3

Articolul 48 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   
  La eliminarea deșeurilor
  de baterii portabile la punctele de colectare menționate la alineatul (2)
  , utilizatorii finali
  nu sunt taxați sau
  nu sunt
  obligați să cumpere o baterie nouă. | 3.   
  Utilizatorii finali au posibilitatea de a elimina deșeurile
  de baterii portabile la punctele de colectare menționate la alineatul (2)
  și
  nu sunt taxați sau obligați să cumpere o baterie nouă
  și nici să fi cumpărat bateria de la producătorii care înființează punctele de colectare
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   
  La eliminarea deșeurilor
  de baterii portabile la punctele de colectare menționate la alineatul (2)
  , utilizatorii finali
  nu sunt taxați sau
  nu sunt
  obligați să cumpere o baterie nouă.

3.   
  Utilizatorii finali au posibilitatea de a elimina deșeurile
  de baterii portabile la punctele de colectare menționate la alineatul (2)
  și
  nu sunt taxați sau obligați să cumpere o baterie nouă
  și nici să fi cumpărat bateria de la producătorii care înființează punctele de colectare
  .

Amendamentul 311

Amendamentul 311

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 48 – alineatul 4 – paragraful 1 – partea introductivă

Articolul 48 – alineatul 4 – paragraful 1 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4.   Producătorii sau, dacă sunt desemnate în conformitate cu articolul 47 alineatul (2), organizațiile care implementează răspunderea extinsă a producătorilor, care acționează în numele acestora, ating și mențin
  în mod durabil
  cel puțin următoarele obiective de colectare a deșeurilor de baterii portabile, calculate ca procente de baterii portabile
  , excluzând bateriile din mijloacele de transport ușoare
  , puse la dispoziție pe piață pentru prima dată într-un stat membru de către producătorul respectiv sau, colectiv, de către producătorii care sunt acoperiți de o organizație care implementează răspunderea extinsă a producătorilor: | 4.   Producătorii sau, dacă sunt desemnate în conformitate cu articolul 47 alineatul (2), organizațiile care implementează răspunderea extinsă a producătorilor, care acționează în numele acestora, ating și mențin
  anual
  cel puțin următoarele obiective de colectare a deșeurilor de baterii portabile, calculate ca procente de baterii portabile, puse la dispoziție pe piață pentru prima dată într-un stat membru de către producătorul respectiv sau, colectiv, de către producătorii care sunt acoperiți de o organizație care implementează răspunderea extinsă a producătorilor: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4.   Producătorii sau, dacă sunt desemnate în conformitate cu articolul 47 alineatul (2), organizațiile care implementează răspunderea extinsă a producătorilor, care acționează în numele acestora, ating și mențin
  în mod durabil
  cel puțin următoarele obiective de colectare a deșeurilor de baterii portabile, calculate ca procente de baterii portabile
  , excluzând bateriile din mijloacele de transport ușoare
  , puse la dispoziție pe piață pentru prima dată într-un stat membru de către producătorul respectiv sau, colectiv, de către producătorii care sunt acoperiți de o organizație care implementează răspunderea extinsă a producătorilor:

4.   Producătorii sau, dacă sunt desemnate în conformitate cu articolul 47 alineatul (2), organizațiile care implementează răspunderea extinsă a producătorilor, care acționează în numele acestora, ating și mențin
  anual
  cel puțin următoarele obiective de colectare a deșeurilor de baterii portabile, calculate ca procente de baterii portabile, puse la dispoziție pe piață pentru prima dată într-un stat membru de către producătorul respectiv sau, colectiv, de către producătorii care sunt acoperiți de o organizație care implementează răspunderea extinsă a producătorilor:

Amendamentul 312

Amendamentul 312

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 48 – alineatul 4 a (nou)

Articolul 48 – alineatul 4 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Producătorii sau, dacă sunt desemnate în conformitate cu articolul 47 alineatul (2), organizațiile care implementează răspunderea extinsă a producătorilor, care acționează în numele acestora, ating și mențin anual cel puțin următoarele obiective de colectare a deșeurilor de baterii portabile de uz general, calculate ca procente din bateriile portabile de uz general, puse la dispoziție pe piață pentru prima dată într-un stat membru de către producătorul respectiv sau, colectiv, de către producătorii care sunt acoperiți de o organizație care implementează răspunderea extinsă a producătorilor: |
| | (a) | 45 % până la 31 decembrie 2023; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4a.
     
  Producătorii sau, dacă sunt desemnate în conformitate cu articolul 47 alineatul (2), organizațiile care implementează răspunderea extinsă a producătorilor, care acționează în numele acestora, ating și mențin anual cel puțin următoarele obiective de colectare a deșeurilor de baterii portabile de uz general, calculate ca procente din bateriile portabile de uz general, puse la dispoziție pe piață pentru prima dată într-un stat membru de către producătorul respectiv sau, colectiv, de către producătorii care sunt acoperiți de o organizație care implementează răspunderea extinsă a producătorilor:

(a)

(a)

45 % până la 31 decembrie 2023;

45 % până la 31 decembrie 2023;

| (b) | 70 % până la 31 decembrie 2025; |
| --- | --- |

(b)

(b)

70 % până la 31 decembrie 2025;

70 % până la 31 decembrie 2025;

| (c) | 80 % până la 31 decembrie 2030. |
| --- | --- |

(c)

(c)

80 % până la 31 decembrie 2030.

80 % până la 31 decembrie 2030.

Amendamentul 313

Amendamentul 313

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 48 a (nou)

Articolul 48 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 48a |
| | Colectarea deșeurilor de baterii de pe mijloacele de transport ușoare |
| | 1.
     
  Producătorii sau, dacă sunt desemnate în conformitate cu articolul 47 alineatul (2), organizațiile care implementează răspunderea extinsă a producătorilor, care acționează în numele acestora, asigură colectarea tuturor deșeurilor de baterii de pe mijloacele de transport ușoare, indiferent de natura, de compoziția lor chimică, de marca sau de originea acestora, pe teritoriul unui stat membru în care aceștia pun bateriile la dispoziție pe piață pentru prima dată. |
| | 2.
     
  Producătorii de deșeuri de baterii de pe mijloacele de transport ușoare sau, dacă sunt desemnate în conformitate cu articolul 47 alineatul (2), organizațiile care implementează răspunderea extinsă a producătorilor, care acționează în numele acestora, preiau, gratuit și fără obligația ca utilizatorul final să cumpere o baterie nouă, sau să fi achiziționat bateria de la aceștia, toate deșeurile de baterii de pe mijloacele de transport ușoare, indiferent de compoziția chimică, de marca sau de originea acestora, pe teritoriul unui stat membru în care aceștia pun bateriile la dispoziție pe piață pentru prima dată. În acest scop, aceștia preiau deșeurile de baterii de pe mijloacele de transport ușoare de la utilizatorii finali sau de la punctele de preluare și de colectare furnizate în cooperare cu: |
| | (a) | distribuitorii de baterii de pe mijloacele de transport ușoare, în conformitate cu articolul 50 alineatul (1); |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 48a

Articolul 48a

Colectarea deșeurilor de baterii de pe mijloacele de transport ușoare

Colectarea deșeurilor de baterii de pe mijloacele de transport ușoare

1.
     
  Producătorii sau, dacă sunt desemnate în conformitate cu articolul 47 alineatul (2), organizațiile care implementează răspunderea extinsă a producătorilor, care acționează în numele acestora, asigură colectarea tuturor deșeurilor de baterii de pe mijloacele de transport ușoare, indiferent de natura, de compoziția lor chimică, de marca sau de originea acestora, pe teritoriul unui stat membru în care aceștia pun bateriile la dispoziție pe piață pentru prima dată.

2.
     
  Producătorii de deșeuri de baterii de pe mijloacele de transport ușoare sau, dacă sunt desemnate în conformitate cu articolul 47 alineatul (2), organizațiile care implementează răspunderea extinsă a producătorilor, care acționează în numele acestora, preiau, gratuit și fără obligația ca utilizatorul final să cumpere o baterie nouă, sau să fi achiziționat bateria de la aceștia, toate deșeurile de baterii de pe mijloacele de transport ușoare, indiferent de compoziția chimică, de marca sau de originea acestora, pe teritoriul unui stat membru în care aceștia pun bateriile la dispoziție pe piață pentru prima dată. În acest scop, aceștia preiau deșeurile de baterii de pe mijloacele de transport ușoare de la utilizatorii finali sau de la punctele de preluare și de colectare furnizate în cooperare cu:

(a)

(a)

distribuitorii de baterii de pe mijloacele de transport ușoare, în conformitate cu articolul 50 alineatul (1);

distribuitorii de baterii de pe mijloacele de transport ușoare, în conformitate cu articolul 50 alineatul (1);

| (b) | operatorii independenți care repară mijloacele de transport ușoare; |
| --- | --- |

(b)

(b)

operatorii independenți care repară mijloacele de transport ușoare;

operatorii independenți care repară mijloacele de transport ușoare;

| (c) | autoritățile publice sau părțile terțe care desfășoară activități de gestionare a deșeurilor în numele acestora, în conformitate cu articolul 53. |
| --- | --- |

(c)

(c)

autoritățile publice sau părțile terțe care desfășoară activități de gestionare a deșeurilor în numele acestora, în conformitate cu articolul 53.

autoritățile publice sau părțile terțe care desfășoară activități de gestionare a deșeurilor în numele acestora, în conformitate cu articolul 53.

3.
     
  Măsurile de preluare instituite în conformitate cu alineatul (2) acoperă întregul teritoriu al unui stat membru, luând în considerare dimensiunea și densitatea populației, volumul preconizat de deșeuri de baterii de pe mijloacele de transport ușoare, accesibilitatea pentru utilizatorii finali și proximitatea față de aceștia. Măsurile de preluare nu se limitează la zonele în care colectarea și gestionarea ulterioară a deșeurilor de baterii de pe mijloacele de transport ușoare sunt cele mai profitabile.

4.
     
  La eliminarea deșeurilor de baterii de pe mijloacele de transport ușoare la punctele de colectare menționate la alineatul (2), utilizatorii finali trebuie să poată returna, în orice situație, orice baterie reziduală de pe mijloacele de transport ușoare în orice punct de colectare și să poată face acest lucru gratuit sau fără a fi obligați să cumpere o baterie nouă.

5.
     
  Producătorii sau, dacă sunt desemnate în conformitate cu articolul 47 alineatul (2), organizațiile care implementează răspunderea extinsă a producătorilor, care acționează în numele acestora, ating și mențin anual cel puțin următoarele obiective de colectare a bateriilor de pe mijloacele de transport ușoare, calculate ca procente din bateriile de pe mijloacele de transport ușoare, puse la dispoziție pe piață pentru prima dată într-un stat membru de către producătorul respectiv sau, colectiv, de către producătorii care sunt acoperiți de o organizație care implementează răspunderea extinsă a producătorilor:

| (a) | 75 % până la 31 decembrie 2025; |
| --- | --- |

(a)

(a)

75 % până la 31 decembrie 2025;

75 % până la 31 decembrie 2025;

| (b) | 85 % până la 31 decembrie 2030. |
| --- | --- |

(b)

(b)

85 % până la 31 decembrie 2030.

85 % până la 31 decembrie 2030.

Producătorii sau, dacă sunt desemnate în conformitate cu articolul 47 alineatul (2), organizațiile care implementează răspunderea extinsă a producătorilor, care acționează în numele acestora, calculează rata de colectare menționată la prezentul alineat în conformitate cu actul delegat adoptat în baza articolului 55 alineatul (2b).

Producătorii sau, dacă sunt desemnate în conformitate cu articolul 47 alineatul (2), organizațiile care implementează răspunderea extinsă a producătorilor, care acționează în numele acestora, calculează rata de colectare menționată la prezentul alineat în conformitate cu actul delegat adoptat în baza articolului 55 alineatul (2b).

6.
     
  Punctele de colectare instituite în conformitate cu alineatele (1) și (2) de la prezentul articol nu fac obiectul cerințelor de înregistrare sau de autorizare prevăzute în Directiva 2008/98/CE.

7.
     
  Producătorii sau, dacă sunt desemnate în conformitate cu articolul 47 alineatul (2), organizațiile care implementează răspunderea extinsă a producătorilor solicită o autorizație de la autoritatea competentă care trebuie să verifice dacă măsurile luate pentru a asigura respectarea cerințelor stabilite în prezentul articol sunt conforme. În cazul în care autorizația este solicitată de o organizație care implementează răspunderea extinsă a producătorilor, în cererea de autorizare se identifică în mod clar producătorii membri activi pe care îi reprezintă.

8.
     
  Organizația care implementează răspunderea extinsă a producătorilor se asigură că datele aflate în posesia sa rămân confidențiale în ceea ce privește informațiile proprietare sau informațiile care pot fi atribuite direct producătorilor individuali. Autoritatea competentă poate, în cadrul autorizației sale, să stabilească condiții care trebuie îndeplinite în acest scop.

9.
     
  Autorizația prevăzută la alineatul (6) poate fi acordată numai în cazul în care se demonstrează, prin documente justificative, că sunt îndeplinite cerințele de la alineatele (1), (2) și (3) de la prezentul articol și că sunt instituite toate măsurile necesare pentru a permite cel puțin ca obiectivul de colectare menționat la alineatul (5) să fie atins și menținut în mod durabil. Dacă autorizația este solicitată de către o organizație care implementează răspunderea extinsă a producătorilor, atunci aceasta se obține în cadrul procesului de autorizare menționat la articolul 47 alineatul (6).

10.
     
  Autoritatea competentă stabilește detaliile procedurii de acordare a autorizației în temeiul alineatului (7) pentru a asigura respectarea cerințelor prevăzute la alineatele (1)-(4) de la prezentul articol și la articolul 56. Aceasta include cerința ca un expert independent să întocmească un raport de verificare ex ante a măsurilor de colectare în temeiul prezentului articol, într-un mod care să asigure respectarea cerințelor stabilite în prezentul articol. De asemenea, aceasta include termenele pentru verificarea etapelor respective și pentru decizia care urmează să fie luată de către autoritatea competentă, care nu depășesc șase săptămâni de la depunerea unui dosar complet de cerere.

11.
     
  Autoritatea competentă examinează periodic, cel puțin o dată la trei ani, dacă sunt îndeplinite în continuare condițiile de autorizare prevăzute la alineatul (7). Autorizația poate fi revocată atunci când obiectivul de colectare stabilit la alineatul (4) nu este atins sau atunci când producătorul sau organizația care implementează răspunderea extinsă a producătorilor își încalcă grav obligațiile care îi revin în conformitate cu alineatele (1)-(3).

12.
     
  Producătorul sau, dacă este desemnată în conformitate cu articolul 47 alineatul (2), organizația care implementează răspunderea extinsă a producătorilor, care acționează în numele acestora, notifică imediat autoritatea competentă cu privire la orice modificare a condițiilor vizate de cererea de autorizare menționată la alineatul (7), cu privire la orice modificare referitoare la condițiile autorizației prevăzute la alineatul (8), precum și cu privire la încetarea definitivă a activității.

13.
     
  O dată la cinci ani, statele membre efectuează, cel puțin la nivelul NUTS 2, un studiu privind compoziția fluxurilor de deșeuri municipale mixte și de deșeuri de echipamente electrice și electronice colectate, pentru a stabili ponderea deșeurilor de baterii portabile. Primul studiu se efectuează până la 31 decembrie 2023. Pe baza informațiilor obținute, autoritățile competente pot solicita, atunci când acordă sau reexaminează o autorizație în conformitate cu alineatele (7) și (10), ca producătorii de baterii portabile sau organizațiile care implementează răspunderea extinsă a producătorilor să ia măsuri corective pentru a extinde rețeaua lor de puncte de colectare conectate și pentru a desfășura campanii de informare în conformitate cu articolul 60 alineatul (1), proporțional cu ponderea identificată în studiu de deșeuri de baterii portabile prezente în fluxurile de deșeuri municipale mixte și de deșeuri de echipamente electrice și electronice.

Amendamentul 314

Amendamentul 314

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 49 – alineatul - 1 (nou)

Articolul 49 – alineatul - 1 (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | -1.
     
  Producătorii sau, dacă sunt desemnate în conformitate cu articolul 47 alineatul (2), organizațiile care implementează răspunderea extinsă a producătorilor, care acționează în numele acestora, asigură colectarea tuturor deșeurilor de baterii auto, industriale și ale vehiculelor electrice, indiferent de natura, de compoziția chimică, de marca sau de originea acestora, pe teritoriul unui stat membru în care aceștia pun bateriile la dispoziție pe piață pentru prima dată. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

-1.
     
  Producătorii sau, dacă sunt desemnate în conformitate cu articolul 47 alineatul (2), organizațiile care implementează răspunderea extinsă a producătorilor, care acționează în numele acestora, asigură colectarea tuturor deșeurilor de baterii auto, industriale și ale vehiculelor electrice, indiferent de natura, de compoziția chimică, de marca sau de originea acestora, pe teritoriul unui stat membru în care aceștia pun bateriile la dispoziție pe piață pentru prima dată.

Amendamentul 315

Amendamentul 315

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 49 – alineatul 1 – paragraful 1 – partea introductivă

Articolul 49 – alineatul 1 – paragraful 1 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Producătorii de baterii auto, de baterii industriale și de baterii ale vehiculelor electrice sau, dacă sunt desemnate în conformitate cu articolul 47 alineatul (2), organizațiile care implementează răspunderea extinsă a producătorilor preiau, gratuit și fără obligația ca utilizatorul final să cumpere o baterie nouă și nici să fi achiziționat bateria de la aceștia, toate deșeurile de baterii auto, de baterii industriale și de baterii ale vehiculelor electrice de tipul celor pe care le-au pus la dispoziție pe piață pentru prima dată pe teritoriul statului membru respectiv. În acest sens, aceștia acceptă să preia deșeuri de baterii auto, de baterii industriale și de baterii ale vehiculelor electrice de la utilizatorii finali sau de la punctele de colectare puse la dispoziție, în cooperare cu: | 1.   Producătorii de baterii auto, de baterii industriale și de baterii ale vehiculelor electrice sau, dacă sunt desemnate în conformitate cu articolul 47 alineatul (2), organizațiile care implementează răspunderea extinsă a producătorilor preiau, gratuit și fără obligația ca utilizatorul final să cumpere o baterie nouă și nici să fi achiziționat bateria de la aceștia, toate deșeurile de baterii auto, de baterii industriale și de baterii ale vehiculelor electrice de tipul celor pe care le-au pus la dispoziție pe piață pentru prima dată pe teritoriul statului membru respectiv. În acest sens, aceștia acceptă să preia deșeuri de baterii auto, de baterii industriale și de baterii ale vehiculelor electrice de la utilizatorii finali sau de la punctele de
  preluare și de
  colectare puse la dispoziție, în cooperare cu: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Producătorii de baterii auto, de baterii industriale și de baterii ale vehiculelor electrice sau, dacă sunt desemnate în conformitate cu articolul 47 alineatul (2), organizațiile care implementează răspunderea extinsă a producătorilor preiau, gratuit și fără obligația ca utilizatorul final să cumpere o baterie nouă și nici să fi achiziționat bateria de la aceștia, toate deșeurile de baterii auto, de baterii industriale și de baterii ale vehiculelor electrice de tipul celor pe care le-au pus la dispoziție pe piață pentru prima dată pe teritoriul statului membru respectiv. În acest sens, aceștia acceptă să preia deșeuri de baterii auto, de baterii industriale și de baterii ale vehiculelor electrice de la utilizatorii finali sau de la punctele de colectare puse la dispoziție, în cooperare cu:

1.   Producătorii de baterii auto, de baterii industriale și de baterii ale vehiculelor electrice sau, dacă sunt desemnate în conformitate cu articolul 47 alineatul (2), organizațiile care implementează răspunderea extinsă a producătorilor preiau, gratuit și fără obligația ca utilizatorul final să cumpere o baterie nouă și nici să fi achiziționat bateria de la aceștia, toate deșeurile de baterii auto, de baterii industriale și de baterii ale vehiculelor electrice de tipul celor pe care le-au pus la dispoziție pe piață pentru prima dată pe teritoriul statului membru respectiv. În acest sens, aceștia acceptă să preia deșeuri de baterii auto, de baterii industriale și de baterii ale vehiculelor electrice de la utilizatorii finali sau de la punctele de
  preluare și de
  colectare puse la dispoziție, în cooperare cu:

Amendamentul 316

Amendamentul 316

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 49 – alineatul 1 – paragraful 1 – litera aa (nouă)

Articolul 49 – alineatul 1 – paragraful 1 – litera aa (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (aa) | operatorii independenți care efectuează reutilizarea, refabricarea sau reafectarea bateriilor auto, a bateriilor industriale și a bateriilor vehiculelor electrice; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(aa)

(aa)

operatorii independenți care efectuează reutilizarea, refabricarea sau reafectarea bateriilor auto, a bateriilor industriale și a bateriilor vehiculelor electrice;

operatorii independenți care efectuează reutilizarea, refabricarea sau reafectarea bateriilor auto, a bateriilor industriale și a bateriilor vehiculelor electrice;

Amendamentul 317

Amendamentul 317

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 49 – alineatul 1 – paragraful 2

Articolul 49 – alineatul 1 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| În cazul în care deșeurile de baterii industriale necesită demontarea prealabilă la domiciliul utilizatorilor privați necomerciali, obligația producătorului de a prelua aceste baterii include acoperirea costurilor de demontare și de colectare a deșeurilor de baterii la domiciliul utilizatorilor respectivi. | În cazul în care deșeurile de baterii industriale necesită demontarea prealabilă la domiciliul utilizatorilor privați necomerciali, obligația producătorului
  sau, dacă sunt desemnate în conformitate cu articolul 47 alineatul (2), a organizațiilor care implementează răspunderea extinsă a producătorilor,
  de a prelua aceste baterii include acoperirea costurilor de demontare și de colectare a deșeurilor de baterii la domiciliul utilizatorilor respectivi. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

În cazul în care deșeurile de baterii industriale necesită demontarea prealabilă la domiciliul utilizatorilor privați necomerciali, obligația producătorului de a prelua aceste baterii include acoperirea costurilor de demontare și de colectare a deșeurilor de baterii la domiciliul utilizatorilor respectivi.

În cazul în care deșeurile de baterii industriale necesită demontarea prealabilă la domiciliul utilizatorilor privați necomerciali, obligația producătorului
  sau, dacă sunt desemnate în conformitate cu articolul 47 alineatul (2), a organizațiilor care implementează răspunderea extinsă a producătorilor,
  de a prelua aceste baterii include acoperirea costurilor de demontare și de colectare a deșeurilor de baterii la domiciliul utilizatorilor respectivi.

sau, dacă sunt desemnate în conformitate cu articolul 47 alineatul (2), a organizațiilor care implementează răspunderea extinsă a producătorilor,

Amendamentul 318

Amendamentul 318

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 49 – alineatul 3 – litera a

Articolul 49 – alineatul 3 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | dotează punctele de colectare menționate la alineatul (1) cu infrastructură adecvată pentru colectarea separată a deșeurilor de baterii auto, de baterii industriale și de baterii ale vehiculelor electrice, care îndeplinesc cerințele de siguranță aplicabile, și acoperă costurile necesare suportate de aceste puncte de colectare în legătură cu activitățile de preluare. Containerele pentru colectarea și depozitarea temporară a acestor baterii la punctul de colectare sunt adecvate pentru volumul și caracterul periculos al deșeurilor de baterii auto, de baterii industriale și de baterii ale vehiculelor electrice, care ar putea fi colectate prin intermediul acestor puncte de colectare; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

dotează punctele de colectare menționate la alineatul (1) cu infrastructură adecvată pentru colectarea separată a deșeurilor de baterii auto, de baterii industriale și de baterii ale vehiculelor electrice, care îndeplinesc cerințele de siguranță aplicabile, și acoperă costurile necesare suportate de aceste puncte de colectare în legătură cu activitățile de preluare. Containerele pentru colectarea și depozitarea temporară a acestor baterii la punctul de colectare sunt adecvate pentru volumul și caracterul periculos al deșeurilor de baterii auto, de baterii industriale și de baterii ale vehiculelor electrice, care ar putea fi colectate prin intermediul acestor puncte de colectare;

| (a) | dotează punctele de
  preluare și de
  colectare menționate la alineatul (1) cu infrastructură adecvată pentru colectarea separată a deșeurilor de baterii auto, de baterii industriale și de baterii ale vehiculelor electrice, care îndeplinesc cerințele de siguranță aplicabile, și acoperă costurile necesare suportate de aceste puncte
  de preluare și
  de colectare în legătură cu activitățile de preluare. Containerele pentru colectarea și depozitarea temporară a acestor baterii la punctul de colectare sunt adecvate pentru volumul și caracterul periculos al deșeurilor de baterii auto, de baterii industriale și de baterii ale vehiculelor electrice, care ar putea fi colectate prin intermediul acestor puncte
  de preluare și
  de colectare; |
| --- | --- |

(a)

dotează punctele de
  preluare și de
  colectare menționate la alineatul (1) cu infrastructură adecvată pentru colectarea separată a deșeurilor de baterii auto, de baterii industriale și de baterii ale vehiculelor electrice, care îndeplinesc cerințele de siguranță aplicabile, și acoperă costurile necesare suportate de aceste puncte
  de preluare și
  de colectare în legătură cu activitățile de preluare. Containerele pentru colectarea și depozitarea temporară a acestor baterii la punctul de colectare sunt adecvate pentru volumul și caracterul periculos al deșeurilor de baterii auto, de baterii industriale și de baterii ale vehiculelor electrice, care ar putea fi colectate prin intermediul acestor puncte
  de preluare și
  de colectare;

preluare și de

de preluare și

de preluare și

Amendamentul 319

Amendamentul 319

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 49 – alineatul 4 a (nou)

Articolul 49 – alineatul 4 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Statele membre colectează anual informații, inclusiv estimări justificate, cu privire la cantitățile și categoriile de baterii auto, baterii industriale și baterii ale vehiculelor electrice introduse pe piețele lor, disponibile pentru colectare în comparație cu cantitățile colectate pe toate rutele, pregătite pentru reutilizare, reciclate și recuperate în statul membru, precum și cu privire la bateriile vehiculelor/produselor industriale exportate, în funcție de greutate și de compoziția chimică. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4a.
     
  Statele membre colectează anual informații, inclusiv estimări justificate, cu privire la cantitățile și categoriile de baterii auto, baterii industriale și baterii ale vehiculelor electrice introduse pe piețele lor, disponibile pentru colectare în comparație cu cantitățile colectate pe toate rutele, pregătite pentru reutilizare, reciclate și recuperate în statul membru, precum și cu privire la bateriile vehiculelor/produselor industriale exportate, în funcție de greutate și de compoziția chimică.

Amendamentul 320

Amendamentul 320

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 50 – alineatul 1

Articolul 50 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Distribuitorii preiau deșeurile de baterii de la utilizatorul final, gratuit
  și
  fără obligația ca acesta să
  cumpere o baterie nouă
  , indiferent de compoziția chimică sau de originea bateriilor. Serviciile de preluare a bateriilor portabile sunt furnizate la punctul de vânzare cu amănuntul sau în vecinătatea acestuia. Serviciile de preluare a deșeurilor de baterii auto, de baterii industriale și de baterii ale vehiculelor electrice sunt furnizate la punctul de vânzare cu amănuntul sau în vecinătatea acestuia. Această obligație se limitează la deșeurile de baterii de tipul celor pe care distribuitorul le are sau le-a avut în ofertă ca baterii noi, iar în cazul bateriilor portabile, la cantitatea pe care o elimină în mod normal utilizatorii finali neprofesioniști. | 1.   Distribuitorii preiau deșeurile de baterii de la utilizatorul final, gratuit
  sau
  fără obligația ca acesta să
  fi achiziționat bateria de la același distribuitor
  , indiferent de compoziția chimică sau de originea bateriilor. Serviciile de preluare a bateriilor portabile sunt furnizate la punctul de vânzare cu amănuntul sau în vecinătatea acestuia. Serviciile de preluare a deșeurilor
  de baterii de pe mijloacele de transport ușoare,
  de baterii auto, de baterii industriale și de baterii ale vehiculelor electrice sunt furnizate la punctul de vânzare cu amănuntul sau în vecinătatea acestuia. Această obligație se limitează la deșeurile de baterii de tipul celor pe care distribuitorul le are sau le-a avut în ofertă ca baterii noi, iar în cazul bateriilor portabile, la cantitatea pe care o elimină în mod normal utilizatorii finali neprofesioniști. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Distribuitorii preiau deșeurile de baterii de la utilizatorul final, gratuit
  și
  fără obligația ca acesta să
  cumpere o baterie nouă
  , indiferent de compoziția chimică sau de originea bateriilor. Serviciile de preluare a bateriilor portabile sunt furnizate la punctul de vânzare cu amănuntul sau în vecinătatea acestuia. Serviciile de preluare a deșeurilor de baterii auto, de baterii industriale și de baterii ale vehiculelor electrice sunt furnizate la punctul de vânzare cu amănuntul sau în vecinătatea acestuia. Această obligație se limitează la deșeurile de baterii de tipul celor pe care distribuitorul le are sau le-a avut în ofertă ca baterii noi, iar în cazul bateriilor portabile, la cantitatea pe care o elimină în mod normal utilizatorii finali neprofesioniști.

1.   Distribuitorii preiau deșeurile de baterii de la utilizatorul final, gratuit
  sau
  fără obligația ca acesta să
  fi achiziționat bateria de la același distribuitor
  , indiferent de compoziția chimică sau de originea bateriilor. Serviciile de preluare a bateriilor portabile sunt furnizate la punctul de vânzare cu amănuntul sau în vecinătatea acestuia. Serviciile de preluare a deșeurilor
  de baterii de pe mijloacele de transport ușoare,
  de baterii auto, de baterii industriale și de baterii ale vehiculelor electrice sunt furnizate la punctul de vânzare cu amănuntul sau în vecinătatea acestuia. Această obligație se limitează la deșeurile de baterii de tipul celor pe care distribuitorul le are sau le-a avut în ofertă ca baterii noi, iar în cazul bateriilor portabile, la cantitatea pe care o elimină în mod normal utilizatorii finali neprofesioniști.

Amendamentul 321

Amendamentul 321

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 50 – alineatul 3

Articolul 50 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Distribuitorii predau deșeurile de baterii pe care le-au preluat producătorilor sau organizațiilor care implementează răspunderea extinsă a producătorilor care sunt responsabili pentru colectarea acestor baterii, în conformitate cu articolul 48 și, respectiv, cu articolul 49, sau unui operator de gestionare a deșeurilor, în vederea tratării și reciclării acestora, în conformitate cu articolul 56. | 3.   Distribuitorii predau deșeurile de baterii pe care le-au preluat producătorilor sau organizațiilor care implementează răspunderea extinsă a producătorilor care sunt responsabili pentru colectarea acestor baterii, în conformitate cu articolul 48
  , 48a
  și, respectiv, cu articolul 49, sau unui operator de gestionare a deșeurilor, în vederea tratării și reciclării acestora, în conformitate cu articolul 56.
  Statele membre pot limita posibilitatea distribuitorilor de a preda deșeurile de baterii, în funcție de tipul acestora, fie producătorilor sau organizațiilor responsabile de producători, fie operatorilor de gestionare a deșeurilor. Statele membre se asigură că astfel de restricții nu au impact negativ asupra sistemelor de colectare și reciclare. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   Distribuitorii predau deșeurile de baterii pe care le-au preluat producătorilor sau organizațiilor care implementează răspunderea extinsă a producătorilor care sunt responsabili pentru colectarea acestor baterii, în conformitate cu articolul 48 și, respectiv, cu articolul 49, sau unui operator de gestionare a deșeurilor, în vederea tratării și reciclării acestora, în conformitate cu articolul 56.

3.   Distribuitorii predau deșeurile de baterii pe care le-au preluat producătorilor sau organizațiilor care implementează răspunderea extinsă a producătorilor care sunt responsabili pentru colectarea acestor baterii, în conformitate cu articolul 48
  , 48a
  și, respectiv, cu articolul 49, sau unui operator de gestionare a deșeurilor, în vederea tratării și reciclării acestora, în conformitate cu articolul 56.
  Statele membre pot limita posibilitatea distribuitorilor de a preda deșeurile de baterii, în funcție de tipul acestora, fie producătorilor sau organizațiilor responsabile de producători, fie operatorilor de gestionare a deșeurilor. Statele membre se asigură că astfel de restricții nu au impact negativ asupra sistemelor de colectare și reciclare.

Amendamentul 322

Amendamentul 322

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 50 – alineatul 4

Articolul 50 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4.   Obligațiile care decurg din prezentul articol se aplică mutatis mutandis operatorilor care furnizează baterii utilizatorilor finali prin intermediul contractelor la distanță. Acești operatori asigură un număr suficient de puncte de colectare care acoperă întregul teritoriu al unui stat membru, luând în considerare dimensiunea și densitatea populației, volumul preconizat de deșeuri de baterii auto, de baterii industriale și de baterii ale vehiculelor electrice, accesibilitatea și proximitatea utilizatorilor finali, pentru a permite utilizatorilor finali să returneze bateriile. | 4.   Obligațiile care decurg din prezentul articol se aplică mutatis mutandis operatorilor care furnizează baterii utilizatorilor finali prin intermediul contractelor la distanță. Acești operatori asigură un număr suficient de puncte de colectare care acoperă întregul teritoriu al unui stat membru, luând în considerare dimensiunea și densitatea populației, volumul preconizat de deșeuri de
  baterii portabile
  ,
  baterii
  de
  mijloace de transport ușoare,
  baterii auto, baterii industriale și de baterii ale vehiculelor electrice, accesibilitatea și proximitatea utilizatorilor finali, pentru a permite utilizatorilor finali să returneze bateriile. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4.   Obligațiile care decurg din prezentul articol se aplică mutatis mutandis operatorilor care furnizează baterii utilizatorilor finali prin intermediul contractelor la distanță. Acești operatori asigură un număr suficient de puncte de colectare care acoperă întregul teritoriu al unui stat membru, luând în considerare dimensiunea și densitatea populației, volumul preconizat de deșeuri de baterii auto, de baterii industriale și de baterii ale vehiculelor electrice, accesibilitatea și proximitatea utilizatorilor finali, pentru a permite utilizatorilor finali să returneze bateriile.

4.   Obligațiile care decurg din prezentul articol se aplică mutatis mutandis operatorilor care furnizează baterii utilizatorilor finali prin intermediul contractelor la distanță. Acești operatori asigură un număr suficient de puncte de colectare care acoperă întregul teritoriu al unui stat membru, luând în considerare dimensiunea și densitatea populației, volumul preconizat de deșeuri de
  baterii portabile
  ,
  baterii
  de
  mijloace de transport ușoare,
  baterii auto, baterii industriale și de baterii ale vehiculelor electrice, accesibilitatea și proximitatea utilizatorilor finali, pentru a permite utilizatorilor finali să returneze bateriile.

Amendamentul 323

Amendamentul 323

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 50 – alineatul 4 a (nou)

Articolul 50 – alineatul 4 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  În cazul vânzărilor cu livrare, distribuitorii se oferă să preia bateriile gratuit. Atunci când comandă o baterie, utilizatorul final al bateriei este informat cu privire la modalitățile de preluare a bateriei uzate. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4a.
     
  În cazul vânzărilor cu livrare, distribuitorii se oferă să preia bateriile gratuit. Atunci când comandă o baterie, utilizatorul final al bateriei este informat cu privire la modalitățile de preluare a bateriei uzate.

Amendamentul 324

Amendamentul 324

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 50 a (nou)

Articolul 50 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 50a




  Sisteme de returnare a garanției pentru baterii




  Până la 31 decembrie 2025, Comisia evaluează fezabilitatea și beneficiile potențiale ale instituirii la nivelul Uniunii a unor sisteme de returnare a garanției pentru baterii, în special pentru bateriile portabile de uz general. În acest sens, Comisia transmite Parlamentului European și Consiliului un raport și ia în considerare măsurile adecvate, inclusiv adoptarea unor propuneri legislative. Statele membre, atunci când pun în aplicare sisteme naționale de returnare a garanției pentru baterii, notifică măsurile respective Comisiei. Sistemele naționale de returnare a garanției nu împiedică adoptarea unor sisteme armonizate la nivelul Uniunii. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 50a

Sisteme de returnare a garanției pentru baterii

Până la 31 decembrie 2025, Comisia evaluează fezabilitatea și beneficiile potențiale ale instituirii la nivelul Uniunii a unor sisteme de returnare a garanției pentru baterii, în special pentru bateriile portabile de uz general. În acest sens, Comisia transmite Parlamentului European și Consiliului un raport și ia în considerare măsurile adecvate, inclusiv adoptarea unor propuneri legislative. Statele membre, atunci când pun în aplicare sisteme naționale de returnare a garanției pentru baterii, notifică măsurile respective Comisiei. Sistemele naționale de returnare a garanției nu împiedică adoptarea unor sisteme armonizate la nivelul Uniunii.

Amendamentul 325

Amendamentul 325

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 51 – alineatul 2

Articolul 51 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Utilizatorii finali elimină deșeurile de baterii la punctele de colectare separată desemnate, înființate de sau în conformitate cu măsurile specifice încheiate cu producătorul sau cu organizația care implementează răspunderea extinsă a producătorilor, în conformitate cu articolele 48 și 49. | 2.   Utilizatorii finali elimină deșeurile de baterii la punctele de colectare separată desemnate, înființate de sau în conformitate cu măsurile specifice încheiate cu producătorul sau cu organizația care implementează răspunderea extinsă a producătorilor, în conformitate cu articolele 48
  , 48a
  și 49. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Utilizatorii finali elimină deșeurile de baterii la punctele de colectare separată desemnate, înființate de sau în conformitate cu măsurile specifice încheiate cu producătorul sau cu organizația care implementează răspunderea extinsă a producătorilor, în conformitate cu articolele 48 și 49.

2.   Utilizatorii finali elimină deșeurile de baterii la punctele de colectare separată desemnate, înființate de sau în conformitate cu măsurile specifice încheiate cu producătorul sau cu organizația care implementează răspunderea extinsă a producătorilor, în conformitate cu articolele 48
  , 48a
  și 49.

Amendamentul 326

Amendamentul 326

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 52 – paragraful 1

Articolul 52 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Operatorii instalațiilor de tratare a deșeurilor care fac obiectul Directivelor 2000/53/CE și 2012/19/UE predau deșeurile de baterii care rezultă din tratarea vehiculelor scoase din uz și a deșeurilor de echipamente electrice și electronice către producătorii bateriilor relevante sau, dacă sunt desemnate în conformitate cu articolul 47 alineatul (2) din prezentul regulament, către organizațiile care implementează răspunderea extinsă a producătorilor, care acționează în numele acestora, sau către operatori de gestionare a deșeurilor, în vederea tratării și reciclării acestora, în conformitate cu articol 56 din prezentul regulament. Operatorii instalațiilor de tratare a deșeurilor țin evidențe ale tranzacțiilor respective. | Operatorii instalațiilor de tratare a deșeurilor care fac obiectul Directivelor 2000/53/CE și 2012/19/UE predau deșeurile de baterii care rezultă din tratarea vehiculelor scoase din uz și a deșeurilor de echipamente electrice și electronice către producătorii bateriilor relevante sau, dacă sunt desemnate în conformitate cu articolul 47 alineatul (2) din prezentul regulament, către organizațiile care implementează răspunderea extinsă a producătorilor, care acționează în numele acestora, sau către operatori
  autorizați
  de gestionare a deșeurilor, în vederea tratării și reciclării acestora, în conformitate cu articol 56 din prezentul regulament
  . Statele membre pot limita posibilitatea de care dispun operatorii de instalații de tratare a deșeurilor care fac obiectul Directivei 2000/53/CE sau al Directivei 2012/19/UE de a preda deșeurile de baterii, în funcție de tipul acestora, fie producătorilor sau organizațiilor de răspundere a producătorilor, fie unui alt operator de gestionare a deșeurilor. Statele membre se asigură că astfel de restricții nu au impact negativ asupra sistemelor de colectare și reciclare.
  Operatorii instalațiilor de tratare a deșeurilor țin evidențe ale tranzacțiilor respective. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Operatorii instalațiilor de tratare a deșeurilor care fac obiectul Directivelor 2000/53/CE și 2012/19/UE predau deșeurile de baterii care rezultă din tratarea vehiculelor scoase din uz și a deșeurilor de echipamente electrice și electronice către producătorii bateriilor relevante sau, dacă sunt desemnate în conformitate cu articolul 47 alineatul (2) din prezentul regulament, către organizațiile care implementează răspunderea extinsă a producătorilor, care acționează în numele acestora, sau către operatori de gestionare a deșeurilor, în vederea tratării și reciclării acestora, în conformitate cu articol 56 din prezentul regulament. Operatorii instalațiilor de tratare a deșeurilor țin evidențe ale tranzacțiilor respective.

Operatorii instalațiilor de tratare a deșeurilor care fac obiectul Directivelor 2000/53/CE și 2012/19/UE predau deșeurile de baterii care rezultă din tratarea vehiculelor scoase din uz și a deșeurilor de echipamente electrice și electronice către producătorii bateriilor relevante sau, dacă sunt desemnate în conformitate cu articolul 47 alineatul (2) din prezentul regulament, către organizațiile care implementează răspunderea extinsă a producătorilor, care acționează în numele acestora, sau către operatori
  autorizați
  de gestionare a deșeurilor, în vederea tratării și reciclării acestora, în conformitate cu articol 56 din prezentul regulament
  . Statele membre pot limita posibilitatea de care dispun operatorii de instalații de tratare a deșeurilor care fac obiectul Directivei 2000/53/CE sau al Directivei 2012/19/UE de a preda deșeurile de baterii, în funcție de tipul acestora, fie producătorilor sau organizațiilor de răspundere a producătorilor, fie unui alt operator de gestionare a deșeurilor. Statele membre se asigură că astfel de restricții nu au impact negativ asupra sistemelor de colectare și reciclare.
  Operatorii instalațiilor de tratare a deșeurilor țin evidențe ale tranzacțiilor respective.

autorizați

. Statele membre pot limita posibilitatea de care dispun operatorii de instalații de tratare a deșeurilor care fac obiectul Directivei 2000/53/CE sau al Directivei 2012/19/UE de a preda deșeurile de baterii, în funcție de tipul acestora, fie producătorilor sau organizațiilor de răspundere a producătorilor, fie unui alt operator de gestionare a deșeurilor. Statele membre se asigură că astfel de restricții nu au impact negativ asupra sistemelor de colectare și reciclare.

Amendamentul 327

Amendamentul 327

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 53 – alineatul 1

Articolul 53 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Deșeurile de baterii provenite de la utilizatorii privați necomerciali pot fi eliminate la punctele de colectare separată, înființate de către autoritățile publice de gestionare a deșeurilor. | 1.   Deșeurile de baterii provenite de la utilizatorii privați necomerciali pot fi eliminate la punctele de colectare separată, înființate de către autoritățile publice de gestionare a deșeurilor.
  În cazul în care sunt înființate pentru un anumit tip de baterie, autoritățile publice de gestionare a deșeurilor nu refuză să preia niciun fel de baterii uzate de acest tip, inclusiv baterii reutilizate, reafectate și refabricate. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Deșeurile de baterii provenite de la utilizatorii privați necomerciali pot fi eliminate la punctele de colectare separată, înființate de către autoritățile publice de gestionare a deșeurilor.

1.   Deșeurile de baterii provenite de la utilizatorii privați necomerciali pot fi eliminate la punctele de colectare separată, înființate de către autoritățile publice de gestionare a deșeurilor.
  În cazul în care sunt înființate pentru un anumit tip de baterie, autoritățile publice de gestionare a deșeurilor nu refuză să preia niciun fel de baterii uzate de acest tip, inclusiv baterii reutilizate, reafectate și refabricate.

Amendamentul 328

Amendamentul 328

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 53 – alineatul 2

Articolul 53 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Autoritățile publice de gestionare a deșeurilor predau deșeurile de baterii colectate producătorilor sau, dacă sunt desemnate în conformitate cu articolul 47 alineatul (2), organizațiilor care implementează răspunderea extinsă a producătorilor, care acționează în numele acestora, sau operatorilor de gestionare a deșeurilor, în vederea tratării și reciclării acestor deșeuri de baterii în conformitate cu cerințele de la articolul 56, sau tratează și reciclează chiar ele aceste deșeuri de baterii, în conformitate cu cerințele de la articolul 56. | 2.   Autoritățile publice de gestionare a deșeurilor predau deșeurile de baterii colectate producătorilor sau, dacă sunt desemnate în conformitate cu articolul 47 alineatul (2), organizațiilor care implementează răspunderea extinsă a producătorilor, care acționează în numele acestora, sau operatorilor de gestionare a deșeurilor, în vederea tratării și reciclării acestor deșeuri de baterii în conformitate cu cerințele de la articolul 56, sau tratează și reciclează chiar ele aceste deșeuri de baterii, în conformitate cu cerințele de la articolul 56.
  Statele membre pot limita posibilitatea de care dispun autoritățile publice de colectare a deșeurilor de a preda deșeurile de baterii, în funcție de tipul acestora, fie producătorilor sau organizațiilor responsabile de producători, fie unui operator de colectare a deșeurilor sau să le trateze și să le recicleze chiar ele. Statele membre se asigură că astfel de restricții nu au impact negativ asupra sistemelor de colectare și reciclare. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Autoritățile publice de gestionare a deșeurilor predau deșeurile de baterii colectate producătorilor sau, dacă sunt desemnate în conformitate cu articolul 47 alineatul (2), organizațiilor care implementează răspunderea extinsă a producătorilor, care acționează în numele acestora, sau operatorilor de gestionare a deșeurilor, în vederea tratării și reciclării acestor deșeuri de baterii în conformitate cu cerințele de la articolul 56, sau tratează și reciclează chiar ele aceste deșeuri de baterii, în conformitate cu cerințele de la articolul 56.

2.   Autoritățile publice de gestionare a deșeurilor predau deșeurile de baterii colectate producătorilor sau, dacă sunt desemnate în conformitate cu articolul 47 alineatul (2), organizațiilor care implementează răspunderea extinsă a producătorilor, care acționează în numele acestora, sau operatorilor de gestionare a deșeurilor, în vederea tratării și reciclării acestor deșeuri de baterii în conformitate cu cerințele de la articolul 56, sau tratează și reciclează chiar ele aceste deșeuri de baterii, în conformitate cu cerințele de la articolul 56.
  Statele membre pot limita posibilitatea de care dispun autoritățile publice de colectare a deșeurilor de a preda deșeurile de baterii, în funcție de tipul acestora, fie producătorilor sau organizațiilor responsabile de producători, fie unui operator de colectare a deșeurilor sau să le trateze și să le recicleze chiar ele. Statele membre se asigură că astfel de restricții nu au impact negativ asupra sistemelor de colectare și reciclare.

Amendamentul 329

Amendamentul 329

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 54 – paragraful 1

Articolul 54 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Punctele de colectare voluntară a deșeurilor de baterii portabile predau deșeurile de baterii portabile producătorilor de baterii portabile sau părților terțe care acționează în numele acestora, inclusiv organizațiilor care implementează răspunderea extinsă a producătorilor, sau operatorilor de gestionare a deșeurilor, în vederea tratării și a reciclării acestora în conformitate cu cerințele de la articolul 56. | Punctele de colectare voluntară a deșeurilor de baterii portabile predau deșeurile de baterii portabile producătorilor de baterii portabile sau părților terțe care acționează în numele acestora, inclusiv organizațiilor care implementează răspunderea extinsă a producătorilor, sau operatorilor
  autorizați
  de gestionare a deșeurilor, în vederea tratării și a reciclării acestora în conformitate cu cerințele de la articolul 56.
  Statele membre pot limita posibilitatea de care dispun punctele voluntare de colectare a deșeurilor de baterii portabile de a preda deșeurile de baterii portabile respective fie producătorilor sau organizațiilor responsabile de producători, fie unui operator de gestionare a deșeurilor. Statele membre se asigură că astfel de restricții nu au impact negativ asupra sistemelor de colectare și reciclare. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Punctele de colectare voluntară a deșeurilor de baterii portabile predau deșeurile de baterii portabile producătorilor de baterii portabile sau părților terțe care acționează în numele acestora, inclusiv organizațiilor care implementează răspunderea extinsă a producătorilor, sau operatorilor de gestionare a deșeurilor, în vederea tratării și a reciclării acestora în conformitate cu cerințele de la articolul 56.

Punctele de colectare voluntară a deșeurilor de baterii portabile predau deșeurile de baterii portabile producătorilor de baterii portabile sau părților terțe care acționează în numele acestora, inclusiv organizațiilor care implementează răspunderea extinsă a producătorilor, sau operatorilor
  autorizați
  de gestionare a deșeurilor, în vederea tratării și a reciclării acestora în conformitate cu cerințele de la articolul 56.
  Statele membre pot limita posibilitatea de care dispun punctele voluntare de colectare a deșeurilor de baterii portabile de a preda deșeurile de baterii portabile respective fie producătorilor sau organizațiilor responsabile de producători, fie unui operator de gestionare a deșeurilor. Statele membre se asigură că astfel de restricții nu au impact negativ asupra sistemelor de colectare și reciclare.

autorizați

Statele membre pot limita posibilitatea de care dispun punctele voluntare de colectare a deșeurilor de baterii portabile de a preda deșeurile de baterii portabile respective fie producătorilor sau organizațiilor responsabile de producători, fie unui operator de gestionare a deșeurilor. Statele membre se asigură că astfel de restricții nu au impact negativ asupra sistemelor de colectare și reciclare.

Amendamentul 330

Amendamentul 330

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 55 – titlu

Articolul 55 – titlu

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Ratele de colectare pentru deșeurile de baterii portabile | Ratele de colectare pentru deșeurile de baterii portabile
  și deșeurile de baterii din mijloacele de transport ușoare |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Ratele de colectare pentru deșeurile de baterii portabile

Ratele de colectare pentru deșeurile de baterii portabile
  și deșeurile de baterii din mijloacele de transport ușoare

și deșeurile de baterii din mijloacele de transport ușoare

Amendamentul 331

Amendamentul 331

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 55 – alineatul 1 – litera b

Articolul 55 – alineatul 1 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | 65
   % până la 31 decembrie 2025; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

65
   % până la 31 decembrie 2025;

65

| (b) | 70
  % până la 31 decembrie 2025; |
| --- | --- |

(b)

70
  % până la 31 decembrie 2025;

70

Amendamentul 332

Amendamentul 332

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 55 – alineatul 1 – litera c

Articolul 55 – alineatul 1 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | 70
  % până la 31 decembrie 2030. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

70
  % până la 31 decembrie 2030.

70

| (c) | 80
   % până la 31 decembrie 2030. |
| --- | --- |

(c)

80
   % până la 31 decembrie 2030.

80

Amendamentul 333

Amendamentul 333

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 55 – alineatul 1 a (nou)

Articolul 55 – alineatul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Statele membre trebuie să atingă următoarele obiective minime de colectare pentru deșeurile de baterii de uz general: |
| | (a) | 45 % până la 31 decembrie 2023; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1a.
     
  Statele membre trebuie să atingă următoarele obiective minime de colectare pentru deșeurile de baterii de uz general:

(a)

(a)

45 % până la 31 decembrie 2023;

45 % până la 31 decembrie 2023;

| (b) | 70 % până la 31 decembrie 2025; |
| --- | --- |

(b)

(b)

70 % până la 31 decembrie 2025;

70 % până la 31 decembrie 2025;

| (c) | 80 % până la 31 decembrie 2030. |
| --- | --- |

(c)

(c)

80 % până la 31 decembrie 2030.

80 % până la 31 decembrie 2030.

Amendamentul 334

Amendamentul 334

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 55 – alineatul 2 a (nou)

Articolul 55 – alineatul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Statele membre trebuie să atingă următoarele obiective minime de colectare pentru deșeurile de baterii din mijloacele de transport ușoare: |
| | (a) | 75 % până la 31 decembrie 2025; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2a.
     
  Statele membre trebuie să atingă următoarele obiective minime de colectare pentru deșeurile de baterii din mijloacele de transport ușoare:

(a)

(a)

75 % până la 31 decembrie 2025;

75 % până la 31 decembrie 2025;

| (b) | 85 % până la 31 decembrie 2030. |
| --- | --- |

(b)

(b)

85 % până la 31 decembrie 2030.

85 % până la 31 decembrie 2030.

Amendamentul 335

Amendamentul 335

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 55 – alineatul 2 b (nou)

Articolul 55 – alineatul 2 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Până la 31 decembrie 2023, Comisia adoptă un act delegat în conformitate cu articolul 73 pentru a completa prezentul regulament prin stabilirea unor norme detaliate privind calcularea și verificarea obiectivelor de colectare pentru deșeurile de baterii din mijloacele de transport ușoare, cu scopul de a reflecta cantitatea de deșeuri de baterii disponibilă pentru colectare. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2b.
     
  Până la 31 decembrie 2023, Comisia adoptă un act delegat în conformitate cu articolul 73 pentru a completa prezentul regulament prin stabilirea unor norme detaliate privind calcularea și verificarea obiectivelor de colectare pentru deșeurile de baterii din mijloacele de transport ușoare, cu scopul de a reflecta cantitatea de deșeuri de baterii disponibilă pentru colectare.

Amendamentul 336

Amendamentul 336

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 55 – alineatul 3

Articolul 55 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Până la 31 decembrie 
  2030
  , Comisia revizuiește obiectivul prevăzut la alineatul (1) litera (c)
  și, în cadrul acestei revizuiri, ia în considerare stabilirea unui obiectiv de colectare pentru bateriile care alimentează mijloacele de transport ușoare, având în vedere evoluția cotei de piață, ca obiectiv separat sau ca parte a unei revizuiri a obiectivului prevăzut la alineatul (1) litera (c) și la articolul 48 alineatul (4)
  . Această revizuire
  poate lua
  în considerare și introducerea unei metodologii de calcul pentru calcularea ratei de colectare separată, cu scopul de a reflecta cantitatea de deșeuri de baterii disponibile pentru colectare. În acest sens, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport privind rezultatul procesului de revizuire, însoțit de o propunere legislativă, dacă este cazul. | 3.   Până la 31 decembrie 
  2024
  , Comisia revizuiește obiectivul prevăzut la alineatul (1) litera (c). Această revizuire
  ia
  în considerare și introducerea unei metodologii de calcul pentru calcularea ratei de colectare separată, cu scopul de a reflecta cantitatea de deșeuri de baterii
  portabile
  disponibile pentru colectare. În acest sens, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport privind rezultatul procesului de revizuire, însoțit de o propunere legislativă, dacă este cazul. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   Până la 31 decembrie 
  2030
  , Comisia revizuiește obiectivul prevăzut la alineatul (1) litera (c)
  și, în cadrul acestei revizuiri, ia în considerare stabilirea unui obiectiv de colectare pentru bateriile care alimentează mijloacele de transport ușoare, având în vedere evoluția cotei de piață, ca obiectiv separat sau ca parte a unei revizuiri a obiectivului prevăzut la alineatul (1) litera (c) și la articolul 48 alineatul (4)
  . Această revizuire
  poate lua
  în considerare și introducerea unei metodologii de calcul pentru calcularea ratei de colectare separată, cu scopul de a reflecta cantitatea de deșeuri de baterii disponibile pentru colectare. În acest sens, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport privind rezultatul procesului de revizuire, însoțit de o propunere legislativă, dacă este cazul.

3.   Până la 31 decembrie 
  2024
  , Comisia revizuiește obiectivul prevăzut la alineatul (1) litera (c). Această revizuire
  ia
  în considerare și introducerea unei metodologii de calcul pentru calcularea ratei de colectare separată, cu scopul de a reflecta cantitatea de deșeuri de baterii
  portabile
  disponibile pentru colectare. În acest sens, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport privind rezultatul procesului de revizuire, însoțit de o propunere legislativă, dacă este cazul.

Amendamentul 337

Amendamentul 337

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 55 – alineatul 4

Articolul 55 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4.
     
  Comisia este împuternicită să adopte acte delegate, în conformitate cu articolul 73, pentru a modifica metodologia de calcul a ratei de colectare pentru bateriile portabile, prevăzută în anexa XI. | eliminat |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4.
     
  Comisia este împuternicită să adopte acte delegate, în conformitate cu articolul 73, pentru a modifica metodologia de calcul a ratei de colectare pentru bateriile portabile, prevăzută în anexa XI.

eliminat

eliminat

Amendamentul 338

Amendamentul 338

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 56 – alineatul 1

Articolul 56 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Deșeurile de baterii colectate nu sunt eliminate
  la depozitele de deșeuri și nu sunt incinerate
  . | 1.   Deșeurile de baterii colectate nu sunt eliminate
  și nici nu fac obiectul unei operațiuni de valorificare energetică
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Deșeurile de baterii colectate nu sunt eliminate
  la depozitele de deșeuri și nu sunt incinerate
  .

1.   Deșeurile de baterii colectate nu sunt eliminate
  și nici nu fac obiectul unei operațiuni de valorificare energetică
  .

Amendamentul 339

Amendamentul 339

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 56 – alineatul 4 a (nou)

Articolul 56 – alineatul 4 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Statele membre pot introduce stimulente pentru operatorii economici care obțin randamente mai mari decât pragurile respective stabilite în părțile B și C din anexa XII. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4a.
     
  Statele membre pot introduce stimulente pentru operatorii economici care obțin randamente mai mari decât pragurile respective stabilite în părțile B și C din anexa XII.

Amendamentul 340

Amendamentul 340

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 57 – alineatul 1

Articolul 57 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Toate deșeurile de baterii colectate
  trebuie să intre într-un proces
  de reciclare. | 1.   Toate deșeurile de baterii colectate
  sunt supuse unui proces de pregătire pentru reutilizare, de pregătire pentru reafectare sau
  de reciclare
  , cu excepția bateriilor care conțin mercur, care sunt eliminate într-un mod care nu are niciun impact negativ asupra sănătății umane sau asupra mediului
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Toate deșeurile de baterii colectate
  trebuie să intre într-un proces
  de reciclare.

1.   Toate deșeurile de baterii colectate
  sunt supuse unui proces de pregătire pentru reutilizare, de pregătire pentru reafectare sau
  de reciclare
  , cu excepția bateriilor care conțin mercur, care sunt eliminate într-un mod care nu are niciun impact negativ asupra sănătății umane sau asupra mediului
  .

Amendamentul 341

Amendamentul 341

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 57 – alineatul 3 a (nou)

Articolul 57 – alineatul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Pentru a permite sortarea și raportarea corespunzătoare a deșeurilor de baterii cu litiu-ion, Comisia include deșeurile de baterii litiu-ion în lista deșeurilor menționate în Decizia 2000/532/CE, după caz. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3a.
     
  Pentru a permite sortarea și raportarea corespunzătoare a deșeurilor de baterii cu litiu-ion, Comisia include deșeurile de baterii litiu-ion în lista deșeurilor menționate în Decizia 2000/532/CE, după caz.

Amendamentul 342

Amendamentul 342

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 57 – alineatul 4

Articolul 57 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4.   Până la 31 decembrie 2023, Comisia adoptă un act
  de punere în aplicare
  pentru a 
  stabili
  norme detaliate privind calcularea și verificarea nivelurilor de eficiență a reciclării și de recuperare a materialelor.
  Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 74 alineatul (3). | 4.   Până la 31 decembrie 2023, Comisia adoptă un act
  delegat, în conformitate cu articolul 73,
  pentru a 
  completa prezentul regulament prin stabilirea unor
  norme detaliate privind calcularea și verificarea nivelurilor de eficiență a reciclării și de recuperare a materialelor. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4.   Până la 31 decembrie 2023, Comisia adoptă un act
  de punere în aplicare
  pentru a 
  stabili
  norme detaliate privind calcularea și verificarea nivelurilor de eficiență a reciclării și de recuperare a materialelor.
  Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 74 alineatul (3).

4.   Până la 31 decembrie 2023, Comisia adoptă un act
  delegat, în conformitate cu articolul 73,
  pentru a 
  completa prezentul regulament prin stabilirea unor
  norme detaliate privind calcularea și verificarea nivelurilor de eficiență a reciclării și de recuperare a materialelor.

Amendamentul 343

Amendamentul 343

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 57 – alineatul 5

Articolul 57 – alineatul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 5.   
  Comisia este împuternicită să adopte acte delegate,
  în
  conformitate cu articolul 73, pentru a modifica nivelurile minime de materiale
  recuperate pentru deșeurile de baterii, prevăzute în părțile B și C din anexa XII,
  având
  în
  vedere progresele
  tehnice și științifice și a noilor tehnologii
  care apar
  în domeniul gestionării deșeurilor. | 5.   
  Până la 31 decembrie 2027, Comisia evaluează și prezintă un raport privind progresele înregistrate
  în
  ceea ce privește nivelurile de eficiență a reciclării și nivelurile materialelor
  recuperate pentru deșeurile de baterii, prevăzute în părțile B și C din anexa XII, în
  lumina progreselor
  tehnice și științifice și a noilor tehnologii
  emergente
  în domeniul gestionării deșeurilor.
  Dacă este cazul, raportul respectiv este însoțit de o propunere legislativă de creștere a nivelurilor minime de eficiență a reciclării și a nivelurilor minime de materiale recuperate. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

5.   
  Comisia este împuternicită să adopte acte delegate,
  în
  conformitate cu articolul 73, pentru a modifica nivelurile minime de materiale
  recuperate pentru deșeurile de baterii, prevăzute în părțile B și C din anexa XII,
  având
  în
  vedere progresele
  tehnice și științifice și a noilor tehnologii
  care apar
  în domeniul gestionării deșeurilor.

5.   
  Până la 31 decembrie 2027, Comisia evaluează și prezintă un raport privind progresele înregistrate
  în
  ceea ce privește nivelurile de eficiență a reciclării și nivelurile materialelor
  recuperate pentru deșeurile de baterii, prevăzute în părțile B și C din anexa XII, în
  lumina progreselor
  tehnice și științifice și a noilor tehnologii
  emergente
  în domeniul gestionării deșeurilor.
  Dacă este cazul, raportul respectiv este însoțit de o propunere legislativă de creștere a nivelurilor minime de eficiență a reciclării și a nivelurilor minime de materiale recuperate.

Amendamentul 344

Amendamentul 344

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 57 – alineatul 5 a (nou)

Articolul 57 – alineatul 5 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Comisia este împuternicită să adopte acte delegate, în conformitate cu articolul 73, pentru a extinde lista substanțelor chimice și a materialelor pentru baterii prevăzută în anexa XII părțile B și C, în lumina progreselor tehnice și științifice și a noilor tehnologii emergente în domeniul gestionării deșeurilor. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

5a.
     
  Comisia este împuternicită să adopte acte delegate, în conformitate cu articolul 73, pentru a extinde lista substanțelor chimice și a materialelor pentru baterii prevăzută în anexa XII părțile B și C, în lumina progreselor tehnice și științifice și a noilor tehnologii emergente în domeniul gestionării deșeurilor.

Amendamentul 345

Amendamentul 345

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 58 – alineatul 1

Articolul 58 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Tratarea și reciclarea pot fi efectuate în afara statului membru în cauză sau în afara Uniunii, cu condiția ca transferul deșeurilor de baterii să respecte Regulamentul (CE) nr. 1013/2006 și Regulamentul (CE) nr. 1418/2007. | 1.   Tratarea
  , pregătirea pentru reutilizare, pregătirea pentru reafectare
  și reciclarea pot fi efectuate în afara statului membru în cauză sau în afara Uniunii, cu condiția ca transferul deșeurilor de baterii să respecte Regulamentul (CE) nr. 1013/2006 și Regulamentul (CE) nr. 1418/2007. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Tratarea și reciclarea pot fi efectuate în afara statului membru în cauză sau în afara Uniunii, cu condiția ca transferul deșeurilor de baterii să respecte Regulamentul (CE) nr. 1013/2006 și Regulamentul (CE) nr. 1418/2007.

1.   Tratarea
  , pregătirea pentru reutilizare, pregătirea pentru reafectare
  și reciclarea pot fi efectuate în afara statului membru în cauză sau în afara Uniunii, cu condiția ca transferul deșeurilor de baterii să respecte Regulamentul (CE) nr. 1013/2006 și Regulamentul (CE) nr. 1418/2007.

Amendamentul 346

Amendamentul 346

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 58 – alineatul 2

Articolul 58 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Deșeurile de baterii exportate din Uniune în conformitate cu alineatul (1) sunt luate în calcul la îndeplinirea obligațiilor, a nivelurilor de eficiență și a obiectivelor prevăzute la articolele 56 și 57 numai dacă reciclatorul sau un alt deținător de deșeuri care exportă deșeurile de baterii pentru tratare și reciclare
  poate dovedi
  că tratarea a avut loc în condiții echivalente cu cerințele din prezentul regulament. | 2.   Deșeurile de baterii exportate din Uniune în conformitate cu alineatul (1) sunt luate în calcul la îndeplinirea obligațiilor, a nivelurilor de eficiență și a obiectivelor prevăzute la articolele 56 și 57 numai dacă reciclatorul sau un alt deținător de deșeuri care exportă deșeurile de baterii pentru tratare
  , pregătire pentru reutilizare, pregătire pentru reafectare
  și reciclare
  furnizează documente justificative aprobate de autoritatea competentă de destinație care atestă
  că tratarea a avut loc în condiții echivalente cu cerințele din prezentul regulament
  și cu cerințele relevante de protecție a mediului și a sănătății umane din alte acte legislative ale Uniunii
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Deșeurile de baterii exportate din Uniune în conformitate cu alineatul (1) sunt luate în calcul la îndeplinirea obligațiilor, a nivelurilor de eficiență și a obiectivelor prevăzute la articolele 56 și 57 numai dacă reciclatorul sau un alt deținător de deșeuri care exportă deșeurile de baterii pentru tratare și reciclare
  poate dovedi
  că tratarea a avut loc în condiții echivalente cu cerințele din prezentul regulament.

2.   Deșeurile de baterii exportate din Uniune în conformitate cu alineatul (1) sunt luate în calcul la îndeplinirea obligațiilor, a nivelurilor de eficiență și a obiectivelor prevăzute la articolele 56 și 57 numai dacă reciclatorul sau un alt deținător de deșeuri care exportă deșeurile de baterii pentru tratare
  , pregătire pentru reutilizare, pregătire pentru reafectare
  și reciclare
  furnizează documente justificative aprobate de autoritatea competentă de destinație care atestă
  că tratarea a avut loc în condiții echivalente cu cerințele din prezentul regulament
  și cu cerințele relevante de protecție a mediului și a sănătății umane din alte acte legislative ale Uniunii
  .

Amendamentul 347

Amendamentul 347

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 58 – alineatul 3

Articolul 58 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Comisia
  este împuternicită să adopte
  acte delegate, în conformitate cu articolul 73, de stabilire a unor norme detaliate de completare a celor de la alineatul (2) din prezentul articol, stabilind criterii de evaluare a condițiilor echivalente. | 3.   Comisia
  adoptă
  acte delegate, în conformitate cu articolul 73, de stabilire a unor norme detaliate de completare a celor de la alineatul (2) din prezentul articol, stabilind criterii de evaluare a condițiilor echivalente
  până la 1 iulie 2023
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   Comisia
  este împuternicită să adopte
  acte delegate, în conformitate cu articolul 73, de stabilire a unor norme detaliate de completare a celor de la alineatul (2) din prezentul articol, stabilind criterii de evaluare a condițiilor echivalente.

3.   Comisia
  adoptă
  acte delegate, în conformitate cu articolul 73, de stabilire a unor norme detaliate de completare a celor de la alineatul (2) din prezentul articol, stabilind criterii de evaluare a condițiilor echivalente
  până la 1 iulie 2023
  .

Amendamentul 348

Amendamentul 348

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 59 – titlu

Articolul 59 – titlu

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Cerințe legate de reafectarea și refabricarea bateriilor industriale și a bateriilor pentru vehiculele electrice | Cerințe legate de reafectarea și refabricarea bateriilor
  pentru mijloacele de transport ușoare, a bateriilor
  industriale și a bateriilor pentru vehiculele electrice |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Cerințe legate de reafectarea și refabricarea bateriilor industriale și a bateriilor pentru vehiculele electrice

Cerințe legate de reafectarea și refabricarea bateriilor
  pentru mijloacele de transport ușoare, a bateriilor
  industriale și a bateriilor pentru vehiculele electrice

pentru mijloacele de transport ușoare, a bateriilor

Amendamentul 349

Amendamentul 349

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 59 – alineatul 1

Articolul 59 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Operatorilor independenți li se acordă acces la sistemul de gestionare a bateriilor
  industriale reîncărcabile și
  a 
  bateriilor
  pentru
  vehiculele
  electrice,
  cu stocare internă și capacitate mai mare
  de
  2 kWh
  , în termeni și condiții egale, pentru ca aceștia să evalueze și să stabilească starea de sănătate și durata de viață rămasă a bateriilor, în conformitate cu parametrii stabiliți în anexa VII. | 1.   Operatorilor independenți li se acordă acces
  numai pentru citire
  la sistemul de gestionare a bateriilor
  pentru mijloacele ușoare de transport, pentru bateriile din cadrul sistemelor de stocare
  a 
  energiei cu acumulatori staționari și
  pentru
  bateriile vehiculelor
  electrice,
  precum și pentru bateriile portabile care includ un sistem
  de
  gestionare a bateriilor
  , în termeni și condiții egale, pentru ca aceștia să evalueze și să stabilească starea de sănătate și durata de viață rămasă a bateriilor, în conformitate cu parametrii stabiliți în anexa VII. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Operatorilor independenți li se acordă acces la sistemul de gestionare a bateriilor
  industriale reîncărcabile și
  a 
  bateriilor
  pentru
  vehiculele
  electrice,
  cu stocare internă și capacitate mai mare
  de
  2 kWh
  , în termeni și condiții egale, pentru ca aceștia să evalueze și să stabilească starea de sănătate și durata de viață rămasă a bateriilor, în conformitate cu parametrii stabiliți în anexa VII.

1.   Operatorilor independenți li se acordă acces
  numai pentru citire
  la sistemul de gestionare a bateriilor
  pentru mijloacele ușoare de transport, pentru bateriile din cadrul sistemelor de stocare
  a 
  energiei cu acumulatori staționari și
  pentru
  bateriile vehiculelor
  electrice,
  precum și pentru bateriile portabile care includ un sistem
  de
  gestionare a bateriilor
  , în termeni și condiții egale, pentru ca aceștia să evalueze și să stabilească starea de sănătate și durata de viață rămasă a bateriilor, în conformitate cu parametrii stabiliți în anexa VII.

Amendamentul 350

Amendamentul 350

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 59 – alineatul 1 a (nou)

Articolul 59 – alineatul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Toate sistemele de stocare a energiei cu acumulatori staționari și bateriile vehiculelor electrice sunt evaluate pentru a se constata dacă sunt adecvate pentru reutilizare, reafectare sau refabricare. În cazul în care evaluarea arată că bateriile respective sunt adecvate pentru reutilizare, acestea sunt reutilizate. În cazul în care evaluarea arată că acestea nu sunt adecvate pentru reutilizare, dar că sunt adecvate pentru reafectare sau pentru refabricare, ele sunt reafectate sau refabricate. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1a.
     
  Toate sistemele de stocare a energiei cu acumulatori staționari și bateriile vehiculelor electrice sunt evaluate pentru a se constata dacă sunt adecvate pentru reutilizare, reafectare sau refabricare. În cazul în care evaluarea arată că bateriile respective sunt adecvate pentru reutilizare, acestea sunt reutilizate. În cazul în care evaluarea arată că acestea nu sunt adecvate pentru reutilizare, dar că sunt adecvate pentru reafectare sau pentru refabricare, ele sunt reafectate sau refabricate.

Amendamentul 351

Amendamentul 351

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 59 – alineatul 2

Articolul 59 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Operatorilor independenți care efectuează operațiuni de reafectare sau de refabricare li se acordă, în termeni și condiții egale, acces adecvat la informațiile relevante pentru manipularea și testarea bateriilor
  industriale reîncărcabile
  și a bateriilor pentru vehiculele electrice sau a aparatelor și a vehiculelor în care aceste baterii sunt încorporate, precum și a componentelor acestor baterii, aparate sau vehicule, incluzând aspecte de siguranță. | 2.   Operatorilor independenți care efectuează operațiuni de
  pregătire pentru reafectare, de
  reafectare sau de refabricare li se acordă, în termeni și condiții egale, acces adecvat la informațiile relevante pentru manipularea și testarea bateriilor
  pentru mijloacele de transport ușoare, bateriilor industriale
  și a bateriilor pentru vehiculele electrice sau a aparatelor și a vehiculelor în care aceste baterii sunt încorporate, precum și a componentelor acestor baterii, aparate sau vehicule, incluzând aspecte de siguranță. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Operatorilor independenți care efectuează operațiuni de reafectare sau de refabricare li se acordă, în termeni și condiții egale, acces adecvat la informațiile relevante pentru manipularea și testarea bateriilor
  industriale reîncărcabile
  și a bateriilor pentru vehiculele electrice sau a aparatelor și a vehiculelor în care aceste baterii sunt încorporate, precum și a componentelor acestor baterii, aparate sau vehicule, incluzând aspecte de siguranță.

2.   Operatorilor independenți care efectuează operațiuni de
  pregătire pentru reafectare, de
  reafectare sau de refabricare li se acordă, în termeni și condiții egale, acces adecvat la informațiile relevante pentru manipularea și testarea bateriilor
  pentru mijloacele de transport ușoare, bateriilor industriale
  și a bateriilor pentru vehiculele electrice sau a aparatelor și a vehiculelor în care aceste baterii sunt încorporate, precum și a componentelor acestor baterii, aparate sau vehicule, incluzând aspecte de siguranță.

Amendamentul 352

Amendamentul 352

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 59 – alineatul 3

Articolul 59 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Operatorii care efectuează operațiuni de reafectare sau de refabricare a bateriilor se asigură că examinarea, testarea performanțelor, ambalarea și expedierea bateriilor și a componentelor acestora se desfășoară în conformitate cu instrucțiuni adecvate de control al calității și de siguranță. | 3.   Operatorii care efectuează operațiuni de
  pregătire pentru reafectare, de
  reafectare sau de refabricare a bateriilor se asigură că examinarea, testarea performanțelor
  și a siguranței
  , ambalarea și expedierea bateriilor și a componentelor acestora se desfășoară în conformitate cu instrucțiuni adecvate de control al calității și de siguranță. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   Operatorii care efectuează operațiuni de reafectare sau de refabricare a bateriilor se asigură că examinarea, testarea performanțelor, ambalarea și expedierea bateriilor și a componentelor acestora se desfășoară în conformitate cu instrucțiuni adecvate de control al calității și de siguranță.

3.   Operatorii care efectuează operațiuni de
  pregătire pentru reafectare, de
  reafectare sau de refabricare a bateriilor se asigură că examinarea, testarea performanțelor
  și a siguranței
  , ambalarea și expedierea bateriilor și a componentelor acestora se desfășoară în conformitate cu instrucțiuni adecvate de control al calității și de siguranță.

Amendamentul 353

Amendamentul 353

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 59 – alineatul 4 – paragraful 1

Articolul 59 – alineatul 4 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4.   Operatorii care efectuează operațiuni de reafectare sau de refabricare a bateriilor se asigură că bateria reafectată sau refabricată este conformă cu prezentul regulament, cu cerințele relevante privind produsele, mediul și protecția sănătății umane din alte acte legislative și cu cerințele tehnice privind utilizarea sa specifică atunci când este introdusă pe piață. | 4.   Operatorii care efectuează operațiuni de
  pregătire pentru reafectare, de
  reafectare sau de refabricare a bateriilor se asigură că bateria reafectată sau refabricată este conformă cu prezentul regulament, cu cerințele relevante privind produsele, mediul și protecția sănătății umane din alte acte legislative și cu cerințele tehnice privind utilizarea sa specifică atunci când este introdusă pe piață. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4.   Operatorii care efectuează operațiuni de reafectare sau de refabricare a bateriilor se asigură că bateria reafectată sau refabricată este conformă cu prezentul regulament, cu cerințele relevante privind produsele, mediul și protecția sănătății umane din alte acte legislative și cu cerințele tehnice privind utilizarea sa specifică atunci când este introdusă pe piață.

4.   Operatorii care efectuează operațiuni de
  pregătire pentru reafectare, de
  reafectare sau de refabricare a bateriilor se asigură că bateria reafectată sau refabricată este conformă cu prezentul regulament, cu cerințele relevante privind produsele, mediul și protecția sănătății umane din alte acte legislative și cu cerințele tehnice privind utilizarea sa specifică atunci când este introdusă pe piață.

Amendamentul 354

Amendamentul 354

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 59 – alineatul 4 – paragraful 2

Articolul 59 – alineatul 4 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| O baterie care a fost reafectată sau refabricată nu face obiectul obligațiilor prevăzute la articolul 7 alineatele (1), (2) și (3), la articolul 8 alineatele (1), (2) și (3)
  , la articolul 10 alineatele (1) și (2)
  și la articolul 39 alineatul (1), dacă operatorul economic care introduce pe piață o baterie reafectată sau refabricată poate dovedi că bateria, a fost introdusă pe piață înaintea reafectării sau a refabricării sale și înainte de datele la care aceste obligații devin aplicabile în conformitate cu articolele respective. | O baterie care a fost reafectată sau refabricată nu face obiectul obligațiilor prevăzute la articolul 7 alineatele (1), (2) și (3), la articolul 8 alineatele (1), (2) și (3) și la articolul 39 alineatul (1), dacă operatorul economic care introduce pe piață o baterie reafectată sau refabricată poate dovedi că bateria, a fost introdusă pe piață înaintea reafectării sau a refabricării sale și înainte de datele la care aceste obligații devin aplicabile în conformitate cu articolele respective. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

O baterie care a fost reafectată sau refabricată nu face obiectul obligațiilor prevăzute la articolul 7 alineatele (1), (2) și (3), la articolul 8 alineatele (1), (2) și (3)
  , la articolul 10 alineatele (1) și (2)
  și la articolul 39 alineatul (1), dacă operatorul economic care introduce pe piață o baterie reafectată sau refabricată poate dovedi că bateria, a fost introdusă pe piață înaintea reafectării sau a refabricării sale și înainte de datele la care aceste obligații devin aplicabile în conformitate cu articolele respective.

, la articolul 10 alineatele (1) și (2)

O baterie care a fost reafectată sau refabricată nu face obiectul obligațiilor prevăzute la articolul 7 alineatele (1), (2) și (3), la articolul 8 alineatele (1), (2) și (3) și la articolul 39 alineatul (1), dacă operatorul economic care introduce pe piață o baterie reafectată sau refabricată poate dovedi că bateria, a fost introdusă pe piață înaintea reafectării sau a refabricării sale și înainte de datele la care aceste obligații devin aplicabile în conformitate cu articolele respective.

Amendamentul 355

Amendamentul 355

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 59 – alineatul 4 – paragraful 2 a (nou)

Articolul 59 – alineatul 4 – paragraful 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Operatorii care introduc pe piață baterii reafectate sau refabricate sunt considerați ca fiind noii producători ai bateriilor și sunt înregistrați astfel în conformitate cu articolul 46 și au o răspundere extinsă a producătorilor în conformitate cu articolul 47. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Operatorii care introduc pe piață baterii reafectate sau refabricate sunt considerați ca fiind noii producători ai bateriilor și sunt înregistrați astfel în conformitate cu articolul 46 și au o răspundere extinsă a producătorilor în conformitate cu articolul 47.

Operatorii care introduc pe piață baterii reafectate sau refabricate sunt considerați ca fiind noii producători ai bateriilor și sunt înregistrați astfel în conformitate cu articolul 46 și au o răspundere extinsă a producătorilor în conformitate cu articolul 47.

Amendamentul 356

Amendamentul 356

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 59 – alineatul 5 – partea introductivă

Articolul 59 – alineatul 5 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 5.   Pentru a dovedi că un deșeu de baterie, care a fost supus unor operațiuni de reafectare sau de refabricare, nu mai este deșeu,
  posesorul bateriei
  prezintă, la cererea unei autorități competente, următoarele: | 5.   Pentru a dovedi că un deșeu de baterie, care a fost supus unor operațiuni de reafectare sau de refabricare, nu mai este deșeu,
  operatorii care efectuează operațiuni de reafectare sau de refabricare
  prezintă, la cererea unei autorități competente, următoarele: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

5.   Pentru a dovedi că un deșeu de baterie, care a fost supus unor operațiuni de reafectare sau de refabricare, nu mai este deșeu,
  posesorul bateriei
  prezintă, la cererea unei autorități competente, următoarele:

5.   Pentru a dovedi că un deșeu de baterie, care a fost supus unor operațiuni de reafectare sau de refabricare, nu mai este deșeu,
  operatorii care efectuează operațiuni de reafectare sau de refabricare
  prezintă, la cererea unei autorități competente, următoarele:

Amendamentul 357

Amendamentul 357

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 60 – alineatul 1 – paragraful 1 – litera a

Articolul 60 – alineatul 1 – paragraful 1 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | contribuția utilizatorilor finali la prevenirea generării de deșeuri, inclusiv prin furnizarea de informații privind bunele practici de utilizare a bateriilor, cu scopul de le
  a
  extinde faza de utilizare, și posibilitățile de pregătire pentru reutilizare; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

contribuția utilizatorilor finali la prevenirea generării de deșeuri, inclusiv prin furnizarea de informații privind bunele practici de utilizare a bateriilor, cu scopul de le
  a
  extinde faza de utilizare, și posibilitățile de pregătire pentru reutilizare;

a

| (a) | contribuția utilizatorilor finali la prevenirea generării de deșeuri, inclusiv prin furnizarea de informații privind bunele practici
  și recomandările
  de utilizare a bateriilor, cu scopul de
  a
  le extinde faza de utilizare, și posibilitățile de
  reutilizare,
  pregătire pentru reutilizare
  , pregătire pentru reafectare, de reafectare și refabricare
  ; |
| --- | --- |

(a)

contribuția utilizatorilor finali la prevenirea generării de deșeuri, inclusiv prin furnizarea de informații privind bunele practici
  și recomandările
  de utilizare a bateriilor, cu scopul de
  a
  le extinde faza de utilizare, și posibilitățile de
  reutilizare,
  pregătire pentru reutilizare
  , pregătire pentru reafectare, de reafectare și refabricare
  ;

și recomandările

a

reutilizare,

, pregătire pentru reafectare, de reafectare și refabricare

Amendamentul 358

Amendamentul 358

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 60 – alineatul 1 – paragraful 1 – litera c

Articolul 60 – alineatul 1 – paragraful 1 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | sistemele de colectare separată, de pregătire pentru reutilizare și de reciclare disponibile pentru deșeurile de baterii; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

sistemele de colectare separată, de pregătire pentru reutilizare și de reciclare disponibile pentru deșeurile de baterii;

| (c) | sistemele de colectare separată,
  punctele de preluare și colectare, sistemele
  de pregătire pentru reutilizare
  , de pregătire pentru reafectare, de reafectare, refabricare
  și de reciclare disponibile pentru deșeurile de baterii; |
| --- | --- |

(c)

sistemele de colectare separată,
  punctele de preluare și colectare, sistemele
  de pregătire pentru reutilizare
  , de pregătire pentru reafectare, de reafectare, refabricare
  și de reciclare disponibile pentru deșeurile de baterii;

punctele de preluare și colectare, sistemele

, de pregătire pentru reafectare, de reafectare, refabricare

Amendamentul 359

Amendamentul 359

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 60 – alineatul 1 – paragraful 1 – litera f

Articolul 60 – alineatul 1 – paragraful 1 – litera f

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (f) | (impactul
  substanțelor conținute în baterii asupra mediului și asupra sănătății umane, inclusiv impactul datorat eliminării necorespunzătoare a deșeurilor de baterii, precum aruncarea de gunoaie pe domeniul public sau eliminarea lor ca deșeuri municipale nesortate. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(f)

(impactul
  substanțelor conținute în baterii asupra mediului și asupra sănătății umane, inclusiv impactul datorat eliminării necorespunzătoare a deșeurilor de baterii, precum aruncarea de gunoaie pe domeniul public sau eliminarea lor ca deșeuri municipale nesortate.

(impactul

| (f) | impactul
  substanțelor
  , în special al substanțelor periculoase,
  conținute în baterii asupra mediului și asupra sănătății umane, inclusiv impactul datorat eliminării necorespunzătoare a deșeurilor de baterii, precum aruncarea de gunoaie pe domeniul public sau eliminarea lor ca deșeuri municipale nesortate. |
| --- | --- |

(f)

impactul
  substanțelor
  , în special al substanțelor periculoase,
  conținute în baterii asupra mediului și asupra sănătății umane, inclusiv impactul datorat eliminării necorespunzătoare a deșeurilor de baterii, precum aruncarea de gunoaie pe domeniul public sau eliminarea lor ca deșeuri municipale nesortate.

impactul

, în special al substanțelor periculoase,

Amendamentul 360

Amendamentul 360

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 60 – alineatul 1 – paragraful 2 – litera b

Articolul 60 – alineatul 1 – paragraful 2 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | într-o limbă care poate fi ușor de înțeles de către consumatori și alți utilizatori finali, după cum se stabilește de către statul membru în cauză. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

într-o limbă care poate fi ușor de înțeles de către consumatori și alți utilizatori finali, după cum se stabilește de către statul membru în cauză.

| (b) | într-o limbă care poate fi ușor de înțeles de către consumatori și alți utilizatori finali
  și accesibilă persoanelor cu dizabilități, în conformitate cu Directiva (UE) 2019/882
  , după cum se stabilește de către statul membru în cauză. |
| --- | --- |

(b)

într-o limbă care poate fi ușor de înțeles de către consumatori și alți utilizatori finali
  și accesibilă persoanelor cu dizabilități, în conformitate cu Directiva (UE) 2019/882
  , după cum se stabilește de către statul membru în cauză.

și accesibilă persoanelor cu dizabilități, în conformitate cu Directiva (UE) 2019/882

Amendamentul 361

Amendamentul 361

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 60 – alineatul 2

Articolul 60 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Producătorii pun la dispoziția distribuitorilor și a operatorilor menționați la articolele 50, 52 și 53 și a altor operatori de gestionare a deșeurilor, care desfășoară activități de reparare, de refabricare, de pregătire pentru reutilizare, de tratare și de reciclare, informații privind măsurile de siguranță și de protecție, inclusiv privind siguranța la locul de muncă, aplicabile depozitării și colectării de deșeuri de baterii. | 2.   Producătorii pun la dispoziția distribuitorilor și a operatorilor menționați la articolele 50, 52 și 53 și a altor operatori de gestionare a deșeurilor, care desfășoară activități de reparare, de refabricare, de pregătire pentru reutilizare, de tratare și de reciclare, informații privind
  componentele și materialele bateriilor, precum și amplasarea tuturor substanțelor periculoase în baterii. Producătorii pun la dispoziție informații privind
  măsurile de siguranță și de protecție, inclusiv privind siguranța la locul de muncă, aplicabile depozitării și colectării de deșeuri de baterii. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Producătorii pun la dispoziția distribuitorilor și a operatorilor menționați la articolele 50, 52 și 53 și a altor operatori de gestionare a deșeurilor, care desfășoară activități de reparare, de refabricare, de pregătire pentru reutilizare, de tratare și de reciclare, informații privind măsurile de siguranță și de protecție, inclusiv privind siguranța la locul de muncă, aplicabile depozitării și colectării de deșeuri de baterii.

2.   Producătorii pun la dispoziția distribuitorilor și a operatorilor menționați la articolele 50, 52 și 53 și a altor operatori de gestionare a deșeurilor, care desfășoară activități de reparare, de refabricare, de pregătire pentru reutilizare, de tratare și de reciclare, informații privind
  componentele și materialele bateriilor, precum și amplasarea tuturor substanțelor periculoase în baterii. Producătorii pun la dispoziție informații privind
  măsurile de siguranță și de protecție, inclusiv privind siguranța la locul de muncă, aplicabile depozitării și colectării de deșeuri de baterii.

Amendamentul 362

Amendamentul 362

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 60 – alineatul 3 – paragraful 1 – partea introductivă

Articolul 60 – alineatul 3 – paragraful 1 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Din momentul în care un model de baterie este furnizat pe teritoriul unui stat membru, producătorii pun la dispoziție, pe cale electronică, la cerere, operatorilor de gestionare a deșeurilor care desfășoară activități de reparare, refabricare, pregătire pentru reutilizare, tratare și reciclare, în măsura în care le sunt necesare acestor operatori la efectuarea activităților respective, următoarele informații specifice privind modelul de baterie pentru tratarea corectă și ecologică a deșeurilor de baterii: | 3.   Din momentul în care un model de baterie este furnizat pe teritoriul unui stat membru, producătorii pun la dispoziție, pe cale electronică,
  gratuit și
  la cerere, operatorilor de gestionare a deșeurilor care desfășoară activități de reparare, refabricare, pregătire pentru reutilizare, tratare și reciclare, în măsura în care le sunt necesare acestor operatori la efectuarea activităților respective, următoarele informații specifice privind modelul de baterie pentru tratarea corectă și ecologică a deșeurilor de baterii: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   Din momentul în care un model de baterie este furnizat pe teritoriul unui stat membru, producătorii pun la dispoziție, pe cale electronică, la cerere, operatorilor de gestionare a deșeurilor care desfășoară activități de reparare, refabricare, pregătire pentru reutilizare, tratare și reciclare, în măsura în care le sunt necesare acestor operatori la efectuarea activităților respective, următoarele informații specifice privind modelul de baterie pentru tratarea corectă și ecologică a deșeurilor de baterii:

3.   Din momentul în care un model de baterie este furnizat pe teritoriul unui stat membru, producătorii pun la dispoziție, pe cale electronică,
  gratuit și
  la cerere, operatorilor de gestionare a deșeurilor care desfășoară activități de reparare, refabricare, pregătire pentru reutilizare, tratare și reciclare, în măsura în care le sunt necesare acestor operatori la efectuarea activităților respective, următoarele informații specifice privind modelul de baterie pentru tratarea corectă și ecologică a deșeurilor de baterii:

Amendamentul 363

Amendamentul 363

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 60 – alineatul 3 – paragraful 1 – litera a

Articolul 60 – alineatul 3 – paragraful 1 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | procesele de asigurare a dezmembrării vehiculelor și a aparatelor într-un mod care să permită demontarea bateriilor încorporate; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

procesele de asigurare a dezmembrării vehiculelor și a aparatelor într-un mod care să permită demontarea bateriilor încorporate;

| (a) | procesele de asigurare a dezmembrării
  mijloacelor de transport ușoare, a
  vehiculelor și a aparatelor într-un mod care să permită demontarea bateriilor încorporate; |
| --- | --- |

(a)

procesele de asigurare a dezmembrării
  mijloacelor de transport ușoare, a
  vehiculelor și a aparatelor într-un mod care să permită demontarea bateriilor încorporate;

mijloacelor de transport ușoare, a

Amendamentul 364

Amendamentul 364

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 60 – alineatul 3 – paragraful 1 – litera b

Articolul 60 – alineatul 3 – paragraful 1 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | măsurile de siguranță și de protecție, inclusiv cele privind siguranța la locul de muncă, aplicabile depozitării, transportului, proceselor de tratare și reciclare a deșeurilor de baterii. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

măsurile de siguranță și de protecție, inclusiv cele privind siguranța la locul de muncă, aplicabile depozitării, transportului, proceselor de tratare și reciclare a deșeurilor de baterii.

| (b) | măsurile de siguranță și de protecție, inclusiv cele privind siguranța la locul de muncă
  și măsurile de protecție împotriva incendiilor
  , aplicabile depozitării, transportului, proceselor de tratare și reciclare a deșeurilor de baterii. |
| --- | --- |

(b)

măsurile de siguranță și de protecție, inclusiv cele privind siguranța la locul de muncă
  și măsurile de protecție împotriva incendiilor
  , aplicabile depozitării, transportului, proceselor de tratare și reciclare a deșeurilor de baterii.

și măsurile de protecție împotriva incendiilor

Amendamentul 365

Amendamentul 365

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 60 – alineatul 4

Articolul 60 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4.   Distribuitorii care furnizează baterii utilizatorilor finali pun la dispoziție, în mod
  vizibil
  , la punctul de vânzare cu amănuntul și prin intermediul platformelor de vânzare online proprii, informațiile enumerate la alineatele (1) și (2), precum și informații cu privire la modul în care utilizatorii finali pot returna gratuit deșeurile de baterii la punctele de colectare corespunzătoare, înființate la punctul de vânzare cu amănuntul sau în numele unei piețe online. Această obligație se limitează la tipurile de baterii pe care distribuitorul sau comerciantul cu amănuntul le are sau pe care le-a avut în ofertă ca baterii noi. | 4.   Distribuitorii care furnizează baterii utilizatorilor finali pun la dispoziție în mod
  permanent
  , la punctul de vânzare cu amănuntul și prin intermediul platformelor de vânzare online proprii
  , într-un mod ușor accesibil și vizibil pentru utilizatorii finali de baterii
  , informațiile enumerate la alineatele (1) și (2), precum și informații cu privire la modul în care utilizatorii finali pot returna gratuit deșeurile de baterii la punctele de colectare corespunzătoare, înființate la punctul de vânzare cu amănuntul sau în numele unei piețe online. Această obligație se limitează la tipurile de baterii pe care distribuitorul sau comerciantul cu amănuntul le are sau pe care le-a avut în ofertă ca baterii noi. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4.   Distribuitorii care furnizează baterii utilizatorilor finali pun la dispoziție, în mod
  vizibil
  , la punctul de vânzare cu amănuntul și prin intermediul platformelor de vânzare online proprii, informațiile enumerate la alineatele (1) și (2), precum și informații cu privire la modul în care utilizatorii finali pot returna gratuit deșeurile de baterii la punctele de colectare corespunzătoare, înființate la punctul de vânzare cu amănuntul sau în numele unei piețe online. Această obligație se limitează la tipurile de baterii pe care distribuitorul sau comerciantul cu amănuntul le are sau pe care le-a avut în ofertă ca baterii noi.

4.   Distribuitorii care furnizează baterii utilizatorilor finali pun la dispoziție în mod
  permanent
  , la punctul de vânzare cu amănuntul și prin intermediul platformelor de vânzare online proprii
  , într-un mod ușor accesibil și vizibil pentru utilizatorii finali de baterii
  , informațiile enumerate la alineatele (1) și (2), precum și informații cu privire la modul în care utilizatorii finali pot returna gratuit deșeurile de baterii la punctele de colectare corespunzătoare, înființate la punctul de vânzare cu amănuntul sau în numele unei piețe online. Această obligație se limitează la tipurile de baterii pe care distribuitorul sau comerciantul cu amănuntul le are sau pe care le-a avut în ofertă ca baterii noi.

Amendamentul 366

Amendamentul 366

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 60 – alineatul 5

Articolul 60 – alineatul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 5.   Costurile acoperite de producător în temeiul articolului 47 alineatul (1) litera (e) se prezintă separat utilizatorului final, la punctul de vânzare a unei baterii noi. Costurile menționate nu depășesc cea mai bună estimare a costurilor reale suportate. | 5.   Costurile acoperite de producător în temeiul articolului 47 alineatul (1) litera (e) se prezintă separat utilizatorului final, la punctul de vânzare a unei baterii noi. Costurile menționate nu depășesc cea mai bună estimare a costurilor reale suportate
  și nu se adaugă la costul final al bateriei, perceput consumatorului la punctul de vânzare
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

5.   Costurile acoperite de producător în temeiul articolului 47 alineatul (1) litera (e) se prezintă separat utilizatorului final, la punctul de vânzare a unei baterii noi. Costurile menționate nu depășesc cea mai bună estimare a costurilor reale suportate.

5.   Costurile acoperite de producător în temeiul articolului 47 alineatul (1) litera (e) se prezintă separat utilizatorului final, la punctul de vânzare a unei baterii noi. Costurile menționate nu depășesc cea mai bună estimare a costurilor reale suportate
  și nu se adaugă la costul final al bateriei, perceput consumatorului la punctul de vânzare
  .

Amendamentul 367

Amendamentul 367

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 61 – alineatul 1 – paragraful 1 – partea introductivă

Articolul 61 – alineatul 1 – paragraful 1 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Producătorii de baterii portabile sau, dacă sunt desemnate în conformitate cu articolul 47 alineatul (2), organizațiile care implementează răspunderea extinsă a producătorilor, care acționează în numele acestora, raportează autorității competente, pentru fiecare an calendaristic, următoarele informații, în funcție de compoziția chimică a bateriilor
  , precizând cantitățile de baterii care alimentează mijloacele de transport ușoare
  : | 1.   Producătorii de baterii portabile sau, dacă sunt desemnate în conformitate cu articolul 47 alineatul (2), organizațiile care implementează răspunderea extinsă a producătorilor, care acționează în numele acestora, raportează autorității competente, pentru fiecare an calendaristic, următoarele informații, în funcție de compoziția chimică a bateriilor: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Producătorii de baterii portabile sau, dacă sunt desemnate în conformitate cu articolul 47 alineatul (2), organizațiile care implementează răspunderea extinsă a producătorilor, care acționează în numele acestora, raportează autorității competente, pentru fiecare an calendaristic, următoarele informații, în funcție de compoziția chimică a bateriilor
  , precizând cantitățile de baterii care alimentează mijloacele de transport ușoare
  :

1.   Producătorii de baterii portabile sau, dacă sunt desemnate în conformitate cu articolul 47 alineatul (2), organizațiile care implementează răspunderea extinsă a producătorilor, care acționează în numele acestora, raportează autorității competente, pentru fiecare an calendaristic, următoarele informații, în funcție de compoziția chimică a bateriilor:

Amendamentul 368

Amendamentul 368

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 61 – alineatul 1 – paragraful 1 – litera aa (nouă)

Articolul 61 – alineatul 1 – paragraful 1 – litera aa (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (aa) | cantitatea de baterii portabile puse la dispoziție pe piață pentru prima dată pe teritoriul unui stat membru, cu excepția bateriilor portabile care au părăsit teritoriul statului membru în anul respectiv, înainte de a fi vândute utilizatorilor finali; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(aa)

(aa)

cantitatea de baterii portabile puse la dispoziție pe piață pentru prima dată pe teritoriul unui stat membru, cu excepția bateriilor portabile care au părăsit teritoriul statului membru în anul respectiv, înainte de a fi vândute utilizatorilor finali;

cantitatea de baterii portabile puse la dispoziție pe piață pentru prima dată pe teritoriul unui stat membru, cu excepția bateriilor portabile care au părăsit teritoriul statului membru în anul respectiv, înainte de a fi vândute utilizatorilor finali;

Amendamentul 369

Amendamentul 369

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 61 – alineatul 1 – paragraful 1 – litera ba (nouă)

Articolul 61 – alineatul 1 – paragraful 1 – litera ba (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ba) | cantitatea de deșeuri de baterii portabile de uz general colectate în conformitate cu articolul 48, calculată pe baza metodologiei prevăzute în anexa XI; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ba)

(ba)

cantitatea de deșeuri de baterii portabile de uz general colectate în conformitate cu articolul 48, calculată pe baza metodologiei prevăzute în anexa XI;

cantitatea de deșeuri de baterii portabile de uz general colectate în conformitate cu articolul 48, calculată pe baza metodologiei prevăzute în anexa XI;

Amendamentul 370

Amendamentul 370

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 61 – alineatul 1 – paragraful 1 – litera da (nouă)

Articolul 61 – alineatul 1 – paragraful 1 – litera da (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (da) | cantitatea de deșeuri de baterii portabile colectate exportate către țări terțe pentru tratare, pregătire pentru reutilizare, pregătire pentru reafectare sau reciclare. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(da)

(da)

cantitatea de deșeuri de baterii portabile colectate exportate către țări terțe pentru tratare, pregătire pentru reutilizare, pregătire pentru reafectare sau reciclare.

cantitatea de deșeuri de baterii portabile colectate exportate către țări terțe pentru tratare, pregătire pentru reutilizare, pregătire pentru reafectare sau reciclare.

Amendamentul 371

Amendamentul 371

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 61 – alineatul 1 – paragraful 2

Articolul 61 – alineatul 1 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| În cazul în care alți operatori de gestionare a deșeurilor decât producătorii sau, dacă sunt desemnate în conformitate cu articolul 47 alineatul (2), decât organizațiile care implementează răspunderea extinsă a producătorilor, care acționează în numele acestora, colectează deșeuri de baterii portabile de la distribuitori sau de la alte puncte de colectare pentru deșeuri de baterii portabile, aceștia raportează autorității competente, pentru fiecare an calendaristic, cantitatea de deșeuri de baterii portabile colectate, în funcție de compoziția chimică a acestora
  și precizând cantitățile de baterii care alimentează mijloace de transport ușoare
  . | În cazul în care alți operatori de gestionare a deșeurilor decât producătorii sau, dacă sunt desemnate în conformitate cu articolul 47 alineatul (2), decât organizațiile care implementează răspunderea extinsă a producătorilor, care acționează în numele acestora, colectează deșeuri de baterii portabile de la distribuitori sau de la alte puncte de colectare pentru deșeuri de baterii portabile, aceștia raportează autorității competente, pentru fiecare an calendaristic, cantitatea de deșeuri de baterii portabile colectate, în funcție de compoziția chimică a acestora. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

În cazul în care alți operatori de gestionare a deșeurilor decât producătorii sau, dacă sunt desemnate în conformitate cu articolul 47 alineatul (2), decât organizațiile care implementează răspunderea extinsă a producătorilor, care acționează în numele acestora, colectează deșeuri de baterii portabile de la distribuitori sau de la alte puncte de colectare pentru deșeuri de baterii portabile, aceștia raportează autorității competente, pentru fiecare an calendaristic, cantitatea de deșeuri de baterii portabile colectate, în funcție de compoziția chimică a acestora
  și precizând cantitățile de baterii care alimentează mijloace de transport ușoare
  .

și precizând cantitățile de baterii care alimentează mijloace de transport ușoare

În cazul în care alți operatori de gestionare a deșeurilor decât producătorii sau, dacă sunt desemnate în conformitate cu articolul 47 alineatul (2), decât organizațiile care implementează răspunderea extinsă a producătorilor, care acționează în numele acestora, colectează deșeuri de baterii portabile de la distribuitori sau de la alte puncte de colectare pentru deșeuri de baterii portabile, aceștia raportează autorității competente, pentru fiecare an calendaristic, cantitatea de deșeuri de baterii portabile colectate, în funcție de compoziția chimică a acestora.

Amendamentul 372

Amendamentul 372

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 61 – alineatul 1 a (nou)

Articolul 61 – alineatul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Producătorii de baterii de mijloace de transport ușoare sau, dacă sunt desemnate în conformitate cu articolul 47 alineatul (2), organizațiile care implementează răspunderea extinsă a producătorilor, care acționează în numele acestora, raportează autorității competente, pentru fiecare an calendaristic, următoarele informații, în funcție de compoziția chimică a bateriei, precizând cantitățile de baterii care alimentează mijloacele de transport ușoare: |
| | (a) | cantitatea de baterii de mijloace de transport ușoare puse la dispoziție pe piață pentru prima dată pe teritoriul unui stat membru, cu excepția bateriilor de mijloace de transport ușoare care au părăsit teritoriul statului membru în anul respectiv, înainte de a fi vândute utilizatorilor finali; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1a.
     
  Producătorii de baterii de mijloace de transport ușoare sau, dacă sunt desemnate în conformitate cu articolul 47 alineatul (2), organizațiile care implementează răspunderea extinsă a producătorilor, care acționează în numele acestora, raportează autorității competente, pentru fiecare an calendaristic, următoarele informații, în funcție de compoziția chimică a bateriei, precizând cantitățile de baterii care alimentează mijloacele de transport ușoare:

(a)

(a)

cantitatea de baterii de mijloace de transport ușoare puse la dispoziție pe piață pentru prima dată pe teritoriul unui stat membru, cu excepția bateriilor de mijloace de transport ușoare care au părăsit teritoriul statului membru în anul respectiv, înainte de a fi vândute utilizatorilor finali;

cantitatea de baterii de mijloace de transport ușoare puse la dispoziție pe piață pentru prima dată pe teritoriul unui stat membru, cu excepția bateriilor de mijloace de transport ușoare care au părăsit teritoriul statului membru în anul respectiv, înainte de a fi vândute utilizatorilor finali;

| (b) | cantitatea de baterii de mijloace de transport ușoare colectate în conformitate cu articolul 48a, calculată pe baza metodologiei prevăzute într-un act delegat, care este adoptat în conformitate cu articolul 55 alineatul (2b); |
| --- | --- |

(b)

(b)

cantitatea de baterii de mijloace de transport ușoare colectate în conformitate cu articolul 48a, calculată pe baza metodologiei prevăzute într-un act delegat, care este adoptat în conformitate cu articolul 55 alineatul (2b);

cantitatea de baterii de mijloace de transport ușoare colectate în conformitate cu articolul 48a, calculată pe baza metodologiei prevăzute într-un act delegat, care este adoptat în conformitate cu articolul 55 alineatul (2b);

| (c) | obiectivul de colectare atins de producător sau de organizația care implementează răspunderea extinsă a producătorilor, care acționează în numele membrilor săi; |
| --- | --- |

(c)

(c)

obiectivul de colectare atins de producător sau de organizația care implementează răspunderea extinsă a producătorilor, care acționează în numele membrilor săi;

obiectivul de colectare atins de producător sau de organizația care implementează răspunderea extinsă a producătorilor, care acționează în numele membrilor săi;

| (d) | cantitatea de deșeuri de baterii de mijloace de transport ușoare care au fost colectate și livrate pentru tratare și reciclare la instalații autorizate; și |
| --- | --- |

(d)

(d)

cantitatea de deșeuri de baterii de mijloace de transport ușoare care au fost colectate și livrate pentru tratare și reciclare la instalații autorizate; și

cantitatea de deșeuri de baterii de mijloace de transport ușoare care au fost colectate și livrate pentru tratare și reciclare la instalații autorizate; și

| (e) | cantitatea de baterii livrate pentru reutilizare, reafectare și refabricare. |
| --- | --- |

(e)

(e)

cantitatea de baterii livrate pentru reutilizare, reafectare și refabricare.

cantitatea de baterii livrate pentru reutilizare, reafectare și refabricare.

În cazul în care alți operatori de gestionare a deșeurilor decât producătorii sau, dacă sunt desemnate în conformitate cu articolul 47 alineatul (2), organizațiile care implementează răspunderea extinsă a producătorilor, care acționează în numele acestora, colectează baterii de mijloace de transport ușoare de la distribuitori sau de la alte puncte de preluare sau colectare pentru baterii de mijloace de transport ușoare, aceștia raportează autorității competente, pentru fiecare an calendaristic, cantitatea de baterii de mijloace de transport ușoare colectate, cu o defalcare în funcție de compoziția chimică a acestora și precizând cantitățile de baterii care alimentează mijloace de transport ușoare.

În cazul în care alți operatori de gestionare a deșeurilor decât producătorii sau, dacă sunt desemnate în conformitate cu articolul 47 alineatul (2), organizațiile care implementează răspunderea extinsă a producătorilor, care acționează în numele acestora, colectează baterii de mijloace de transport ușoare de la distribuitori sau de la alte puncte de preluare sau colectare pentru baterii de mijloace de transport ușoare, aceștia raportează autorității competente, pentru fiecare an calendaristic, cantitatea de baterii de mijloace de transport ușoare colectate, cu o defalcare în funcție de compoziția chimică a acestora și precizând cantitățile de baterii care alimentează mijloace de transport ușoare.

Operatorii menționați la primul și la al doilea paragraf raportează autorității competente datele menționate la primul paragraf în termen de 4 luni de la sfârșitul anului de raportare pentru care sunt colectate datele. Prima perioadă de raportare vizează primul an calendaristic complet după adoptarea actului de punere în aplicare care definește formatul de raportare către Comisie, în conformitate cu articolul 62 alineatul (5). Autoritățile competente stabilesc formatul și procedurile în conformitate cu care trebuie raportate datele.

Operatorii menționați la primul și la al doilea paragraf raportează autorității competente datele menționate la primul paragraf în termen de 4 luni de la sfârșitul anului de raportare pentru care sunt colectate datele. Prima perioadă de raportare vizează primul an calendaristic complet după adoptarea actului de punere în aplicare care definește formatul de raportare către Comisie, în conformitate cu articolul 62 alineatul (5). Autoritățile competente stabilesc formatul și procedurile în conformitate cu care trebuie raportate datele.

Amendamentul 373

Amendamentul 373

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 61 – alineatul 2 – litera ba (nouă)

Articolul 61 – alineatul 2 – litera ba (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ba) | cantitatea de baterii livrate pentru reutilizare, reafectare și refabricare; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ba)

(ba)

cantitatea de baterii livrate pentru reutilizare, reafectare și refabricare;

cantitatea de baterii livrate pentru reutilizare, reafectare și refabricare;

Amendamentul 374

Amendamentul 374

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 61 – alineatul 1 – litera bb (nouă)

Articolul 61 – alineatul 1 – litera bb (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (bb) | cantitatea de deșeuri de baterii auto, de baterii industriale și de baterii ale vehiculelor electrice colectate exportate către țări terțe pentru tratare, pregătire pentru reutilizare, pregătire pentru reafectare sau reciclare. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(bb)

(bb)

cantitatea de deșeuri de baterii auto, de baterii industriale și de baterii ale vehiculelor electrice colectate exportate către țări terțe pentru tratare, pregătire pentru reutilizare, pregătire pentru reafectare sau reciclare.

cantitatea de deșeuri de baterii auto, de baterii industriale și de baterii ale vehiculelor electrice colectate exportate către țări terțe pentru tratare, pregătire pentru reutilizare, pregătire pentru reafectare sau reciclare.

Amendamentul 375

Amendamentul 375

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 61 – alineatul 3 – paragraful 1 – litera ba (nouă)

Articolul 61 – alineatul 3 – paragraful 1 – litera ba (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ba) | cantitatea de deșeuri de baterii auto, de baterii industriale și de baterii ale vehiculelor electrice colectate exportate către țări terțe pentru tratare, pregătire pentru reutilizare, pregătire pentru reafectare sau reciclare. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ba)

(ba)

cantitatea de deșeuri de baterii auto, de baterii industriale și de baterii ale vehiculelor electrice colectate exportate către țări terțe pentru tratare, pregătire pentru reutilizare, pregătire pentru reafectare sau reciclare.

cantitatea de deșeuri de baterii auto, de baterii industriale și de baterii ale vehiculelor electrice colectate exportate către țări terțe pentru tratare, pregătire pentru reutilizare, pregătire pentru reafectare sau reciclare.

Amendamentul 376

Amendamentul 376

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 61 – alineatul 5 – paragraful 1 – litera b

Articolul 61 – alineatul 5 – paragraful 1 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | cantitatea de deșeuri de baterii care intră în procesele de reciclare; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

cantitatea de deșeuri de baterii care intră în procesele de reciclare;

| (b) | cantitatea de deșeuri de baterii care intră în procesele de
  pregătire pentru reafectare și
  reciclare; |
| --- | --- |

(b)

cantitatea de deșeuri de baterii care intră în procesele de
  pregătire pentru reafectare și
  reciclare;

pregătire pentru reafectare și

Amendamentul 377

Amendamentul 377

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 62 – alineatul 1 – paragraful 1 – partea introductivă

Articolul 62 – alineatul 1 – paragraful 1 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Statele membre pun la dispoziția publicului, în format agregat, pentru fiecare an calendaristic, următoarele date privind bateriile portabile, bateriile auto, bateriile industriale și bateriile vehiculelor electrice, în funcție de tipurile de baterii și de compozițiile lor chimice, iar în ceea ce privește bateriile portabile, identificând separat bateriile care alimentează mijloacele de transport ușoare: | Statele membre pun la dispoziția publicului, în format agregat, pentru fiecare an calendaristic, următoarele date privind bateriile portabile, bateriile
  mijloacelor de transport ușoare, bateriile
  auto, bateriile industriale și bateriile vehiculelor electrice, în funcție de tipurile de baterii și de compozițiile lor chimice, iar în ceea ce privește bateriile portabile, identificând separat bateriile care alimentează mijloacele de transport ușoare: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Statele membre pun la dispoziția publicului, în format agregat, pentru fiecare an calendaristic, următoarele date privind bateriile portabile, bateriile auto, bateriile industriale și bateriile vehiculelor electrice, în funcție de tipurile de baterii și de compozițiile lor chimice, iar în ceea ce privește bateriile portabile, identificând separat bateriile care alimentează mijloacele de transport ușoare:

Statele membre pun la dispoziția publicului, în format agregat, pentru fiecare an calendaristic, următoarele date privind bateriile portabile, bateriile
  mijloacelor de transport ușoare, bateriile
  auto, bateriile industriale și bateriile vehiculelor electrice, în funcție de tipurile de baterii și de compozițiile lor chimice, iar în ceea ce privește bateriile portabile, identificând separat bateriile care alimentează mijloacele de transport ușoare:

mijloacelor de transport ușoare, bateriile

Amendamentul 378

Amendamentul 378

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 62 – alineatul 1 – paragraful 1 – litera b

Articolul 62 – alineatul 1 – paragraful 1 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | cantitatea de deșeuri de baterii colectate în conformitate cu articolele 48 și 49, calculată pe baza metodologiei prevăzute în anexa XI; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

cantitatea de deșeuri de baterii colectate în conformitate cu articolele 48 și 49, calculată pe baza metodologiei prevăzute în anexa XI;

| (b) | cantitatea de deșeuri de baterii colectate în conformitate cu articolele 48
  , 48a
  și 49, calculată pe baza metodologiei prevăzute în anexa XI; |
| --- | --- |

(b)

cantitatea de deșeuri de baterii colectate în conformitate cu articolele 48
  , 48a
  și 49, calculată pe baza metodologiei prevăzute în anexa XI;

, 48a

Amendamentul 379

Amendamentul 379

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 64 – alineatul 1 a (nou)

Articolul 64 – alineatul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Sistemul are următoarele scopuri: |
| | (a) | sprijinirea autorităților de supraveghere a pieței în îndeplinirea sarcinilor care le revin în temeiul prezentului regulament și al actelor delegate relevante, inclusiv în ceea ce privește asigurarea respectării regulamentului de către autoritățile respective; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1a.
     
  Sistemul are următoarele scopuri:

(a)

(a)

sprijinirea autorităților de supraveghere a pieței în îndeplinirea sarcinilor care le revin în temeiul prezentului regulament și al actelor delegate relevante, inclusiv în ceea ce privește asigurarea respectării regulamentului de către autoritățile respective;

sprijinirea autorităților de supraveghere a pieței în îndeplinirea sarcinilor care le revin în temeiul prezentului regulament și al actelor delegate relevante, inclusiv în ceea ce privește asigurarea respectării regulamentului de către autoritățile respective;

| (b) | punerea la dispoziția publicului a informațiilor despre bateriile introduse pe piață și a cerințelor privind sustenabilitatea și siguranța acestora, precum și a fișelor cu informații privind bateriile; |
| --- | --- |

(b)

(b)

punerea la dispoziția publicului a informațiilor despre bateriile introduse pe piață și a cerințelor privind sustenabilitatea și siguranța acestora, precum și a fișelor cu informații privind bateriile;

punerea la dispoziția publicului a informațiilor despre bateriile introduse pe piață și a cerințelor privind sustenabilitatea și siguranța acestora, precum și a fișelor cu informații privind bateriile;

| (c) | furnizarea de informații actualizate privind bateriile Comisiei, precum și refabricanților autorizați, operatorilor care se ocupă de cel de-al doilea ciclu de viață și reciclatorilor. |
| --- | --- |

(c)

(c)

furnizarea de informații actualizate privind bateriile Comisiei, precum și refabricanților autorizați, operatorilor care se ocupă de cel de-al doilea ciclu de viață și reciclatorilor.

furnizarea de informații actualizate privind bateriile Comisiei, precum și refabricanților autorizați, operatorilor care se ocupă de cel de-al doilea ciclu de viață și reciclatorilor.

Amendamentul 380

Amendamentul 380

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 64 – alineatul 2

Articolul 64 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Sistemul conține informațiile și datele privind bateriile
  industriale reîncărcabile și bateriile vehiculelor electrice
  ,
  cu stocare internă
  și
  capacitate mai mare de 2 kWh
  , astfel cum se prevede în anexa XIII. Aceste informații și date pot fi sortate și căutate, respectând standardele deschise pentru utilizarea de către terți. | 2.   Sistemul conține informațiile și datele privind bateriile
  mijloacelor de transport ușoare
  ,
  bateriile industriale
  și
  bateriile vehiculelor electrice
  , astfel cum se prevede în anexa XIII. Aceste informații și date pot fi sortate și căutate, respectând standardele deschise pentru utilizarea de către terți.
  Sistemul conține și o bază de date actualizată periodic pentru toate bateriile care intră sub incidența prezentului regulament. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Sistemul conține informațiile și datele privind bateriile
  industriale reîncărcabile și bateriile vehiculelor electrice
  ,
  cu stocare internă
  și
  capacitate mai mare de 2 kWh
  , astfel cum se prevede în anexa XIII. Aceste informații și date pot fi sortate și căutate, respectând standardele deschise pentru utilizarea de către terți.

2.   Sistemul conține informațiile și datele privind bateriile
  mijloacelor de transport ușoare
  ,
  bateriile industriale
  și
  bateriile vehiculelor electrice
  , astfel cum se prevede în anexa XIII. Aceste informații și date pot fi sortate și căutate, respectând standardele deschise pentru utilizarea de către terți.
  Sistemul conține și o bază de date actualizată periodic pentru toate bateriile care intră sub incidența prezentului regulament.

Amendamentul 381

Amendamentul 381

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 64 – alineatul 3

Articolul 64 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Operatorii economici care introduc pe piață o baterie
  industrială reîncărcabilă
  sau o baterie a vehiculelor electrice prezintă electronic informațiile menționate la alineatul (2), într-un format citibil automat, utilizând servicii de date interoperabile și ușor accesibile, în formatul stabilit în conformitate cu alineatul (5). | 3.   Operatorii economici care introduc pe piață o baterie
  a mijloacelor de transport ușoare, o baterie industrială
  sau o baterie a vehiculelor electrice prezintă electronic informațiile menționate la alineatul (2), într-un format citibil automat, utilizând servicii de date interoperabile și ușor accesibile, în formatul stabilit în conformitate cu alineatul (5). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   Operatorii economici care introduc pe piață o baterie
  industrială reîncărcabilă
  sau o baterie a vehiculelor electrice prezintă electronic informațiile menționate la alineatul (2), într-un format citibil automat, utilizând servicii de date interoperabile și ușor accesibile, în formatul stabilit în conformitate cu alineatul (5).

3.   Operatorii economici care introduc pe piață o baterie
  a mijloacelor de transport ușoare, o baterie industrială
  sau o baterie a vehiculelor electrice prezintă electronic informațiile menționate la alineatul (2), într-un format citibil automat, utilizând servicii de date interoperabile și ușor accesibile, în formatul stabilit în conformitate cu alineatul (5).

Amendamentul 382

Amendamentul 382

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 64 – alineatul 4 a (nou)

Articolul 64 – alineatul 4 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Sistemul nu înlocuiește și nu modifică responsabilitățile autorităților de supraveghere a pieței. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4a.
     
  Sistemul nu înlocuiește și nu modifică responsabilitățile autorităților de supraveghere a pieței.

Amendamentul 383

Amendamentul 383

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 64 – alineatul 5 – paragraful 1 – partea introductivă

Articolul 64 – alineatul 5 – paragraful 1 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 5.   Până la 31 decembrie 2024, Comisia adoptă
  acte de punere
  în
  aplicare
  pentru a 
  stabili
  : | 5.   Până la 31 decembrie 2024, Comisia adoptă
  un act delegat,
  în
  conformitate cu articolul 73,
  pentru a 
  completa prezentul regulament stabilind
  : |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

5.   Până la 31 decembrie 2024, Comisia adoptă
  acte de punere
  în
  aplicare
  pentru a 
  stabili
  :

5.   Până la 31 decembrie 2024, Comisia adoptă
  un act delegat,
  în
  conformitate cu articolul 73,
  pentru a 
  completa prezentul regulament stabilind
  :

Amendamentul 384

Amendamentul 384

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 64 – alineatul 5 – paragraful 2

Articolul 64 – alineatul 5 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 74 alineatul (3). | eliminat |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 74 alineatul (3).

Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 74 alineatul (3).

eliminat

eliminat

Amendamentul 385

Amendamentul 385

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 65 – alineatul 1

Articolul 65 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Până la 1 ianuarie 2026, toate bateriile industriale și
  toate bateriile vehiculelor electrice
  introduse pe piață sau puse în serviciu
  și a căror capacitate este mai mare de 2 kWh
  dispun de o înregistrare electronică („pașaportul pentru baterie”). | 1.   Până la 1 ianuarie 2026, toate bateriile industriale
  , ale vehiculelor electrice
  și
  ale mijloacelor de transport ușoare
  introduse pe piață sau puse în serviciu dispun de o înregistrare electronică („pașaportul pentru baterie”). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Până la 1 ianuarie 2026, toate bateriile industriale și
  toate bateriile vehiculelor electrice
  introduse pe piață sau puse în serviciu
  și a căror capacitate este mai mare de 2 kWh
  dispun de o înregistrare electronică („pașaportul pentru baterie”).

1.   Până la 1 ianuarie 2026, toate bateriile industriale
  , ale vehiculelor electrice
  și
  ale mijloacelor de transport ușoare
  introduse pe piață sau puse în serviciu dispun de o înregistrare electronică („pașaportul pentru baterie”).

Amendamentul 386

Amendamentul 386

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 65 – alineatul 3

Articolul 65 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Pașaportul pentru baterii este corelat cu informațiile referitoare la caracteristicile de bază ale fiecărui tip și model de baterie, care sunt stocate în sursele de date ale sistemului instituit în conformitate cu articolul 64. Operatorul economic care introduce pe piață o baterie industrială sau o baterie a vehiculelor electrice se asigură că datele incluse în pașaportul pentru baterie sunt exacte, complete și actualizate. | 3.   
  În cazul bateriilor industriale și al bateriilor vehiculelor electrice,
  pașaportul bateriei este legat de informațiile privind caracteristicile de bază ale fiecărui tip și model de baterie stocate în sursele de date ale sistemului instituit în conformitate cu articolul 64.Operatorul economic care introduce pe piață o baterie industrială sau o baterie pentru vehicule electrice se asigură că datele incluse în pașaportul bateriei sunt exacte, complete și actualizate. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   Pașaportul pentru baterii este corelat cu informațiile referitoare la caracteristicile de bază ale fiecărui tip și model de baterie, care sunt stocate în sursele de date ale sistemului instituit în conformitate cu articolul 64. Operatorul economic care introduce pe piață o baterie industrială sau o baterie a vehiculelor electrice se asigură că datele incluse în pașaportul pentru baterie sunt exacte, complete și actualizate.

3.   
  În cazul bateriilor industriale și al bateriilor vehiculelor electrice,
  pașaportul bateriei este legat de informațiile privind caracteristicile de bază ale fiecărui tip și model de baterie stocate în sursele de date ale sistemului instituit în conformitate cu articolul 64.Operatorul economic care introduce pe piață o baterie industrială sau o baterie pentru vehicule electrice se asigură că datele incluse în pașaportul bateriei sunt exacte, complete și actualizate.

Amendamentul 387

Amendamentul 387

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 65 – alineatul 3 a (nou)

Articolul 65 – alineatul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Pentru bateriile mijloacelor de transport ușoare, pașaportul bateriei conține informațiile descrise la articolul 13 alineatul (5) literele (a)-(d), (i) și (j), precum și informații actualizate cu privire la baterie, legate de modificările statutului acesteia. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3a.
     
  Pentru bateriile mijloacelor de transport ușoare, pașaportul bateriei conține informațiile descrise la articolul 13 alineatul (5) literele (a)-(d), (i) și (j), precum și informații actualizate cu privire la baterie, legate de modificările statutului acesteia.

Amendamentul 388

Amendamentul 388

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 65 – alineatul 4

Articolul 65 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4.   Pașaportul pentru baterie este accesibil online, prin intermediul sistemelor electronice interoperabile cu sistemul instituit în temeiul articolului 64. | 4.   Pașaportul pentru baterie este accesibil online, prin intermediul sistemelor electronice
  care sunt
  interoperabile cu sistemul instituit în temeiul articolului 64
  și prin codul QR menționat la articolul 13 alineatul (5)
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4.   Pașaportul pentru baterie este accesibil online, prin intermediul sistemelor electronice interoperabile cu sistemul instituit în temeiul articolului 64.

4.   Pașaportul pentru baterie este accesibil online, prin intermediul sistemelor electronice
  care sunt
  interoperabile cu sistemul instituit în temeiul articolului 64
  și prin codul QR menționat la articolul 13 alineatul (5)
  .

Amendamentul 389

Amendamentul 389

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 65 – alineatul 5

Articolul 65 – alineatul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 5.   Pașaportul pentru baterie permite accesul la informații cu privire la valorile parametrilor de performanță și de durabilitate, menționați la articolul 10 alineatul (1), atunci când bateria este introdusă pe piață și atunci când statutul acesteia se modifică. | 5.   Pașaportul pentru baterie permite accesul la informații cu privire la valorile parametrilor de performanță și de durabilitate, menționați la articolul 10 alineatul (1),
  precum și informații privind starea de sănătate a bateriei, potrivit articolului 14,
  atunci când bateria este introdusă pe piață și atunci când statutul acesteia se modifică. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

5.   Pașaportul pentru baterie permite accesul la informații cu privire la valorile parametrilor de performanță și de durabilitate, menționați la articolul 10 alineatul (1), atunci când bateria este introdusă pe piață și atunci când statutul acesteia se modifică.

5.   Pașaportul pentru baterie permite accesul la informații cu privire la valorile parametrilor de performanță și de durabilitate, menționați la articolul 10 alineatul (1),
  precum și informații privind starea de sănătate a bateriei, potrivit articolului 14,
  atunci când bateria este introdusă pe piață și atunci când statutul acesteia se modifică.

Amendamentul 390

Amendamentul 390

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 65 – alineatul 6

Articolul 65 – alineatul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 6.   În cazul în care modificarea statutului se datorează activităților de
  reparare
  sau de reafectare, responsabilitatea pentru înregistrarea bateriei în pașaportul pentru baterie este transferată operatorului economic care se
  considerată
  că introduce pe piață sau că pune în serviciu bateria industrială sau bateria pentru
  vehicule electrice
  . | 6.   În cazul în care modificarea statutului se datorează activităților de reafectare sau
  refabricare
  , responsabilitatea pentru înregistrarea bateriei în pașaportul pentru baterie este transferată operatorului economic care se
  consideră
  că introduce pe piață sau că pune în serviciu bateria industrială
  , bateria pentru vehicule electrice
  sau bateria pentru
  mijloace de transport ușoare. Înregistrarea pentru bateriile reafectate sau refabricate este legată de înregistrarea bateriei originale. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

6.   În cazul în care modificarea statutului se datorează activităților de
  reparare
  sau de reafectare, responsabilitatea pentru înregistrarea bateriei în pașaportul pentru baterie este transferată operatorului economic care se
  considerată
  că introduce pe piață sau că pune în serviciu bateria industrială sau bateria pentru
  vehicule electrice
  .

6.   În cazul în care modificarea statutului se datorează activităților de reafectare sau
  refabricare
  , responsabilitatea pentru înregistrarea bateriei în pașaportul pentru baterie este transferată operatorului economic care se
  consideră
  că introduce pe piață sau că pune în serviciu bateria industrială
  , bateria pentru vehicule electrice
  sau bateria pentru
  mijloace de transport ușoare. Înregistrarea pentru bateriile reafectate sau refabricate este legată de înregistrarea bateriei originale.

Amendamentul 391

Amendamentul 391

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 65 – alineatul 7 – partea introductivă

Articolul 65 – alineatul 7 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 7.   Comisia este împuternicită să adopte acte
  de punere
  în
  aplicare
  pentru a stabili normele de acces, partajare, gestionare, explorare, publicare și reutilizare a informațiilor și a datelor accesibile prin pașaportul pentru baterie. | 7.   Comisia este împuternicită să adopte acte
  delegate,
  în
  conformitate cu articolul 73,
  pentru a stabili normele de acces, partajare, gestionare, explorare, publicare și reutilizare a informațiilor și a datelor accesibile prin pașaportul pentru baterie. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

7.   Comisia este împuternicită să adopte acte
  de punere
  în
  aplicare
  pentru a stabili normele de acces, partajare, gestionare, explorare, publicare și reutilizare a informațiilor și a datelor accesibile prin pașaportul pentru baterie.

7.   Comisia este împuternicită să adopte acte
  delegate,
  în
  conformitate cu articolul 73,
  pentru a stabili normele de acces, partajare, gestionare, explorare, publicare și reutilizare a informațiilor și a datelor accesibile prin pașaportul pentru baterie.

Amendamentul 392

Amendamentul 392

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 65 – alineatul 7 – paragraful 1

Articolul 65 – alineatul 7 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 74 alineatul (3). | eliminat |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 74 alineatul (3).

Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 74 alineatul (3).

eliminat

eliminat

Amendamentul 393

Amendamentul 393

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 66 – alineatul 1 – paragraful 1

Articolul 66 – alineatul 1 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   
  În cazul în care autoritățile
  de supraveghere a pieței
  dintr-un stat membru au motive suficiente să creadă că o baterie reglementată prin prezentul regulament reprezintă un risc pentru sănătatea umană sau siguranța persoanelor
  ,
  a bunurilor sau a mediului
  ,
  acestea efectuează o evaluare cu privire la bateria în cauză
  , acoperind toate cerințele relevante prevăzute în prezentul regulament. | 1.   
  Autoritățile
  de supraveghere a pieței
  efectuează verificări corespunzătoare ale bateriilor puse la dispoziție online și offline, la o scară adecvată, prin intermediul unor verificări ale documentelor și
  ,
  după caz
  ,
  controale fizice și de laborator bazate pe eșantioane adecvate
  , acoperind toate cerințele relevante prevăzute în prezentul regulament.
  Autoritățile de supraveghere a pieței pot trimite bateriile la instalația de testare a Uniunii, menționată la articolul 68a, pentru o astfel de evaluare. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   
  În cazul în care autoritățile
  de supraveghere a pieței
  dintr-un stat membru au motive suficiente să creadă că o baterie reglementată prin prezentul regulament reprezintă un risc pentru sănătatea umană sau siguranța persoanelor
  ,
  a bunurilor sau a mediului
  ,
  acestea efectuează o evaluare cu privire la bateria în cauză
  , acoperind toate cerințele relevante prevăzute în prezentul regulament.

1.   
  Autoritățile
  de supraveghere a pieței
  efectuează verificări corespunzătoare ale bateriilor puse la dispoziție online și offline, la o scară adecvată, prin intermediul unor verificări ale documentelor și
  ,
  după caz
  ,
  controale fizice și de laborator bazate pe eșantioane adecvate
  , acoperind toate cerințele relevante prevăzute în prezentul regulament.
  Autoritățile de supraveghere a pieței pot trimite bateriile la instalația de testare a Uniunii, menționată la articolul 68a, pentru o astfel de evaluare.

Amendamentul 394

Amendamentul 394

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 66 – alineatul 1 – paragraful 1 a (nou)

Articolul 66 – alineatul 1 – paragraful 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Până la ... [doi ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament], Comisia adoptă acte de punere în aplicare pentru a stabili condițiile uniforme de verificare, criteriile pentru stabilirea frecvenței verificărilor și numărul de eșantioane care trebuie verificate în conformitate cu articolul 11 alineatul (4) din Regulamentul (UE) 2019/1020. |
| | Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 74 alineatul (3). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Până la ... [doi ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament], Comisia adoptă acte de punere în aplicare pentru a stabili condițiile uniforme de verificare, criteriile pentru stabilirea frecvenței verificărilor și numărul de eșantioane care trebuie verificate în conformitate cu articolul 11 alineatul (4) din Regulamentul (UE) 2019/1020.

Până la ... [doi ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament], Comisia adoptă acte de punere în aplicare pentru a stabili condițiile uniforme de verificare, criteriile pentru stabilirea frecvenței verificărilor și numărul de eșantioane care trebuie verificate în conformitate cu articolul 11 alineatul (4) din Regulamentul (UE) 2019/1020.

Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 74 alineatul (3).

Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 74 alineatul (3).

Amendamentul 395

Amendamentul 395

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 66 – alineatul 2

Articolul 66 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   
  În cazul în care
  autoritățile de supraveghere a pieței
  consideră că neconformitatea nu se limitează la teritoriul lor național, ele
  informează Comisia și celelalte state membre cu privire la rezultatele evaluării și la măsurile pe care le-au impus operatorului economic. | 2.   Autoritățile de supraveghere a pieței informează Comisia și celelalte state membre cu privire la rezultatele evaluării și la măsurile pe care le-au impus operatorului economic. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   
  În cazul în care
  autoritățile de supraveghere a pieței
  consideră că neconformitatea nu se limitează la teritoriul lor național, ele
  informează Comisia și celelalte state membre cu privire la rezultatele evaluării și la măsurile pe care le-au impus operatorului economic.

2.   Autoritățile de supraveghere a pieței informează Comisia și celelalte state membre cu privire la rezultatele evaluării și la măsurile pe care le-au impus operatorului economic.

Amendamentul 396

Amendamentul 396

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 66 – alineatul 5 – litera a

Articolul 66 – alineatul 5 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | nerespectarea de către baterie a cerințelor stabilite în capitolul II sau III din prezentul regulament; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

nerespectarea de către baterie a cerințelor stabilite în capitolul II sau III din prezentul regulament;

| (a) | nerespectarea de către baterie a cerințelor stabilite în capitolul II sau III
  sau la articolul 39
  din prezentul regulament; |
| --- | --- |

(a)

nerespectarea de către baterie a cerințelor stabilite în capitolul II sau III
  sau la articolul 39
  din prezentul regulament;

sau la articolul 39

Amendamentul 397

Amendamentul 397

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 66 – alineatul 8 a (nou)

Articolul 66 – alineatul 8 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 8a.
     
  Consumatorilor li se permite să introducă informații privind bateriile care prezintă un risc pentru consumatori într-o secțiune separată a Sistemului Comunitar de Informare Rapidă (RAPEX) prevăzut la articolul 12 din Directiva 2001/95/CE. Comisia ține seama în mod corespunzător de informațiile primite și ia măsuri în consecință, printre care transmiterea informațiilor către autoritățile naționale relevante, dacă este cazul. |
| | Comisia adoptă un act de punere în aplicare în conformitate cu procedura de consultare menționată la articolul 74 alineatul (2) pentru a stabili modalitățile de transmitere a informațiilor menționate la primul paragraf, precum și de transmitere a acestor informații autorităților naționale relevante în vederea monitorizării. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

8a.
     
  Consumatorilor li se permite să introducă informații privind bateriile care prezintă un risc pentru consumatori într-o secțiune separată a Sistemului Comunitar de Informare Rapidă (RAPEX) prevăzut la articolul 12 din Directiva 2001/95/CE. Comisia ține seama în mod corespunzător de informațiile primite și ia măsuri în consecință, printre care transmiterea informațiilor către autoritățile naționale relevante, dacă este cazul.

Comisia adoptă un act de punere în aplicare în conformitate cu procedura de consultare menționată la articolul 74 alineatul (2) pentru a stabili modalitățile de transmitere a informațiilor menționate la primul paragraf, precum și de transmitere a acestor informații autorităților naționale relevante în vederea monitorizării.

Comisia adoptă un act de punere în aplicare în conformitate cu procedura de consultare menționată la articolul 74 alineatul (2) pentru a stabili modalitățile de transmitere a informațiilor menționate la primul paragraf, precum și de transmitere a acestor informații autorităților naționale relevante în vederea monitorizării.

Amendamentul 398

Amendamentul 398

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 67 – alineatul 1 – paragraful 1

Articolul 67 – alineatul 1 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   În cazul în care, la finalizarea procedurii prevăzute la articolul 66 alineatele (3) și (4), se aduc obiecții la adresa unei măsuri luate de un stat membru sau în cazul în care Comisia consideră că măsura națională contravine legislației Uniunii, Comisia inițiază imediat consultări cu statele membre și cu operatorul sau operatorii economici relevanți și evaluează măsura națională. Pe baza rezultatelor evaluării respective, Comisia decide, printr-un act de punere în aplicare, dacă măsura națională este justificată sau nu. | 1.   În cazul în care, la finalizarea procedurii prevăzute la articolul 66 alineatele (3) și (4), se aduc obiecții la adresa unei măsuri luate de un stat membru sau în cazul în care Comisia consideră că măsura națională contravine legislației Uniunii, Comisia inițiază imediat consultări cu statele membre și cu operatorul sau operatorii economici relevanți și evaluează măsura națională.
  Comisia încheie evaluarea respectivă în termen de o lună.
  Pe baza rezultatelor evaluării respective, Comisia decide, printr-un act de punere în aplicare, dacă măsura națională este justificată sau nu. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   În cazul în care, la finalizarea procedurii prevăzute la articolul 66 alineatele (3) și (4), se aduc obiecții la adresa unei măsuri luate de un stat membru sau în cazul în care Comisia consideră că măsura națională contravine legislației Uniunii, Comisia inițiază imediat consultări cu statele membre și cu operatorul sau operatorii economici relevanți și evaluează măsura națională. Pe baza rezultatelor evaluării respective, Comisia decide, printr-un act de punere în aplicare, dacă măsura națională este justificată sau nu.

1.   În cazul în care, la finalizarea procedurii prevăzute la articolul 66 alineatele (3) și (4), se aduc obiecții la adresa unei măsuri luate de un stat membru sau în cazul în care Comisia consideră că măsura națională contravine legislației Uniunii, Comisia inițiază imediat consultări cu statele membre și cu operatorul sau operatorii economici relevanți și evaluează măsura națională.
  Comisia încheie evaluarea respectivă în termen de o lună.
  Pe baza rezultatelor evaluării respective, Comisia decide, printr-un act de punere în aplicare, dacă măsura națională este justificată sau nu.

Amendamentul 399

Amendamentul 399

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 68 – alineatul 1

Articolul 68 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   În cazul în care, în urma efectuării unei evaluări în conformitate cu articolul 67 alineatul (1), un stat membru constată că, deși este în conformitate cu cerințele de la capitolele II și III, bateria prezintă un risc la adresa sănătății umane sau a siguranței persoanelor, a protecției bunurilor și a mediului, acesta solicită operatorului economic relevant să ia toate măsurile corespunzătoare pentru a se asigura că bateria în cauză, în momentul introducerii pe piață, nu mai prezintă respectivul risc sau pentru a retrage bateria de pe piață sau a o rechema, într-un termen rezonabil, proporțional cu natura riscului. | 1.   În cazul în care, în urma efectuării unei evaluări în conformitate cu articolul 67 alineatul (1), un stat membru constată că, deși este în conformitate cu cerințele de la capitolele II și III, bateria prezintă un risc
  sau se poate considera în mod rezonabil că prezintă un risc
  la adresa sănătății umane sau a siguranței persoanelor, a protecției bunurilor și a mediului, acesta solicită operatorului economic relevant să ia toate măsurile corespunzătoare pentru a se asigura că bateria în cauză, în momentul introducerii pe piață, nu mai prezintă respectivul risc sau pentru a retrage bateria de pe piață sau a o rechema, într-un termen rezonabil, proporțional cu natura riscului. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   În cazul în care, în urma efectuării unei evaluări în conformitate cu articolul 67 alineatul (1), un stat membru constată că, deși este în conformitate cu cerințele de la capitolele II și III, bateria prezintă un risc la adresa sănătății umane sau a siguranței persoanelor, a protecției bunurilor și a mediului, acesta solicită operatorului economic relevant să ia toate măsurile corespunzătoare pentru a se asigura că bateria în cauză, în momentul introducerii pe piață, nu mai prezintă respectivul risc sau pentru a retrage bateria de pe piață sau a o rechema, într-un termen rezonabil, proporțional cu natura riscului.

1.   În cazul în care, în urma efectuării unei evaluări în conformitate cu articolul 67 alineatul (1), un stat membru constată că, deși este în conformitate cu cerințele de la capitolele II și III, bateria prezintă un risc
  sau se poate considera în mod rezonabil că prezintă un risc
  la adresa sănătății umane sau a siguranței persoanelor, a protecției bunurilor și a mediului, acesta solicită operatorului economic relevant să ia toate măsurile corespunzătoare pentru a se asigura că bateria în cauză, în momentul introducerii pe piață, nu mai prezintă respectivul risc sau pentru a retrage bateria de pe piață sau a o rechema, într-un termen rezonabil, proporțional cu natura riscului.

Amendamentul 400

Amendamentul 400

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 68 – alineatul 3

Articolul 68 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Statul membru informează imediat Comisia și celelalte state membre. Informațiile includ toate detaliile disponibile, în special datele necesare pentru identificarea bateriilor în cauză, a originii bateriilor și a lanțului
  de aprovizionare
  aferent acestora, a naturii riscului implicat, precum și a naturii și duratei măsurilor naționale luate. | 3.   Statul membru informează imediat Comisia și celelalte state membre. Informațiile includ toate detaliile disponibile, în special datele necesare pentru identificarea bateriilor în cauză, a originii bateriilor și a lanțului
  valoric
  aferent acestora, a naturii riscului implicat, precum și a naturii și duratei măsurilor naționale luate. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   Statul membru informează imediat Comisia și celelalte state membre. Informațiile includ toate detaliile disponibile, în special datele necesare pentru identificarea bateriilor în cauză, a originii bateriilor și a lanțului
  de aprovizionare
  aferent acestora, a naturii riscului implicat, precum și a naturii și duratei măsurilor naționale luate.

3.   Statul membru informează imediat Comisia și celelalte state membre. Informațiile includ toate detaliile disponibile, în special datele necesare pentru identificarea bateriilor în cauză, a originii bateriilor și a lanțului
  valoric
  aferent acestora, a naturii riscului implicat, precum și a naturii și duratei măsurilor naționale luate.

Amendamentul 401

Amendamentul 401

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 68 a (nou)

Articolul 68 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 68a




  Instalația de testare a Uniunii





  1.
     
  Până la ... [doi ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament], Comisia desemnează o instalație de testare a Uniunii specializată în baterii, în conformitate cu articolul 21 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (UE) 2019/1020.






  2.
     
  Instalația de testare a Uniunii servește drept centru de competență pentru:










  (a) | prin derogare de la articolul 21 alineatul (6) litera (b) din Regulamentul (UE) 2019/1020, furnizarea de consultanță tehnică și științifică independentă Comisiei în cursul investigațiilor menționate la articolul 32 din prezentul regulament și în cursul evaluărilor menționate la articolul 67 alineatul (1) și la articolul 68 alineatul (4) din prezentul regulament; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 68a

Instalația de testare a Uniunii

1.
     
  Până la ... [doi ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament], Comisia desemnează o instalație de testare a Uniunii specializată în baterii, în conformitate cu articolul 21 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul (UE) 2019/1020.

2.
     
  Instalația de testare a Uniunii servește drept centru de competență pentru:

(a)

prin derogare de la articolul 21 alineatul (6) litera (b) din Regulamentul (UE) 2019/1020, furnizarea de consultanță tehnică și științifică independentă Comisiei în cursul investigațiilor menționate la articolul 32 din prezentul regulament și în cursul evaluărilor menționate la articolul 67 alineatul (1) și la articolul 68 alineatul (4) din prezentul regulament;

| (b) | efectuarea testării bateriilor la cererea autorităților de supraveghere a pieței în scopul evaluării menționate la articolul 66 alineatul (1). |
| --- | --- |

(b)

efectuarea testării bateriilor la cererea autorităților de supraveghere a pieței în scopul evaluării menționate la articolul 66 alineatul (1).

Amendamentul 402

Amendamentul 402

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 68 b (nou)

Articolul 68 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 68b




  Centrele naționale de competență pentru baterii





  1.
     
  Autoritățile de supraveghere a pieței convin cu organizațiile care reprezintă operatorii economici și cu centrele de cercetare să înființeze un centru național de competență pentru baterii în fiecare stat membru.






  2.
     
  Centrele naționale de competență pentru baterii menționate la alineatul (1) desfășoară activități care au scopul de a promova conformitatea, de a identifica neconformitățile, de a crește gradul de informare și de a oferi orientări și consultanță tehnică în legătură cu cerințele prezentului regulament. Dacă este cazul, și alte părți interesate, cum ar fi organizațiile care reprezintă utilizatorii finali, pot participa la activitățile centrelor naționale de competență pentru baterii.






  3.
     
  În conformitate cu articolul 9 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2019/1020, autoritatea de supraveghere a pieței și părțile menționate la alineatul (1) se asigură că activitățile desfășurate de centrul național de competență pentru baterii nu conduc la o concurență neloială între operatorii economici și nu afectează obiectivitatea, independența și imparțialitatea părților. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 68b

Centrele naționale de competență pentru baterii

1.
     
  Autoritățile de supraveghere a pieței convin cu organizațiile care reprezintă operatorii economici și cu centrele de cercetare să înființeze un centru național de competență pentru baterii în fiecare stat membru.

2.
     
  Centrele naționale de competență pentru baterii menționate la alineatul (1) desfășoară activități care au scopul de a promova conformitatea, de a identifica neconformitățile, de a crește gradul de informare și de a oferi orientări și consultanță tehnică în legătură cu cerințele prezentului regulament. Dacă este cazul, și alte părți interesate, cum ar fi organizațiile care reprezintă utilizatorii finali, pot participa la activitățile centrelor naționale de competență pentru baterii.

3.
     
  În conformitate cu articolul 9 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2019/1020, autoritatea de supraveghere a pieței și părțile menționate la alineatul (1) se asigură că activitățile desfășurate de centrul național de competență pentru baterii nu conduc la o concurență neloială între operatorii economici și nu afectează obiectivitatea, independența și imparțialitatea părților.

Amendamentul 403

Amendamentul 403

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 69 – alineatul 1 – partea introductivă

Articolul 69 – alineatul 1 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Fără a aduce atingere articolului 66, în cazul în care un stat membru constată că o baterie care nu intră sub incidența articolului 68 nu este conformă cu prezentul regulament sau că un operator economic a încălcat o obligație prevăzută în prezentul regulament, statul membru solicită operatorului economic relevant să elimine neconformitatea în cauză. Neconformitățile vizează următoarele aspecte: | 1.   Fără a aduce atingere articolului 66, în cazul în care un stat membru constată că o baterie care nu intră sub incidența articolului 68 nu este conformă cu prezentul regulament sau că un operator economic a încălcat o obligație prevăzută în prezentul regulament, statul membru solicită operatorului economic relevant să elimine neconformitatea în cauză.
  Pentru a facilita această sarcină, statele membre stabilesc canale de raportare ușor accesibile pentru consumatori cu privire la neconformitate.
  Neconformitățile vizează următoarele aspecte: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Fără a aduce atingere articolului 66, în cazul în care un stat membru constată că o baterie care nu intră sub incidența articolului 68 nu este conformă cu prezentul regulament sau că un operator economic a încălcat o obligație prevăzută în prezentul regulament, statul membru solicită operatorului economic relevant să elimine neconformitatea în cauză. Neconformitățile vizează următoarele aspecte:

1.   Fără a aduce atingere articolului 66, în cazul în care un stat membru constată că o baterie care nu intră sub incidența articolului 68 nu este conformă cu prezentul regulament sau că un operator economic a încălcat o obligație prevăzută în prezentul regulament, statul membru solicită operatorului economic relevant să elimine neconformitatea în cauză.
  Pentru a facilita această sarcină, statele membre stabilesc canale de raportare ușor accesibile pentru consumatori cu privire la neconformitate.
  Neconformitățile vizează următoarele aspecte:

Amendamentul 404

Amendamentul 404

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 69 – alineatul 1 – litera k

Articolul 69 – alineatul 1 – litera k

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (k) | nu sunt îndeplinite cerințele privind politica de diligență necesară în lanțul
  de aprovizionare
  , prevăzute la articolul 39. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(k)

nu sunt îndeplinite cerințele privind politica de diligență necesară în lanțul
  de aprovizionare
  , prevăzute la articolul 39.

de aprovizionare

| (k) | nu sunt îndeplinite cerințele privind politica de diligență necesară în lanțul
  valoric
  , prevăzute la articolul 39; |
| --- | --- |

(k)

nu sunt îndeplinite cerințele privind politica de diligență necesară în lanțul
  valoric
  , prevăzute la articolul 39;

valoric

Amendamentul 405

Amendamentul 405

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 69 – alineatul 1 – litera ka (nouă)

Articolul 69 – alineatul 1 – litera ka (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ka) | nu sunt îndeplinite cerințele privind pașapoartele pentru baterie menționate la articolul 65. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ka)

(ka)

nu sunt îndeplinite cerințele privind pașapoartele pentru baterie menționate la articolul 65.

nu sunt îndeplinite cerințele privind pașapoartele pentru baterie menționate la articolul 65.

Amendamentul 406

Amendamentul 406

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 69 – alineatul 3 a (nou)

Articolul 69 – alineatul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Autorităților competente ale statelor membre li se acordă competențe de investigare în conformitate cu articolul 14 din Regulamentul (UE) 2019/1020 pentru a efectua controale adecvate, în funcție de riscuri sau pe baza informațiilor primite, pentru a detecta o posibilă neconformitate. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3a.
     
  Autorităților competente ale statelor membre li se acordă competențe de investigare în conformitate cu articolul 14 din Regulamentul (UE) 2019/1020 pentru a efectua controale adecvate, în funcție de riscuri sau pe baza informațiilor primite, pentru a detecta o posibilă neconformitate.

Amendamentul 407

Amendamentul 407

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 69 – alineatul 3 b (nou)

Articolul 69 – alineatul 3 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Autoritățile de supraveghere a pieței cooperează pentru a asigura aplicarea transfrontalieră a prezentului regulament în conformitate cu dispozițiile prevăzute în capitolul VI din Regulamentul (UE) 2019/1020. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3b.
     
  Autoritățile de supraveghere a pieței cooperează pentru a asigura aplicarea transfrontalieră a prezentului regulament în conformitate cu dispozițiile prevăzute în capitolul VI din Regulamentul (UE) 2019/1020.

Amendamentul 408

Amendamentul 408

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 69 – alineatul 3 c (nou)

Articolul 69 – alineatul 3 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 3c.
     
  Statele membre cooperează în cadrul unei rețele de asigurare a respectării legislației, sprijinindu-se reciproc în procedura de constatare a neîndeplinirii obligațiilor în cazul vânzărilor transfrontaliere în Uniune. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3c.
     
  Statele membre cooperează în cadrul unei rețele de asigurare a respectării legislației, sprijinindu-se reciproc în procedura de constatare a neîndeplinirii obligațiilor în cazul vânzărilor transfrontaliere în Uniune.

Amendamentul 409

Amendamentul 409

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 70 – alineatul 1

Articolul 70 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Autoritățile contractante definite la articolul 2 punctul 1 din Directiva 2014/24/UE sau la articolul 3 alineatul (1) din Directiva 2014/25/UE sau entitățile contractante definite la articolul 4 alineatul (1) din Directiva 2014/25/UE, atunci când achiziționează baterii sau produse care conțin baterii în situațiile reglementate de aceste directive,
  țin seama de impactul pe care bateriile îl au asupra mediului
  pe
  parcursul ciclului lor
  de viață, pentru a se asigura că impactul bateriilor achiziționate este menținut la un nivel minim. | 1.   Autoritățile contractante definite la articolul 2 punctul 1 din Directiva 2014/24/UE sau la articolul 3 alineatul (1) din Directiva 2014/25/UE sau entitățile contractante definite la articolul 4 alineatul (1) din Directiva 2014/25/UE, atunci când achiziționează baterii sau produse care conțin baterii în situațiile reglementate de aceste directive,
  acordă prioritate bateriilor celor mai ecologice
  pe
  baza întregului lor ciclu
  de viață, pentru a se asigura că impactul bateriilor achiziționate este menținut la un nivel minim. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Autoritățile contractante definite la articolul 2 punctul 1 din Directiva 2014/24/UE sau la articolul 3 alineatul (1) din Directiva 2014/25/UE sau entitățile contractante definite la articolul 4 alineatul (1) din Directiva 2014/25/UE, atunci când achiziționează baterii sau produse care conțin baterii în situațiile reglementate de aceste directive,
  țin seama de impactul pe care bateriile îl au asupra mediului
  pe
  parcursul ciclului lor
  de viață, pentru a se asigura că impactul bateriilor achiziționate este menținut la un nivel minim.

1.   Autoritățile contractante definite la articolul 2 punctul 1 din Directiva 2014/24/UE sau la articolul 3 alineatul (1) din Directiva 2014/25/UE sau entitățile contractante definite la articolul 4 alineatul (1) din Directiva 2014/25/UE, atunci când achiziționează baterii sau produse care conțin baterii în situațiile reglementate de aceste directive,
  acordă prioritate bateriilor celor mai ecologice
  pe
  baza întregului lor ciclu
  de viață, pentru a se asigura că impactul bateriilor achiziționate este menținut la un nivel minim.

Amendamentul 410

Amendamentul 410

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 71 – alineatul 3 a (nou)

Articolul 71 – alineatul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  În cazul în care statul membru consideră că utilizarea unei substanțe în fabricarea bateriilor sau prezența unei substanțe în baterii atunci când sunt introduse pe piață sau pe parcursul etapelor ulterioare ale ciclului lor de viață, inclusiv în etapa de deșeu, prezintă un risc pentru sănătatea umană sau pentru mediu și că acest risc nu este controlat în mod adecvat și trebuie abordat, statul membru informează agenția că intenționează să întocmească un dosar care să respecte cerințele unui dosar de restricționare. În cazul în care respectivul dosar demonstrează că este necesară o acțiune la nivelul întregii Uniuni, în plus față de orice măsură instituită deja, statul membru prezintă dosarul agenției pentru a demara procesul de restricționare. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3a.
     
  În cazul în care statul membru consideră că utilizarea unei substanțe în fabricarea bateriilor sau prezența unei substanțe în baterii atunci când sunt introduse pe piață sau pe parcursul etapelor ulterioare ale ciclului lor de viață, inclusiv în etapa de deșeu, prezintă un risc pentru sănătatea umană sau pentru mediu și că acest risc nu este controlat în mod adecvat și trebuie abordat, statul membru informează agenția că intenționează să întocmească un dosar care să respecte cerințele unui dosar de restricționare. În cazul în care respectivul dosar demonstrează că este necesară o acțiune la nivelul întregii Uniuni, în plus față de orice măsură instituită deja, statul membru prezintă dosarul agenției pentru a demara procesul de restricționare.

Amendamentul 411

Amendamentul 411

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 71 – alineatul 14 a (nou)

Articolul 71 – alineatul 14 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 14a.
     
  În termen de 6 luni de la orice modificare a Regulamentului (CE) nr. 1907/2006 sau de la intrarea în vigoare a viitoarei legislații a Uniunii privind criteriile de sustenabilitate pentru substanțele și produsele chimice periculoase, Comisia evaluează dacă modificarea Regulamentului (CE) nr. 1907/2006 sau legislația viitoare a Uniunii necesită o modificare a prezentului articol și adoptă, după caz, un act delegat în conformitate cu articolul 73 din prezentul regulament pentru a modifica dispozițiile respective în consecință. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

14a.
     
  În termen de 6 luni de la orice modificare a Regulamentului (CE) nr. 1907/2006 sau de la intrarea în vigoare a viitoarei legislații a Uniunii privind criteriile de sustenabilitate pentru substanțele și produsele chimice periculoase, Comisia evaluează dacă modificarea Regulamentului (CE) nr. 1907/2006 sau legislația viitoare a Uniunii necesită o modificare a prezentului articol și adoptă, după caz, un act delegat în conformitate cu articolul 73 din prezentul regulament pentru a modifica dispozițiile respective în consecință.

Amendamentul 412

Amendamentul 412

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 72 – alineatul 2 a (nou)

Articolul 72 – alineatul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Pot fi recunoscute numai sistemele industriale care îndeplinesc cerințele prevăzute la articolul 39 și care sunt verificate de către actori terți. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2a.
     
  Pot fi recunoscute numai sistemele industriale care îndeplinesc cerințele prevăzute la articolul 39 și care sunt verificate de către actori terți.

Amendamentul 413

Amendamentul 413

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 73 – alineatul 2

Articolul 73 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Competența de a adopta actele delegate, menționată la articolul 6 alineatul (2), articolul 7
  alineatele
   (1), (2)
  și
  (3), articolul 9 alineatul (2), articolul 10 alineatul (3), articolul 
  12
  alineatul (
  2
  ), articolul 
  17
  alineatul (4), articolul 
  27
  alineatul (3), articolul 39 alineatul (8), articolul 55 alineatul (4), articolul 
  56
  alineatul (4), articolul 57 alineatul (
  6
  ), articolul 58 alineatul (3)
  și
  articolul 70 alineatul (
  2
  ), este conferită Comisiei pentru o perioadă de cinci ani de la [data intrării în vigoare a prezentului regulament]. Comisia elaborează un raport privind delegarea de competențe cu cel mult nouă luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opun prelungirii respective cel târziu cu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade. | 2.   Competența de a adopta actele delegate, menționată la articolul 6 alineatul (2), articolul
  6 alineatul (5a), articolul
  7
  alineatul
  (1)
  al treilea paragraf litera (a)
  ,
  articolul 7 alineatul (1) al patrulea paragraf, articolul 7 alineatul
  (2)
  al patrulea paragraf litera (a), articolul 7 alineatul
  (3)
  al treilea și al patrulea paragraf
  , articolul
  8 alineatul (1) al doilea paragraf litera (a), articolul 8 alineatul (4a), articolul
  9 alineatul (2)
  al doilea paragraf
  , articolul 10 alineatul
  (1b) și alineatul (1c), articolul 10 alineatul
  (3)
  primul paragraf
  , articolul
  10
  alineatul (
  3a)
  , articolul
  11a
  alineatul (4), articolul
  11b alineatul (2), articolul 13
  alineatul
  (6a), articolul 14 alineatul
  (3)
  paragraful 1a
  , articolul
  12 alineatul (2), articolul 17 alineatul (4), articolul
  39 alineatul (8)
  și alineatul (8a)
  , articolul 55 alineatul
  (2b), articolul 56 alineatul
  (4), articolul
  57
  alineatul (4), articolul 57 alineatul (
  5a)
  , articolul 58 alineatul (3)
  , articolul 64 alineatul (5),
  articolul
  65 alineatul (7), articolul
  70 alineatul (
  3
  ),
  articolul 71 alineatul (14a) și articolul 76 alineatul (1b)
  este conferită Comisiei pentru o perioadă de cinci ani de la ... [data intrării în vigoare a prezentului regulament]. Comisia elaborează un raport privind delegarea de competențe cu cel mult nouă luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opun prelungirii respective cel târziu cu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Competența de a adopta actele delegate, menționată la articolul 6 alineatul (2), articolul 7
  alineatele
   (1), (2)
  și
  (3), articolul 9 alineatul (2), articolul 10 alineatul (3), articolul 
  12
  alineatul (
  2
  ), articolul 
  17
  alineatul (4), articolul 
  27
  alineatul (3), articolul 39 alineatul (8), articolul 55 alineatul (4), articolul 
  56
  alineatul (4), articolul 57 alineatul (
  6
  ), articolul 58 alineatul (3)
  și
  articolul 70 alineatul (
  2
  ), este conferită Comisiei pentru o perioadă de cinci ani de la [data intrării în vigoare a prezentului regulament]. Comisia elaborează un raport privind delegarea de competențe cu cel mult nouă luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opun prelungirii respective cel târziu cu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade.

2.   Competența de a adopta actele delegate, menționată la articolul 6 alineatul (2), articolul
  6 alineatul (5a), articolul
  7
  alineatul
  (1)
  al treilea paragraf litera (a)
  ,
  articolul 7 alineatul (1) al patrulea paragraf, articolul 7 alineatul
  (2)
  al patrulea paragraf litera (a), articolul 7 alineatul
  (3)
  al treilea și al patrulea paragraf
  , articolul
  8 alineatul (1) al doilea paragraf litera (a), articolul 8 alineatul (4a), articolul
  9 alineatul (2)
  al doilea paragraf
  , articolul 10 alineatul
  (1b) și alineatul (1c), articolul 10 alineatul
  (3)
  primul paragraf
  , articolul
  10
  alineatul (
  3a)
  , articolul
  11a
  alineatul (4), articolul
  11b alineatul (2), articolul 13
  alineatul
  (6a), articolul 14 alineatul
  (3)
  paragraful 1a
  , articolul
  12 alineatul (2), articolul 17 alineatul (4), articolul
  39 alineatul (8)
  și alineatul (8a)
  , articolul 55 alineatul
  (2b), articolul 56 alineatul
  (4), articolul
  57
  alineatul (4), articolul 57 alineatul (
  5a)
  , articolul 58 alineatul (3)
  , articolul 64 alineatul (5),
  articolul
  65 alineatul (7), articolul
  70 alineatul (
  3
  ),
  articolul 71 alineatul (14a) și articolul 76 alineatul (1b)
  este conferită Comisiei pentru o perioadă de cinci ani de la ... [data intrării în vigoare a prezentului regulament]. Comisia elaborează un raport privind delegarea de competențe cu cel mult nouă luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opun prelungirii respective cel târziu cu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade.

Amendamentul 414

Amendamentul 414

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 73 – alineatul 3

Articolul 73 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Delegarea de competențe, menționată la articolul 6 alineatul (2), articolul 7
  alineatele
   (1), (2)
  și
  (3), articolul 9 alineatul (2), articolul 10 alineatul (3), articolul 
  12
  alineatul (2), articolul 
  17
  alineatul (
  4
  ), articolul 
  27
  alineatul (3), articolul 39 alineatul (8), articolul 55 alineatul (4), articolul 
  56
  alineatul (4), articolul 57 alineatul (
  6
  ), articolul 58 alineatul (3)
  și
  articolul 70 alineatul (
  2
  ), poate fi revocată în orice moment de către Parlamentul European sau de către Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificate în decizia respectivă. Decizia produce efecte din ziua care urmează datei publicării acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere actelor delegate care sunt deja în vigoare. | 3.   Delegarea de competențe, menționată la articolul 6 alineatul (2), articolul
  6 alineatul (5a), articolul
  7
  alineatul (1) al treilea paragraf litera (a), articolul 7 alineatul
  (1)
  al patrulea paragraf
  ,
  articolul 7 alineatul
  (2)
  al patrulea paragraf litera (a), articolul 7 alineatul
  (3)
  al treilea și al patrulea paragraf
  , articolul
  8 alineatul (1) al doilea paragraf litera (a), articolul 8 alineatul (4a), articolul
  9 alineatul (2)
  al doilea paragraf
  , articolul
  10 alineatul (1b) și alineatul (1c), articolul
  10 alineatul (3
  ) primul paragraf, articolul 10 alineatul (3a)
  , articolul
  11a
  alineatul
  (4), articolul 11b alineatul
  (2), articolul
  13
  alineatul
  (6a)
  , articolul
  14
  alineatul (3)
  paragraful 1a
  , articolul
  12 alineatul (2), articolul 17 alineatul (4), articolul
  39 alineatul (8)
  și alineatul (8a)
  , articolul 55 alineatul
  (2b), articolul 56 alineatul
  (4), articolul
  57
  alineatul (4), articolul 57 alineatul
  (5a)
  , articolul 58 alineatul (3)
  , articolul 64 alineatul (5),
  articolul
  65 alineatul (7), articolul
  70 alineatul
  (3), articolul 71 alineatul (14a) și articolul 76 alineatul (1b)
  , poate fi revocată în orice moment de către Parlamentul European sau de către Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificate în decizia respectivă. Decizia produce efecte din ziua care urmează datei publicării acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere actelor delegate care sunt deja în vigoare. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   Delegarea de competențe, menționată la articolul 6 alineatul (2), articolul 7
  alineatele
   (1), (2)
  și
  (3), articolul 9 alineatul (2), articolul 10 alineatul (3), articolul 
  12
  alineatul (2), articolul 
  17
  alineatul (
  4
  ), articolul 
  27
  alineatul (3), articolul 39 alineatul (8), articolul 55 alineatul (4), articolul 
  56
  alineatul (4), articolul 57 alineatul (
  6
  ), articolul 58 alineatul (3)
  și
  articolul 70 alineatul (
  2
  ), poate fi revocată în orice moment de către Parlamentul European sau de către Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificate în decizia respectivă. Decizia produce efecte din ziua care urmează datei publicării acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere actelor delegate care sunt deja în vigoare.

3.   Delegarea de competențe, menționată la articolul 6 alineatul (2), articolul
  6 alineatul (5a), articolul
  7
  alineatul (1) al treilea paragraf litera (a), articolul 7 alineatul
  (1)
  al patrulea paragraf
  ,
  articolul 7 alineatul
  (2)
  al patrulea paragraf litera (a), articolul 7 alineatul
  (3)
  al treilea și al patrulea paragraf
  , articolul
  8 alineatul (1) al doilea paragraf litera (a), articolul 8 alineatul (4a), articolul
  9 alineatul (2)
  al doilea paragraf
  , articolul
  10 alineatul (1b) și alineatul (1c), articolul
  10 alineatul (3
  ) primul paragraf, articolul 10 alineatul (3a)
  , articolul
  11a
  alineatul
  (4), articolul 11b alineatul
  (2), articolul
  13
  alineatul
  (6a)
  , articolul
  14
  alineatul (3)
  paragraful 1a
  , articolul
  12 alineatul (2), articolul 17 alineatul (4), articolul
  39 alineatul (8)
  și alineatul (8a)
  , articolul 55 alineatul
  (2b), articolul 56 alineatul
  (4), articolul
  57
  alineatul (4), articolul 57 alineatul
  (5a)
  , articolul 58 alineatul (3)
  , articolul 64 alineatul (5),
  articolul
  65 alineatul (7), articolul
  70 alineatul
  (3), articolul 71 alineatul (14a) și articolul 76 alineatul (1b)
  , poate fi revocată în orice moment de către Parlamentul European sau de către Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificate în decizia respectivă. Decizia produce efecte din ziua care urmează datei publicării acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere actelor delegate care sunt deja în vigoare.

Amendamentul 415

Amendamentul 415

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 73 – alineatul 6

Articolul 73 – alineatul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 6.   Un act delegat adoptat în temeiul articolului 6 alineatul (2), al articolului 7
  alineatele
   (1), (2) și (
  3
  ), al articolului 9 alineatul (2), al articolului 10 alineatul (3), al articolului 
  12
  alineatul (
  2
  ), al articolului 
  17
  alineatul (4), al articolului 
  27
  alineatul (3), al articolului 39 alineatul (8), al articolului 55 alineatul (
  4
  ), al articolului 56 alineatul (4), al articolului 57 alineatul (
  6
  ), al articolului 58 alineatul (3) și al articolului 
  70
  alineatul (
  2
  ) intră în vigoare numai în cazul în care nu a fost exprimată nicio obiecție nici de Parlamentul European, nici de Consiliu în termen de două luni de la notificarea actului respectiv Parlamentului European și Consiliului sau dacă, înainte de expirarea termenului respectiv, atât Parlamentul European, cât și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecții. Respectivul termen se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului. | 6.   Un act delegat adoptat în temeiul articolului 6 alineatul (2), al articolului
  6 alineatul (5a), articolului
  7
  alineatul
  (1)
  al treilea paragraf litera (a)
  ,
  articolului 7 alineatul (1) al patrulea paragraf, al articolului 7 alineatul
  (2)
  al patrulea paragraf litera (a), al articolului 7 alineatul (3) al treilea paragraf
  și
  al patrulea paragraf, al articolului 8 alineatul
  (
  1) al doilea paragraf litera (a
  ), al articolului
  8 alineatul (4a), al articolului
  9 alineatul (2)
  al doilea paragraf
  , al articolului
  10 alineatul (1b) și alineatul (1c), al articolului
  10 alineatul (3)
  primul paragraf
  , al articolului
  10
  alineatul (
  3a)
  , al articolului
  11a
  alineatul (4), al articolului
  11b
  alineatul
  (2), al articolului 13 alineatul (6a), al articolului 14 alineatul
  (3)
  paragraful 1a
  , al articolului
  12 alineatul (2), al articolului 17 alineatul (4), al articolului
  39 alineatul (8)
  și alineatul (8a)
  , al articolului 55 alineatul
  (2b)
  , al articolului 56 alineatul (4), al articolului 57 alineatul (
  4
  ), al articolului
  57 alineatul (5a), al articolului
  58 alineatul
  (3), al articolului 64 alineatul (5), al articolului 65 alineatul (7), al articolului 70 alineatul
  (3)
  , al articolului 71 alineatul (14a)
  și al articolului
  76
  alineatul (
  1b
  ) intră în vigoare numai în cazul în care nu a fost exprimată nicio obiecție nici de Parlamentul European, nici de Consiliu în termen de două luni de la notificarea actului respectiv Parlamentului European și Consiliului sau dacă, înainte de expirarea termenului respectiv, atât Parlamentul European, cât și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecții. Respectivul termen se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

6.   Un act delegat adoptat în temeiul articolului 6 alineatul (2), al articolului 7
  alineatele
   (1), (2) și (
  3
  ), al articolului 9 alineatul (2), al articolului 10 alineatul (3), al articolului 
  12
  alineatul (
  2
  ), al articolului 
  17
  alineatul (4), al articolului 
  27
  alineatul (3), al articolului 39 alineatul (8), al articolului 55 alineatul (
  4
  ), al articolului 56 alineatul (4), al articolului 57 alineatul (
  6
  ), al articolului 58 alineatul (3) și al articolului 
  70
  alineatul (
  2
  ) intră în vigoare numai în cazul în care nu a fost exprimată nicio obiecție nici de Parlamentul European, nici de Consiliu în termen de două luni de la notificarea actului respectiv Parlamentului European și Consiliului sau dacă, înainte de expirarea termenului respectiv, atât Parlamentul European, cât și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecții. Respectivul termen se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.

6.   Un act delegat adoptat în temeiul articolului 6 alineatul (2), al articolului
  6 alineatul (5a), articolului
  7
  alineatul
  (1)
  al treilea paragraf litera (a)
  ,
  articolului 7 alineatul (1) al patrulea paragraf, al articolului 7 alineatul
  (2)
  al patrulea paragraf litera (a), al articolului 7 alineatul (3) al treilea paragraf
  și
  al patrulea paragraf, al articolului 8 alineatul
  (
  1) al doilea paragraf litera (a
  ), al articolului
  8 alineatul (4a), al articolului
  9 alineatul (2)
  al doilea paragraf
  , al articolului
  10 alineatul (1b) și alineatul (1c), al articolului
  10 alineatul (3)
  primul paragraf
  , al articolului
  10
  alineatul (
  3a)
  , al articolului
  11a
  alineatul (4), al articolului
  11b
  alineatul
  (2), al articolului 13 alineatul (6a), al articolului 14 alineatul
  (3)
  paragraful 1a
  , al articolului
  12 alineatul (2), al articolului 17 alineatul (4), al articolului
  39 alineatul (8)
  și alineatul (8a)
  , al articolului 55 alineatul
  (2b)
  , al articolului 56 alineatul (4), al articolului 57 alineatul (
  4
  ), al articolului
  57 alineatul (5a), al articolului
  58 alineatul
  (3), al articolului 64 alineatul (5), al articolului 65 alineatul (7), al articolului 70 alineatul
  (3)
  , al articolului 71 alineatul (14a)
  și al articolului
  76
  alineatul (
  1b
  ) intră în vigoare numai în cazul în care nu a fost exprimată nicio obiecție nici de Parlamentul European, nici de Consiliu în termen de două luni de la notificarea actului respectiv Parlamentului European și Consiliului sau dacă, înainte de expirarea termenului respectiv, atât Parlamentul European, cât și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecții. Respectivul termen se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.

Amendamentul 416

Amendamentul 416

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 75 – paragraful 1 – punctul 2 – partea introductivă

Articolul 75 – paragraful 1 – punctul 2 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2) | în anexa I,
  la
  lista legislației de armonizare a Uniunii, se
  adaugă
  următorul
  punct 71
  : |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(2)

în anexa I,
  la
  lista legislației de armonizare a Uniunii, se
  adaugă
  următorul
  punct 71
  :

la

adaugă

punct 71

| (2) | în anexa I,
  punctul 21 din
  lista legislației de armonizare a Uniunii se
  înlocuiește cu
  următorul
  text
  : |
| --- | --- |

(2)

în anexa I,
  punctul 21 din
  lista legislației de armonizare a Uniunii se
  înlocuiește cu
  următorul
  text
  :

punctul 21 din

înlocuiește cu

text

Amendamentul 417

Amendamentul 417

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 76 – paragraful 1 a (nou)

Articolul 76 – paragraful 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Până la 1 ianuarie 2023, Comisia elaborează criterii armonizate sau orientări pentru sancțiuni eficace, proporționale și cu efect de descurajare și pentru compensarea prejudiciilor cauzate persoanelor fizice. |
| | Criteriile trebuie să vizeze cel puțin următoarele tipuri de încălcări: |
| | — | falsul în declarații în cursul procedurilor de evaluare a conformității prevăzute în capitolul IV și în măsurile prevăzute la articolele 66 și 68; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Până la 1 ianuarie 2023, Comisia elaborează criterii armonizate sau orientări pentru sancțiuni eficace, proporționale și cu efect de descurajare și pentru compensarea prejudiciilor cauzate persoanelor fizice.

Până la 1 ianuarie 2023, Comisia elaborează criterii armonizate sau orientări pentru sancțiuni eficace, proporționale și cu efect de descurajare și pentru compensarea prejudiciilor cauzate persoanelor fizice.

Criteriile trebuie să vizeze cel puțin următoarele tipuri de încălcări:

Criteriile trebuie să vizeze cel puțin următoarele tipuri de încălcări:

—

falsul în declarații în cursul procedurilor de evaluare a conformității prevăzute în capitolul IV și în măsurile prevăzute la articolele 66 și 68;

falsul în declarații în cursul procedurilor de evaluare a conformității prevăzute în capitolul IV și în măsurile prevăzute la articolele 66 și 68;

| — | falsificarea rezultatelor încercărilor pentru conformitate sau pentru supravegherea pieței; |
| --- | --- |

—

falsificarea rezultatelor încercărilor pentru conformitate sau pentru supravegherea pieței;

falsificarea rezultatelor încercărilor pentru conformitate sau pentru supravegherea pieței;

| — | nedivulgarea datelor sau a specificațiilor tehnice care ar putea duce la rechemarea bateriei sau a componentelor acesteia sau la refuzul sau retragerea declarației de conformitate. |
| --- | --- |

—

nedivulgarea datelor sau a specificațiilor tehnice care ar putea duce la rechemarea bateriei sau a componentelor acesteia sau la refuzul sau retragerea declarației de conformitate.

nedivulgarea datelor sau a specificațiilor tehnice care ar putea duce la rechemarea bateriei sau a componentelor acesteia sau la refuzul sau retragerea declarației de conformitate.

Amendamentul 418

Amendamentul 418

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 76 – paragraful 1 b (nou)

Articolul 76 – paragraful 1 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Până la 1 ianuarie 2023, Comisia adoptă acte delegate în conformitate cu articolul 73, completând prezentul regulament prin stabilirea unor criterii pentru sancțiuni eficiente, proporționale și cu efect de descurajare și pentru compensarea prejudiciilor cauzate persoanelor fizice care acoperă cel puțin încălcările enumerate la alineatul (1a). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Până la 1 ianuarie 2023, Comisia adoptă acte delegate în conformitate cu articolul 73, completând prezentul regulament prin stabilirea unor criterii pentru sancțiuni eficiente, proporționale și cu efect de descurajare și pentru compensarea prejudiciilor cauzate persoanelor fizice care acoperă cel puțin încălcările enumerate la alineatul (1a).

Până la 1 ianuarie 2023, Comisia adoptă acte delegate în conformitate cu articolul 73, completând prezentul regulament prin stabilirea unor criterii pentru sancțiuni eficiente, proporționale și cu efect de descurajare și pentru compensarea prejudiciilor cauzate persoanelor fizice care acoperă cel puțin încălcările enumerate la alineatul (1a).

Amendamentul 419

Amendamentul 419

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 77 – alineatul 1

Articolul 77 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Până la 31 decembrie 2030, Comisia elaborează un raport privind punerea în aplicare a prezentului regulament și impactul acestuia asupra mediului și asupra funcționării pieței interne. | 1.   Până la 31 decembrie 2030
  și ulterior la fiecare cinci ani
  , Comisia elaborează un raport privind punerea în aplicare a prezentului regulament și impactul acestuia asupra mediului
  , al sănătății umane
  și asupra funcționării pieței interne
  și îl înaintează și îl prezintă Parlamentului European și Consiliului
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Până la 31 decembrie 2030, Comisia elaborează un raport privind punerea în aplicare a prezentului regulament și impactul acestuia asupra mediului și asupra funcționării pieței interne.

1.   Până la 31 decembrie 2030
  și ulterior la fiecare cinci ani
  , Comisia elaborează un raport privind punerea în aplicare a prezentului regulament și impactul acestuia asupra mediului
  , al sănătății umane
  și asupra funcționării pieței interne
  și îl înaintează și îl prezintă Parlamentului European și Consiliului
  .

Amendamentul 420

Amendamentul 420

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 77 – alineatul 2 – paragraful 1 – litera c

Articolul 77 – alineatul 2 – paragraful 1 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | cerințele privind diligența necesară în cadrul lanțului
  de aprovizionare
  , prevăzute la articolele 39 și 72; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

cerințele privind diligența necesară în cadrul lanțului
  de aprovizionare
  , prevăzute la articolele 39 și 72;

de aprovizionare

| (c) | cerințele privind diligența necesară în cadrul lanțului
  valoric pentru baterii
  , prevăzute la articolele 39 și 72; |
| --- | --- |

(c)

cerințele privind diligența necesară în cadrul lanțului
  valoric pentru baterii
  , prevăzute la articolele 39 și 72;

valoric pentru baterii

Amendamentul 421

Amendamentul 421

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 77 – alineatul 2 – paragraful 1 – litera da (nouă)

Articolul 77 – alineatul 2 – paragraful 1 – litera da (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (da) | măsurile privind identificarea operatorilor economici prevăzuți la articolul 45; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(da)

(da)

măsurile privind identificarea operatorilor economici prevăzuți la articolul 45;

măsurile privind identificarea operatorilor economici prevăzuți la articolul 45;

Amendamentul 422

Amendamentul 422

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 77 – alineatul 2 – paragraful 1 – litera db (nouă)

Articolul 77 – alineatul 2 – paragraful 1 – litera db (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (db) | încălcările și eficacitatea, proporționalitatea și caracterul disuasiv al sancțiunilor, astfel cum se prevede la articolul 76; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(db)

(db)

încălcările și eficacitatea, proporționalitatea și caracterul disuasiv al sancțiunilor, astfel cum se prevede la articolul 76;

încălcările și eficacitatea, proporționalitatea și caracterul disuasiv al sancțiunilor, astfel cum se prevede la articolul 76;

Amendamentul 423

Amendamentul 423

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 77 – alineatul 2 – paragraful 1 – litera dc (nouă)

Articolul 77 – alineatul 2 – paragraful 1 – litera dc (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (dc) | analiza impactului regulamentului asupra competitivității și asupra investițiilor în sectorul bateriilor, precum și a impactului sarcinii administrative. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(dc)

(dc)

analiza impactului regulamentului asupra competitivității și asupra investițiilor în sectorul bateriilor, precum și a impactului sarcinii administrative.

analiza impactului regulamentului asupra competitivității și asupra investițiilor în sectorul bateriilor, precum și a impactului sarcinii administrative.

Amendamentul 424

Amendamentul 424

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 77 – alineatul 2 – paragraful 2

Articolul 77 – alineatul 2 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Dacă este cazul, raportul este însoțit de o propunere legislativă de modificare a dispozițiilor relevante din prezentul regulament. | Dacă este cazul, raportul
  menționat la alineatul (1)
  este însoțit de o propunere legislativă de modificare a dispozițiilor relevante din prezentul regulament. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Dacă este cazul, raportul este însoțit de o propunere legislativă de modificare a dispozițiilor relevante din prezentul regulament.

Dacă este cazul, raportul
  menționat la alineatul (1)
  este însoțit de o propunere legislativă de modificare a dispozițiilor relevante din prezentul regulament.

menționat la alineatul (1)

Amendamentul 425

Amendamentul 425

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 79 – paragraful 2

Articolul 79 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Se aplică de la
  1 ianuarie 2022
  . | Se aplică de la ...
  [6 luni de la intrarea în vigoare a prezentului regulament]
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Se aplică de la
  1 ianuarie 2022
  .

1 ianuarie 2022

Se aplică de la ...
  [6 luni de la intrarea în vigoare a prezentului regulament]
  .

[6 luni de la intrarea în vigoare a prezentului regulament]

Amendamentul 426

Amendamentul 426

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – tabel – rândul 3 a (nou)

Anexa I – tabel – rândul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2a. | Plumb |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2a.

2a.

Plumb

Bateriile portabile, încorporate în aparate sau nu, nu trebuie să conțină mai mult de 0,01  % plumb (exprimat sub formă de plumb metal) în greutate.

Bateriile portabile, încorporate în aparate sau nu, nu trebuie să conțină mai mult de 0,01  % plumb (exprimat sub formă de plumb metal) în greutate.

CAS 7439-92-1

CAS 7439-92-1

Nr. CE 231-100-4 și compușii acestuia

Nr. CE 231-100-4 și compușii acestuia

Amendamentul 427

Amendamentul 427

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa II – punctul 1 – paragraful 1 – litera ca (nouă)

Anexa II – punctul 1 – paragraful 1 – litera ca (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ca) | „rating al calității datelor” înseamnă o evaluare semicantitativă a criteriilor de calitate a unui set de date pe baza reprezentativității tehnologice, a reprezentativității geografice, a reprezentativității temporale și a exactității. Calitatea datelor se consideră a fi calitatea setului de date, astfel cum este documentată. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ca)

(ca)

„rating al calității datelor” înseamnă o evaluare semicantitativă a criteriilor de calitate a unui set de date pe baza reprezentativității tehnologice, a reprezentativității geografice, a reprezentativității temporale și a exactității. Calitatea datelor se consideră a fi calitatea setului de date, astfel cum este documentată.

„rating al calității datelor” înseamnă o evaluare semicantitativă a criteriilor de calitate a unui set de date pe baza reprezentativității tehnologice, a reprezentativității geografice, a reprezentativității temporale și a exactității. Calitatea datelor se consideră a fi calitatea setului de date, astfel cum este documentată.

Amendamentul 428

Amendamentul 428

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa II – punctul 2 – paragraful 2

Anexa II – punctul 2 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Normele armonizate de calcul menționate la articolul 7 se bazează pe elementele esențiale incluse în prezenta anexă, sunt în conformitate cu cea mai recentă versiune a metodei referitoare la amprenta de mediu a produselor (80) (PEF) și a normelor relevante referitoare la amprenta de mediu a produselor (PEFCR) (81) ale Comisiei și reflectă acordurile internaționale și progresele tehnice/științifice din domeniul evaluării ciclului de viață (82). | Normele armonizate de calcul menționate la articolul 7 se bazează pe elementele esențiale incluse în prezenta anexă, sunt în conformitate cu cea mai recentă versiune a metodei referitoare la amprenta de mediu a produselor (80) (PEF) și a normelor relevante referitoare la amprenta de mediu a produselor (PEFCR) (81) ale Comisiei și reflectă acordurile internaționale și progresele tehnice/științifice din domeniul evaluării ciclului de viață (82)

  . Elaborarea și actualizarea metodelor PEF și a PEFCR-urilor relevante sunt deschise și transparente și implică o reprezentare adecvată a organizațiilor societății civile, a mediului academic și a altor părți interesate. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Normele armonizate de calcul menționate la articolul 7 se bazează pe elementele esențiale incluse în prezenta anexă, sunt în conformitate cu cea mai recentă versiune a metodei referitoare la amprenta de mediu a produselor (80) (PEF) și a normelor relevante referitoare la amprenta de mediu a produselor (PEFCR) (81) ale Comisiei și reflectă acordurile internaționale și progresele tehnice/științifice din domeniul evaluării ciclului de viață (82).

80

81

82

Normele armonizate de calcul menționate la articolul 7 se bazează pe elementele esențiale incluse în prezenta anexă, sunt în conformitate cu cea mai recentă versiune a metodei referitoare la amprenta de mediu a produselor (80) (PEF) și a normelor relevante referitoare la amprenta de mediu a produselor (PEFCR) (81) ale Comisiei și reflectă acordurile internaționale și progresele tehnice/științifice din domeniul evaluării ciclului de viață (82)

  . Elaborarea și actualizarea metodelor PEF și a PEFCR-urilor relevante sunt deschise și transparente și implică o reprezentare adecvată a organizațiilor societății civile, a mediului academic și a altor părți interesate.

80

81

82

. Elaborarea și actualizarea metodelor PEF și a PEFCR-urilor relevante sunt deschise și transparente și implică o reprezentare adecvată a organizațiilor societății civile, a mediului academic și a altor părți interesate.

Amendamentul 429

Amendamentul 429

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa II – punctul 2 a (nou)

Anexa II – punctul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2a. | Consumul de energie și contabilizarea energiei |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2a.

2a.

Consumul de energie și contabilizarea energiei

La calcularea intensității emisiilor de carbon ale energiei consumate în diferitele etape și procese ale ciclului de viață al bateriei, enumerate la punctul 4, se folosesc datele privind emisiile medii de carbon ale țării în care s-a desfășurat acea activitate sau acel proces. Se folosesc factori de emisie mai mici numai atunci când operatorul economic poate demonstra în mod fiabil că regiunea unde s-a desfășurat activitatea specifică și care a alimentat cu energie operatorul economic sau procesele sale individuale sau alimentarea cu energie produc emisii mai mici decât emisiile medii de carbon ale țării. Acest lucru se dovedește printr-o probă că energia provine din regiunea respectivă și că are emisii mai mici de carbon sau cu ajutorul racordării directe la o sursă de energie regenerabilă sau la o sursă de energie cu emisii mai mici de carbon ori cu ajutorul unui contract care arată că există o legătură în timp și spațiu între alimentarea cu energie și consumul de energie al operatorului economic, aspect ce trebuie confirmat printr-o declarație de verificare independentă a unui terț.

La calcularea intensității emisiilor de carbon ale energiei consumate în diferitele etape și procese ale ciclului de viață al bateriei, enumerate la punctul 4, se folosesc datele privind emisiile medii de carbon ale țării în care s-a desfășurat acea activitate sau acel proces. Se folosesc factori de emisie mai mici numai atunci când operatorul economic poate demonstra în mod fiabil că regiunea unde s-a desfășurat activitatea specifică și care a alimentat cu energie operatorul economic sau procesele sale individuale sau alimentarea cu energie produc emisii mai mici decât emisiile medii de carbon ale țării. Acest lucru se dovedește printr-o probă că energia provine din regiunea respectivă și că are emisii mai mici de carbon sau cu ajutorul racordării directe la o sursă de energie regenerabilă sau la o sursă de energie cu emisii mai mici de carbon ori cu ajutorul unui contract care arată că există o legătură în timp și spațiu între alimentarea cu energie și consumul de energie al operatorului economic, aspect ce trebuie confirmat printr-o declarație de verificare independentă a unui terț.

Amendamentul 430

Amendamentul 430

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa II – punctul 4 – paragraful 1 – tabel – rândul 2

Anexa II – punctul 4 – paragraful 1 – tabel – rândul 2

| Textul propus de Comisie |
| --- |
| Achiziționarea materiilor prime și prelucrarea primară | Sunt incluse mineritul și prelucrarea primară, până la fabricarea celulelor de baterie și a componentelor bateriilor (materialele active, separatorul, electrolitul, carcasele, componentele active și pasive ale bateriilor) și componentele electrice/electronice. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Achiziționarea materiilor prime și prelucrarea primară

Sunt incluse mineritul și prelucrarea primară, până la fabricarea celulelor de baterie și a componentelor bateriilor (materialele active, separatorul, electrolitul, carcasele, componentele active și pasive ale bateriilor) și componentele electrice/electronice.

| Amendamentul |
| --- |
| Achiziționarea materiilor prime și prelucrarea primară | Sunt incluse mineritul
  și alte aprovizionări relevante,
  precum și prelucrarea primară
  și transportul tuturor materiilor prime și al materialelor active
  , până la fabricarea celulelor de baterie și a componentelor bateriilor (materialele active, separatorul, electrolitul, carcasele, componentele active și pasive ale bateriilor) și componentele electrice/electronice. |

Amendamentul

Amendamentul

Achiziționarea materiilor prime și prelucrarea primară

Sunt incluse mineritul
  și alte aprovizionări relevante,
  precum și prelucrarea primară
  și transportul tuturor materiilor prime și al materialelor active
  , până la fabricarea celulelor de baterie și a componentelor bateriilor (materialele active, separatorul, electrolitul, carcasele, componentele active și pasive ale bateriilor) și componentele electrice/electronice.

și alte aprovizionări relevante,

și transportul tuturor materiilor prime și al materialelor active

Amendamentul 431

Amendamentul 431

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa II – punctul 4 – paragraful 3

Anexa II – punctul 4 – paragraful 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Faza de utilizare
  ar trebui
  exclusă din calculul amprentei de carbon pe durata ciclului de viață
  , deoarece nu este direct influențată de către producători, cu excepția cazului
  în
  care se demonstrează
  că alegerile
  făcute de producătorii de baterii
  în
  etapa
  de proiectare
  pot contribui chiar semnificativ
  la acest impact. | Faza de utilizare
  poate fi
  exclusă din calculul amprentei de carbon pe durata ciclului de viață
  numai atunci când producătorii pot demonstra
  în
  mod fiabil
  că alegerile în
  materie
  de proiectare
  au avut doar o contribuție neglijabilă
  la acest impact. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Faza de utilizare
  ar trebui
  exclusă din calculul amprentei de carbon pe durata ciclului de viață
  , deoarece nu este direct influențată de către producători, cu excepția cazului
  în
  care se demonstrează
  că alegerile
  făcute de producătorii de baterii
  în
  etapa
  de proiectare
  pot contribui chiar semnificativ
  la acest impact.

ar trebui

, deoarece nu este direct influențată de către producători, cu excepția cazului

care se demonstrează

făcute de producătorii de baterii

etapa

pot contribui chiar semnificativ

Faza de utilizare
  poate fi
  exclusă din calculul amprentei de carbon pe durata ciclului de viață
  numai atunci când producătorii pot demonstra
  în
  mod fiabil
  că alegerile în
  materie
  de proiectare
  au avut doar o contribuție neglijabilă
  la acest impact.

poate fi

numai atunci când producătorii pot demonstra

mod fiabil

materie

au avut doar o contribuție neglijabilă

Amendamentul 432

Amendamentul 432

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa II – punctul 5 – paragraful 2

Anexa II – punctul 5 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| În special, toate datele de activitate referitoare la anodul, catodul, electrolitul, separatorul și carcasa celulelor se referă la un anumit model de baterie produs într-o anumită unitate de producție (și anume, nu se utilizează date de activitate implicite). Datele de activitate specifice bateriilor se utilizează împreună cu seturile de date secundare conforme cu normele relevante referitoare la amprenta de mediu a produsului. | În special, toate datele de activitate referitoare la
  materiile prime,
  anodul, catodul, electrolitul, separatorul și carcasa celulelor se referă la un anumit model de baterie produs într-o anumită unitate de producție (și anume, nu se utilizează date de activitate implicite). Datele de activitate specifice bateriilor se utilizează împreună cu seturile de date secundare conforme cu normele relevante referitoare la amprenta de mediu a produsului. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

În special, toate datele de activitate referitoare la anodul, catodul, electrolitul, separatorul și carcasa celulelor se referă la un anumit model de baterie produs într-o anumită unitate de producție (și anume, nu se utilizează date de activitate implicite). Datele de activitate specifice bateriilor se utilizează împreună cu seturile de date secundare conforme cu normele relevante referitoare la amprenta de mediu a produsului.

În special, toate datele de activitate referitoare la
  materiile prime,
  anodul, catodul, electrolitul, separatorul și carcasa celulelor se referă la un anumit model de baterie produs într-o anumită unitate de producție (și anume, nu se utilizează date de activitate implicite). Datele de activitate specifice bateriilor se utilizează împreună cu seturile de date secundare conforme cu normele relevante referitoare la amprenta de mediu a produsului.

materiile prime,

Amendamentul 433

Amendamentul 433

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa II – punctul 5 – paragraful 5 – liniuța 1

Anexa II – punctul 5 – paragraful 5 – liniuța 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| — | Etapa de achiziție a materiilor prime și de prelucrare primară |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

Etapa de achiziție a materiilor prime și de prelucrare primară

| — | Etapa de achiziție a materiilor prime
  , inclusiv transportul,
  și de prelucrare primară |
| --- | --- |

—

Etapa de achiziție a materiilor prime
  , inclusiv transportul,
  și de prelucrare primară

, inclusiv transportul,

Amendamentul 434

Amendamentul 434

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa II – punctul 8 – paragraful 1

Anexa II – punctul 8 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| În funcție de distribuția valorilor din declarațiile privind amprenta de carbon a bateriilor introduse pe piața internă a UE, se va identifica un număr semnificativ de clase de performanță, categoria A fiind cea mai bună clasă, cu cea mai mică amprentă de carbon pe durata ciclului de viață, pentru a permite diferențierea produselor de piață. | În funcție de distribuția valorilor din declarațiile privind amprenta de carbon a bateriilor
  și din ratingurile calității datelor
  introduse pe piața internă a UE, se va identifica un număr semnificativ de clase de performanță, categoria A fiind cea mai bună clasă, cu cea mai mică amprentă de carbon pe durata ciclului de viață, pentru a permite diferențierea produselor de piață. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

În funcție de distribuția valorilor din declarațiile privind amprenta de carbon a bateriilor introduse pe piața internă a UE, se va identifica un număr semnificativ de clase de performanță, categoria A fiind cea mai bună clasă, cu cea mai mică amprentă de carbon pe durata ciclului de viață, pentru a permite diferențierea produselor de piață.

În funcție de distribuția valorilor din declarațiile privind amprenta de carbon a bateriilor
  și din ratingurile calității datelor
  introduse pe piața internă a UE, se va identifica un număr semnificativ de clase de performanță, categoria A fiind cea mai bună clasă, cu cea mai mică amprentă de carbon pe durata ciclului de viață, pentru a permite diferențierea produselor de piață.

și din ratingurile calității datelor

Amendamentul 435

Amendamentul 435

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa III – titlu

Anexa III – titlu

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Parametri de performanță electrochimică și de durabilitate pentru bateriile portabile
  de uz general | Parametri de performanță electrochimică și de durabilitate pentru bateriile portabile |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Parametri de performanță electrochimică și de durabilitate pentru bateriile portabile
  de uz general

de uz general

Parametri de performanță electrochimică și de durabilitate pentru bateriile portabile

Amendamentul 436

Amendamentul 436

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa III – punctul 1

Anexa III – punctul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1. | Capacitatea bateriei, sarcina electrică pe care o baterie o poate furniza în condiții
  specifice
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.

Capacitatea bateriei, sarcina electrică pe care o baterie o poate furniza în condiții
  specifice
  .

specifice

| 1. | Capacitatea bateriei, sarcina electrică pe care o baterie o poate furniza în condiții
  reale
  . |
| --- | --- |

1.

Capacitatea bateriei, sarcina electrică pe care o baterie o poate furniza în condiții
  reale
  .

reale

Amendamentul 437

Amendamentul 437

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa III – punctul 3

Anexa III – punctul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3. | Termenul de valabilitate (performanța privind descărcarea întârziată), scăderea relativă a duratei medii minime după o perioadă determinată de timp și în condiții specifice. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.

Termenul de valabilitate (performanța privind descărcarea întârziată), scăderea relativă a duratei medii minime după o perioadă determinată de timp și în condiții specifice.

| 3. | Termenul de valabilitate (performanța privind descărcarea întârziată), scăderea relativă a duratei medii minime
  , având ca punct de referință capacitatea măsurată inițială,
  după o perioadă determinată de timp și în condiții specifice. |
| --- | --- |

3.

Termenul de valabilitate (performanța privind descărcarea întârziată), scăderea relativă a duratei medii minime
  , având ca punct de referință capacitatea măsurată inițială,
  după o perioadă determinată de timp și în condiții specifice.

, având ca punct de referință capacitatea măsurată inițială,

Amendamentul 438

Amendamentul 438

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa IV – titlu

Anexa IV – titlu

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Cerințe de performanță electrochimică și de durabilitate pentru bateriile industriale
  reîncărcabile
  și pentru bateriile vehiculelor electrice | Cerințe de performanță electrochimică și de durabilitate
  pentru bateriile mijloacelor de transport ușoare
  , pentru bateriile industriale și pentru bateriile vehiculelor electrice |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Cerințe de performanță electrochimică și de durabilitate pentru bateriile industriale
  reîncărcabile
  și pentru bateriile vehiculelor electrice

reîncărcabile

Cerințe de performanță electrochimică și de durabilitate
  pentru bateriile mijloacelor de transport ușoare
  , pentru bateriile industriale și pentru bateriile vehiculelor electrice

pentru bateriile mijloacelor de transport ușoare

Amendamentul 439

Amendamentul 439

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa IV – partea A – paragraful 1 – punctul 3

Anexa IV – partea A – paragraful 1 – punctul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3. | Rezistența internă (în Ω)
  și
  creșterea rezistenței interne (în %) |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.

Rezistența internă (în Ω)
  și
  creșterea rezistenței interne (în %)

și

| 3. | Rezistența internă (în Ω), creșterea rezistenței interne (în %)
  și impedanța electrochimică (în Ω) |
| --- | --- |

3.

Rezistența internă (în Ω), creșterea rezistenței interne (în %)
  și impedanța electrochimică (în Ω)

și impedanța electrochimică (în Ω)

Amendamentul 440

Amendamentul 440

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa IV – partea A – paragraful 1 – punctul 5

Anexa IV – partea A – paragraful 1 – punctul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 5. | O indicație a duratei
  lor de viață
  preconizate
  în condițiile pentru care au fost proiectate. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

5.

O indicație a duratei
  lor de viață
  preconizate
  în condițiile pentru care au fost proiectate.

O indicație a duratei

preconizate

| 5. | Durata
  lor de viață
  preconizată
  în condițiile
  de referință
  pentru care au fost proiectate
  în cicluri și ani calendaristici
  . |
| --- | --- |

5.

Durata
  lor de viață
  preconizată
  în condițiile
  de referință
  pentru care au fost proiectate
  în cicluri și ani calendaristici
  .

Durata

preconizată

de referință

în cicluri și ani calendaristici

Amendamentul 441

Amendamentul 441

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa IV – partea A – paragraful 1 – punctul 5 a (nou)

Anexa IV – partea A – paragraful 1 – punctul 5 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 5a. | Autodescărcarea. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

5a.

5a.

Autodescărcarea.

Amendamentul 442

Amendamentul 442

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa IV – partea A – paragraful 2

Anexa IV – partea A – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| „Capacitate teoretică” înseamnă numărul total de amperi-oră (Ah) care poate fi obținut de la o baterie complet încărcată, în anumite condiții. | „Capacitate teoretică” înseamnă numărul total de amperi-oră (Ah) care poate fi obținut de la o baterie complet încărcată, în anumite condiții
  de referință
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

„Capacitate teoretică” înseamnă numărul total de amperi-oră (Ah) care poate fi obținut de la o baterie complet încărcată, în anumite condiții.

„Capacitate teoretică” înseamnă numărul total de amperi-oră (Ah) care poate fi obținut de la o baterie complet încărcată, în anumite condiții
  de referință
  .

de referință

Amendamentul 443

Amendamentul 443

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa IV – partea A – paragraful 3

Anexa IV – partea A – paragraful 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| „Pierderea capacității” înseamnă scăderea în timp și prin utilizare a sarcinii pe care o baterie o poate furniza la tensiunea nominală, în funcție de capacitatea teoretică inițială
  declarată de către producător. | „Pierderea capacității” înseamnă scăderea în timp și prin utilizare a sarcinii pe care o baterie o poate furniza la tensiunea nominală, în funcție de capacitatea teoretică inițială. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

„Pierderea capacității” înseamnă scăderea în timp și prin utilizare a sarcinii pe care o baterie o poate furniza la tensiunea nominală, în funcție de capacitatea teoretică inițială
  declarată de către producător.

declarată de către producător.

„Pierderea capacității” înseamnă scăderea în timp și prin utilizare a sarcinii pe care o baterie o poate furniza la tensiunea nominală, în funcție de capacitatea teoretică inițială.

Amendamentul 444

Amendamentul 444

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa IV – partea A – paragraful 4

Anexa IV – partea A – paragraful 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| „Putere” înseamnă cantitatea de energie pe care o baterie o poate furniza într-o anumită perioadă de timp. | „Putere” înseamnă cantitatea de energie pe care o baterie o poate furniza într-o anumită perioadă de timp
  în condiții de referință
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

„Putere” înseamnă cantitatea de energie pe care o baterie o poate furniza într-o anumită perioadă de timp.

„Putere” înseamnă cantitatea de energie pe care o baterie o poate furniza într-o anumită perioadă de timp
  în condiții de referință
  .

în condiții de referință

Amendamentul 445

Amendamentul 445

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa IV – partea A – paragraful 6

Anexa IV – partea A – paragraful 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| „Rezistență internă” înseamnă opoziția față de fluxul de curent dintr-o celulă sau o baterie, și anume suma rezistenței electrice și a rezistenței ionice, contribuind la rezistența totală efectivă, inclusiv la proprietățile inductive/capacitive. | „Rezistență internă” înseamnă opoziția față de fluxul de curent dintr-o celulă sau o baterie
  în condiții de referință
  , și anume suma rezistenței electrice și a rezistenței ionice, contribuind la rezistența totală efectivă, inclusiv la proprietățile inductive/capacitive. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

„Rezistență internă” înseamnă opoziția față de fluxul de curent dintr-o celulă sau o baterie, și anume suma rezistenței electrice și a rezistenței ionice, contribuind la rezistența totală efectivă, inclusiv la proprietățile inductive/capacitive.

„Rezistență internă” înseamnă opoziția față de fluxul de curent dintr-o celulă sau o baterie
  în condiții de referință
  , și anume suma rezistenței electrice și a rezistenței ionice, contribuind la rezistența totală efectivă, inclusiv la proprietățile inductive/capacitive.

în condiții de referință

Amendamentul 446

Amendamentul 446

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa IV – partea A – paragraful 7 a (nou)

Anexa IV – partea A – paragraful 7 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | „Autodescărcare” înseamnă reducerea încărcării electrice stocate atunci când electrozii bateriei nu sunt conectați, de exemplu atunci când bateria este stocată sau nu este folosită pentru o perioadă lungă de timp, de exemplu, 48 h, 168 h, 720 h, ceea ce face ca încărcarea bateriei să se reducă treptat în timp. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

„Autodescărcare” înseamnă reducerea încărcării electrice stocate atunci când electrozii bateriei nu sunt conectați, de exemplu atunci când bateria este stocată sau nu este folosită pentru o perioadă lungă de timp, de exemplu, 48 h, 168 h, 720 h, ceea ce face ca încărcarea bateriei să se reducă treptat în timp.

„Autodescărcare” înseamnă reducerea încărcării electrice stocate atunci când electrozii bateriei nu sunt conectați, de exemplu atunci când bateria este stocată sau nu este folosită pentru o perioadă lungă de timp, de exemplu, 48 h, 168 h, 720 h, ceea ce face ca încărcarea bateriei să se reducă treptat în timp.

Amendamentul 447

Amendamentul 447

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa V – punctul 6 – partea introductivă

Anexa V – punctul 6 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 6. | Propagarea termică |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

6.

Propagarea termică

| 6. | Protecția împotriva propagării termice |
| --- | --- |

6.

Protecția împotriva propagării termice

Amendamentul 448

Amendamentul 448

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa V – punctul 7 – paragraful 1

Anexa V – punctul 7 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 7. | Avarie mecanică produsă de forțe externe (cădere și lovire) |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

7.

Avarie mecanică produsă de forțe externe (cădere și lovire)

| 7. | Protecția împotriva avariei mecanice |
| --- | --- |

7.

Protecția împotriva avariei mecanice

Aceste teste simulează una sau mai multe situații în care o baterie în mod accidental
  cade sau este lovită de o sarcină grea
  și rămâne funcțională în scopul pentru care a fost proiectată. Criteriile de simulare a acestor situații ar trebui să reflecte utilizări efective.

cade sau este lovită de o sarcină grea

Aceste teste simulează una sau mai multe situații în care o baterie
  este expusă
  în mod accidental
  la stres mecanic
  și rămâne funcțională în scopul pentru care a fost proiectată. Criteriile de simulare a acestor situații ar trebui să reflecte utilizări efective.

este expusă

la stres mecanic

Amendamentul 449

Amendamentul 449

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa V – punctul 9 a (nou)

Anexa V – punctul 9 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 9a. | Încercarea rezistenței la foc |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

9a.

9a.

Încercarea rezistenței la foc

Obiectivul încercării rezistenței la foc este de a expune bateria la foc și de a evalua riscul de explozie. Măsurarea energiei eliberate este un indicator important de siguranță.

Obiectivul încercării rezistenței la foc este de a expune bateria la foc și de a evalua riscul de explozie. Măsurarea energiei eliberate este un indicator important de siguranță.

Amendamentul 450

Amendamentul 450

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa V – punctul 9 b (nou)

Anexa V – punctul 9 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 9b. | Emisiile de gaze – măsurarea substanțelor periculoase |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

9b.

9b.

Emisiile de gaze – măsurarea substanțelor periculoase

Bateriile pot conține cantități semnificative de materiale potențial periculoase, de exemplu electroliți foarte inflamabili și componente corozive și toxice. Dacă este expusă anumitor condiții, integritatea bateriei poate fi compromisă și se pot elibera gaze periculoase. Prin urmare, în timpul testelor de utilizare greșită și abuzivă, este important să se identifice și să se cuantifice substanțele care sunt eliberate din baterie.

Bateriile pot conține cantități semnificative de materiale potențial periculoase, de exemplu electroliți foarte inflamabili și componente corozive și toxice. Dacă este expusă anumitor condiții, integritatea bateriei poate fi compromisă și se pot elibera gaze periculoase. Prin urmare, în timpul testelor de utilizare greșită și abuzivă, este important să se identifice și să se cuantifice substanțele care sunt eliberate din baterie.

Amendamentul 451

Amendamentul 451

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa VI – partea A – paragraful 1 – punctul 5

Anexa VI – partea A – paragraful 1 – punctul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 5. | data introducerii pe piață; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

5.

5.

data introducerii pe piață;

eliminat

eliminat

Amendamentul 452

Amendamentul 452

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa VI – partea A – paragraful 1 – punctul 5 a (nou)

Anexa VI – partea A – paragraful 1 – punctul 5 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 5a. | greutatea bateriei |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

5a.

5a.

greutatea bateriei

Amendamentul 453

Amendamentul 453

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa VI – partea A – paragraful 1 – punctul 7

Anexa VI – partea A – paragraful 1 – punctul 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 7. | substanțele periculoase conținute în baterie, altele decât mercurul, cadmiul sau plumbul; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

7.

substanțele periculoase conținute în baterie, altele decât mercurul, cadmiul sau plumbul;

| 7. | substanțele periculoase conținute în baterie,
  a căror concentrație este mai mare de 0,1  % în procente de masă,
  altele decât mercurul, cadmiul sau plumbul; |
| --- | --- |

7.

substanțele periculoase conținute în baterie,
  a căror concentrație este mai mare de 0,1  % în procente de masă,
  altele decât mercurul, cadmiul sau plumbul;

a căror concentrație este mai mare de 0,1  % în procente de masă,

Amendamentul 454

Amendamentul 454

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa VI – partea A – paragraful 1 – punctul 8

Anexa VI – partea A – paragraful 1 – punctul 8

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 8. | materiile prime critice conținute în baterie. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

8.

8.

materiile prime critice conținute în baterie.

eliminat

eliminat

Amendamentul 455

Amendamentul 455

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa VI – partea Aa (nouă)

Anexa VI – partea Aa (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Aa. | Informații suplimentare despre baterii accesate prin codul QR |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Aa.

Aa.

Informații suplimentare despre baterii accesate prin codul QR

| 1. | data introducerii pe piață; |
| --- | --- |

1.

1.

data introducerii pe piață;

| 2. | materiile prime critice conținute în baterie, a căror concentrație este mai mare de 0,1  % în procente de masă; |
| --- | --- |

2.

2.

materiile prime critice conținute în baterie, a căror concentrație este mai mare de 0,1  % în procente de masă;

| 3. | informații privind consumul de energie electrică, alte forme de energie și, după caz, alte resurse esențiale în timpul utilizării. |
| --- | --- |

3.

3.

informații privind consumul de energie electrică, alte forme de energie și, după caz, alte resurse esențiale în timpul utilizării.

Amendamentul 456

Amendamentul 456

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa VI – partea C – paragraful 1

Anexa VI – partea C – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Codul QR
  este 100 % de
  culoare
  neagră și are
  o dimensiune ușor de citit de un cititor QR obișnuit, cum ar fi cele integrate în dispozitivele portabile de comunicare. | Codul QR
  are o
  culoare
  ce contrastează puternic cu fundalul său și
  o dimensiune ușor de citit de un cititor QR obișnuit, cum ar fi cele integrate în dispozitivele portabile de comunicare. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Codul QR
  este 100 % de
  culoare
  neagră și are
  o dimensiune ușor de citit de un cititor QR obișnuit, cum ar fi cele integrate în dispozitivele portabile de comunicare.

este 100 % de

neagră și are

Codul QR
  are o
  culoare
  ce contrastează puternic cu fundalul său și
  o dimensiune ușor de citit de un cititor QR obișnuit, cum ar fi cele integrate în dispozitivele portabile de comunicare.

are o

ce contrastează puternic cu fundalul său și

Amendamentul 457

Amendamentul 457

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa VIII – partea A – punctul 1 – paragraful 1

Anexa VIII – partea A – punctul 1 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Controlul intern al producției este procedura de evaluare a conformității prin care producătorul îndeplinește obligațiile prevăzute la punctele 2, 3 și 4 și asigură și declară că bateria îndeplinește cerințele prevăzute la articolele 6, 9,
  10,
  11
  , 12
  , 13 și 14, care li se aplică. | Controlul intern al producției este procedura de evaluare a conformității prin care producătorul îndeplinește obligațiile prevăzute la punctele 2, 3 și 4 și asigură și declară că bateria îndeplinește cerințele prevăzute la articolele 6, 9, 11, 13 și 14, care li se aplică. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Controlul intern al producției este procedura de evaluare a conformității prin care producătorul îndeplinește obligațiile prevăzute la punctele 2, 3 și 4 și asigură și declară că bateria îndeplinește cerințele prevăzute la articolele 6, 9,
  10,
  11
  , 12
  , 13 și 14, care li se aplică.

10,

, 12

Controlul intern al producției este procedura de evaluare a conformității prin care producătorul îndeplinește obligațiile prevăzute la punctele 2, 3 și 4 și asigură și declară că bateria îndeplinește cerințele prevăzute la articolele 6, 9, 11, 13 și 14, care li se aplică.

Amendamentul 458

Amendamentul 458

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa VIII – partea B – punctul 1 – paragraful 1

Anexa VIII – partea B – punctul 1 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Controlul intern al producției și verificarea supravegheată reprezintă o procedură de evaluare a conformității prin care producătorul îndeplinește obligațiile prevăzute la punctele 2, 3, 4 și 5 și asigură și declară că bateria îndeplinește cerințele prevăzute la articolele 7, 8 și 39 care sunt aplicabile. | Controlul intern al producției și verificarea supravegheată reprezintă o procedură de evaluare a conformității prin care producătorul îndeplinește obligațiile prevăzute la punctele 2, 3, 4 și 5 și asigură și declară că bateria îndeplinește cerințele prevăzute la articolele 7, 8
  , 10, 12
  și 39 care sunt aplicabile. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Controlul intern al producției și verificarea supravegheată reprezintă o procedură de evaluare a conformității prin care producătorul îndeplinește obligațiile prevăzute la punctele 2, 3, 4 și 5 și asigură și declară că bateria îndeplinește cerințele prevăzute la articolele 7, 8 și 39 care sunt aplicabile.

Controlul intern al producției și verificarea supravegheată reprezintă o procedură de evaluare a conformității prin care producătorul îndeplinește obligațiile prevăzute la punctele 2, 3, 4 și 5 și asigură și declară că bateria îndeplinește cerințele prevăzute la articolele 7, 8
  , 10, 12
  și 39 care sunt aplicabile.

, 10, 12

Amendamentul 507

Amendamentul 507

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa IX – punctul 4

Anexa IX – punctul 4

| Textul propus de Comisie | Amendament |
| --- | --- |
| 4. | Obiectul declarației (identificarea bateriei care permite trasabilitatea): descrierea bateriei. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendament

Amendament

4.

Obiectul declarației (identificarea bateriei care permite trasabilitatea): descrierea bateriei.

| 4. | Obiectul declarației (identificarea bateriei care permite trasabilitatea
  și care, dacă este cazul, poate include o imagine a bateriei
  ): descrierea bateriei. |
| --- | --- |

4.

Obiectul declarației (identificarea bateriei care permite trasabilitatea
  și care, dacă este cazul, poate include o imagine a bateriei
  ): descrierea bateriei.

și care, dacă este cazul, poate include o imagine a bateriei

Amendamentul 459

Amendamentul 459

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa X – punctul 1 – litera a a (nouă)

Anexa X – punctul 1 – litera a a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (aa) | fier; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(aa)

(aa)

fier;

fier;

Amendamentul 460

Amendamentul 460

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa X – punctul 1 – litera a b (nouă)

Anexa X – punctul 1 – litera a b (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ab) | cupru; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ab)

(ab)

cupru;

cupru;

Amendamentul 461

Amendamentul 461

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa X – punctul 1 – litera a c (nouă)

Anexa X – punctul 1 – litera a c (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ac) | bauxită; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ac)

(ac)

bauxită;

bauxită;

Amendamentul 462

Amendamentul 462

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa X – punctul 2 – litera a

Anexa X – punctul 2 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | aer; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

aer;

| (a) | aer
  , inclusiv poluarea aerului
  ; |
| --- | --- |

(a)

aer
  , inclusiv poluarea aerului
  ;

, inclusiv poluarea aerului

Amendamentul 463

Amendamentul 463

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa X – punctul 2 – litera b

Anexa X – punctul 2 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | apă; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

apă;

| (b) | apă
  , inclusiv accesul la apă, poluarea și secarea rezervelor de apă dulce, apa potabilă, a oceanelor și mărilor
  ; |
| --- | --- |

(b)

apă
  , inclusiv accesul la apă, poluarea și secarea rezervelor de apă dulce, apa potabilă, a oceanelor și mărilor
  ;

, inclusiv accesul la apă, poluarea și secarea rezervelor de apă dulce, apa potabilă, a oceanelor și mărilor

Amendamentul 464

Amendamentul 464

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa X – punctul 2 – litera c

Anexa X – punctul 2 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | sol; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

sol;

| (c) | sol
  , inclusiv contaminarea solului prin eliminarea și tratarea deșeurilor
  ; |
| --- | --- |

(c)

sol
  , inclusiv contaminarea solului prin eliminarea și tratarea deșeurilor
  ;

, inclusiv contaminarea solului prin eliminarea și tratarea deșeurilor

Amendamentul 465

Amendamentul 465

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa X – punctul 2 – litera d

Anexa X – punctul 2 – litera d

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (d) | biodiversitate; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(d)

biodiversitate;

| (d) | biodiversitate
  , inclusiv daunele aduse faunei sălbatice, florei, habitatelor naturale și ecosistemelor
  ; |
| --- | --- |

(d)

biodiversitate
  , inclusiv daunele aduse faunei sălbatice, florei, habitatelor naturale și ecosistemelor
  ;

, inclusiv daunele aduse faunei sălbatice, florei, habitatelor naturale și ecosistemelor

Amendamentul 466

Amendamentul 466

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa X – punctul 2 – litera d a (nouă)

Anexa X – punctul 2 – litera d a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (da) | climă, inclusiv emisii de gaze cu efect de seră; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(da)

(da)

climă, inclusiv emisii de gaze cu efect de seră;

climă, inclusiv emisii de gaze cu efect de seră;

Amendamentul 467

Amendamentul 467

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa X – punctul 2 – litera d b (nouă)

Anexa X – punctul 2 – litera d b (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (db) | gestionarea deșeurilor, inclusiv daunele cauzate de practicile de depozitare a deșeurilor miniere |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(db)

(db)

gestionarea deșeurilor, inclusiv daunele cauzate de practicile de depozitare a deșeurilor miniere

gestionarea deșeurilor, inclusiv daunele cauzate de practicile de depozitare a deșeurilor miniere

Amendamentul 468

Amendamentul 468

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa X – punctul 2 – litera i

Anexa X – punctul 2 – litera i

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (i) | viața comunitară. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(i)

viața comunitară.

| (i) | viața comunitară
  , inclusiv cea a populațiilor indigene; |
| --- | --- |

(i)

viața comunitară
  , inclusiv cea a populațiilor indigene;

, inclusiv cea a populațiilor indigene;

Amendamentul 469

Amendamentul 469

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa X – punctul 2 – litera i a (nouă)

Anexa X – punctul 2 – litera i a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ia) | accesul la informații, participarea publicului la procesul de luare a deciziilor și accesul la justiție în probleme de mediu. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ia)

(ia)

accesul la informații, participarea publicului la procesul de luare a deciziilor și accesul la justiție în probleme de mediu.

accesul la informații, participarea publicului la procesul de luare a deciziilor și accesul la justiție în probleme de mediu.

Amendamentul 470

Amendamentul 470

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa X – punctul 3 – litera c

Anexa X – punctul 3 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | Convenția privind diversitatea biologică – Decizia COP VIII/28 – Orientări voluntare privind evaluarea impactului care include biodiversitatea; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

Convenția privind diversitatea biologică – Decizia COP VIII/28 – Orientări voluntare privind evaluarea impactului care include biodiversitatea;

| (c) | Convenția privind diversitatea biologică –
  inclusiv
  Decizia COP VIII/28 – Orientări voluntare privind evaluarea impactului care include biodiversitatea; |
| --- | --- |

(c)

Convenția privind diversitatea biologică –
  inclusiv
  Decizia COP VIII/28 – Orientări voluntare privind evaluarea impactului care include biodiversitatea;

inclusiv

Amendamentul 471

Amendamentul 471

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa X – punctul 3 – litera c a (nouă)

Anexa X – punctul 3 – litera c a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ca) | Acordul de la Paris al ONU; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ca)

(ca)

Acordul de la Paris al ONU;

Acordul de la Paris al ONU;

Amendamentul 472

Amendamentul 472

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa X – punctul 3 – litera c b (nouă)

Anexa X – punctul 3 – litera c b (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (cb) | cele opt convenții fundamentale ale OIM definite în Declarația OIM cu privire la principiile și drepturile fundamentale la locul de muncă; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(cb)

(cb)

cele opt convenții fundamentale ale OIM definite în Declarația OIM cu privire la principiile și drepturile fundamentale la locul de muncă;

cele opt convenții fundamentale ale OIM definite în Declarația OIM cu privire la principiile și drepturile fundamentale la locul de muncă;

Amendamentul 473

Amendamentul 473

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa X – punctul 3 – litera c c (nouă)

Anexa X – punctul 3 – litera c c (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (cc) | orice altă convenție internațională în domeniul mediului care este obligatorie pentru Uniune sau pentru statele sale membre; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(cc)

(cc)

orice altă convenție internațională în domeniul mediului care este obligatorie pentru Uniune sau pentru statele sale membre;

orice altă convenție internațională în domeniul mediului care este obligatorie pentru Uniune sau pentru statele sale membre;

Amendamentul 474

Amendamentul 474

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa X – punctul 3 – litera d

Anexa X – punctul 3 – litera d

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (d) | Declarația tripartită de principii a OIM privind întreprinderile multinaționale și politica socială; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(d)

(d)

Declarația tripartită de principii a OIM privind întreprinderile multinaționale și politica socială;

Declarația tripartită de principii a OIM privind întreprinderile multinaționale și politica socială;

eliminat

eliminat

Amendamentul 475

Amendamentul 475

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa X – punctul 3 – litera e

Anexa X – punctul 3 – litera e

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (e) | Orientările OCDE privind diligența necesară pentru o conduită responsabilă în afaceri și |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(e)

(e)

Orientările OCDE privind diligența necesară pentru o conduită responsabilă în afaceri și

Orientările OCDE privind diligența necesară pentru o conduită responsabilă în afaceri și

eliminat

eliminat

Amendamentul 476

Amendamentul 476

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa X – punctul 3 – litera f

Anexa X – punctul 3 – litera f

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (f) | Orientările OCDE privind diligența necesară referitoare la existența unui lanț de aprovizionare responsabil în cazul minereurilor provenite din zone afectate de conflicte și cu risc ridicat. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(f)

(f)

Orientările OCDE privind diligența necesară referitoare la existența unui lanț de aprovizionare responsabil în cazul minereurilor provenite din zone afectate de conflicte și cu risc ridicat.

Orientările OCDE privind diligența necesară referitoare la existența unui lanț de aprovizionare responsabil în cazul minereurilor provenite din zone afectate de conflicte și cu risc ridicat.

eliminat

eliminat

Amendamentul 477

Amendamentul 477

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa X – punctul 3 – litera f a (nouă)

Anexa X – punctul 3 – litera f a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (fa) | orice altă convenție internațională privind drepturile omului care este obligatorie pentru Uniune sau pentru statele sale membre. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(fa)

(fa)

orice altă convenție internațională privind drepturile omului care este obligatorie pentru Uniune sau pentru statele sale membre.

orice altă convenție internațională privind drepturile omului care este obligatorie pentru Uniune sau pentru statele sale membre.

Amendamentul 478

Amendamentul 478

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa X – punctul 3 a (nou)

Anexa X – punctul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 3a. | Principiile de diligență necesară recunoscute la nivel internațional aplicabile cerințelor obligației de diligență prevăzute la articolul 39 din prezentul regulament includ:









  (a) | Principiile directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3a.

3a.

Principiile de diligență necesară recunoscute la nivel internațional aplicabile cerințelor obligației de diligență prevăzute la articolul 39 din prezentul regulament includ:

(a)

(a)

Principiile directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului;

Principiile directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului;

| (b) | Orientările OCDE pentru întreprinderile multinaționale; |
| --- | --- |

(b)

(b)

Orientările OCDE pentru întreprinderile multinaționale;

Orientările OCDE pentru întreprinderile multinaționale;

| (c) | Declarația tripartită de principii a OIM privind întreprinderile multinaționale și politica socială; |
| --- | --- |

(c)

(c)

Declarația tripartită de principii a OIM privind întreprinderile multinaționale și politica socială;

Declarația tripartită de principii a OIM privind întreprinderile multinaționale și politica socială;

| (d) | Orientările OCDE privind diligența necesară pentru o conduită responsabilă în afaceri; |
| --- | --- |

(d)

(d)

Orientările OCDE privind diligența necesară pentru o conduită responsabilă în afaceri;

Orientările OCDE privind diligența necesară pentru o conduită responsabilă în afaceri;

| (e) | Orientările OCDE privind diligența necesară referitoare la existența unui lanț de aprovizionare responsabil în cazul minereurilor provenite din zone afectate de conflicte și cu risc ridicat. |
| --- | --- |

(e)

(e)

Orientările OCDE privind diligența necesară referitoare la existența unui lanț de aprovizionare responsabil în cazul minereurilor provenite din zone afectate de conflicte și cu risc ridicat.

Orientările OCDE privind diligența necesară referitoare la existența unui lanț de aprovizionare responsabil în cazul minereurilor provenite din zone afectate de conflicte și cu risc ridicat.

Amendamentul 479

Amendamentul 479

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa XI – punctul 1

Anexa XI – punctul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1. | Producătorii sau, atunci când sunt numite în conformitate cu articolul 47 alineatul (2), organizațiile care implementează răspunderea extinsă a producătorului, care acționează în numele acestora, precum și statele membre calculează rata de colectare ca procent obținut prin împărțirea greutății deșeurilor de baterii portabile
  – cu excepția deșeurilor de baterii provenite de la mijloacele de transport ușoare –,
  colectate în conformitate cu articolul 48 și, respectiv, cu articolul 55, dintr-un an calendaristic dat, dintr-un stat membru, la greutatea medie a acestor baterii pe care producătorii fie le vând direct utilizatorilor finali, fie le livrează unor terți pentru a le vinde utilizatorilor finali în respectivul stat membru în cursul respectivului an și în cei doi ani calendaristici anteriori. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.

Producătorii sau, atunci când sunt numite în conformitate cu articolul 47 alineatul (2), organizațiile care implementează răspunderea extinsă a producătorului, care acționează în numele acestora, precum și statele membre calculează rata de colectare ca procent obținut prin împărțirea greutății deșeurilor de baterii portabile
  – cu excepția deșeurilor de baterii provenite de la mijloacele de transport ușoare –,
  colectate în conformitate cu articolul 48 și, respectiv, cu articolul 55, dintr-un an calendaristic dat, dintr-un stat membru, la greutatea medie a acestor baterii pe care producătorii fie le vând direct utilizatorilor finali, fie le livrează unor terți pentru a le vinde utilizatorilor finali în respectivul stat membru în cursul respectivului an și în cei doi ani calendaristici anteriori.

– cu excepția deșeurilor de baterii provenite de la mijloacele de transport ușoare –,

| 1. | Producătorii sau, atunci când sunt numite în conformitate cu articolul 47 alineatul (2), organizațiile care implementează răspunderea extinsă a producătorului, care acționează în numele acestora, precum și statele membre calculează rata de colectare ca procent obținut prin împărțirea greutății deșeurilor de baterii portabile colectate în conformitate cu articolul 48 și, respectiv, cu articolul 55, dintr-un an calendaristic dat, dintr-un stat membru, la greutatea medie a acestor baterii pe care producătorii fie le vând direct utilizatorilor finali, fie le livrează unor terți pentru a le vinde utilizatorilor finali în respectivul stat membru în cursul respectivului an și în cei doi ani calendaristici anteriori. |
| --- | --- |

1.

Producătorii sau, atunci când sunt numite în conformitate cu articolul 47 alineatul (2), organizațiile care implementează răspunderea extinsă a producătorului, care acționează în numele acestora, precum și statele membre calculează rata de colectare ca procent obținut prin împărțirea greutății deșeurilor de baterii portabile colectate în conformitate cu articolul 48 și, respectiv, cu articolul 55, dintr-un an calendaristic dat, dintr-un stat membru, la greutatea medie a acestor baterii pe care producătorii fie le vând direct utilizatorilor finali, fie le livrează unor terți pentru a le vinde utilizatorilor finali în respectivul stat membru în cursul respectivului an și în cei doi ani calendaristici anteriori.

Amendamentul 480

Amendamentul 480

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa XI – punctul 1 a (nou)

Anexa XI – punctul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 1a. | Producătorii sau, atunci când sunt numite în conformitate cu articolul 47 alineatul(2), organizațiile care implementează răspunderea extinsă a producătorului, care acționează în numele acestora, precum și statele membre calculează rata de colectare ca procent obținut prin împărțirea greutății deșeurilor de baterii portabile de uz general, colectate în conformitate cu articolul 48 și, respectiv, cu articolul 55, dintr-un an calendaristic dat, dintr-un stat membru, la greutatea medie a unor astfel de baterii pe care producătorii fie le vând direct utilizatorilor finali, fie le livrează unor terți pentru a le vinde utilizatorilor finali în respectivul stat membru în cursul respectivului an și în cei doi ani calendaristici anteriori. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1a.

1a.

Producătorii sau, atunci când sunt numite în conformitate cu articolul 47 alineatul(2), organizațiile care implementează răspunderea extinsă a producătorului, care acționează în numele acestora, precum și statele membre calculează rata de colectare ca procent obținut prin împărțirea greutății deșeurilor de baterii portabile de uz general, colectate în conformitate cu articolul 48 și, respectiv, cu articolul 55, dintr-un an calendaristic dat, dintr-un stat membru, la greutatea medie a unor astfel de baterii pe care producătorii fie le vând direct utilizatorilor finali, fie le livrează unor terți pentru a le vinde utilizatorilor finali în respectivul stat membru în cursul respectivului an și în cei doi ani calendaristici anteriori.

Amendamentul 481

Amendamentul 481

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa XI – punctul 2

Anexa XI – punctul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2. | Producătorii sau, atunci când sunt numite în conformitate cu articolul 47 alineatul (2), organizațiile care implementează răspunderea extinsă a producătorului, care acționează în numele acestora, precum și statele membre calculează vânzările anuale de baterii portabile
  – cu excepția bateriilor pentru mijloacele de transport ușoare –,
  către utilizatorii finali, dintr-un an dat, sub formă de greutate a acestor baterii puse la dispoziție pe piață pentru prima dată pe teritoriul statului membru în anul în cauză, cu excepția bateriilor portabile care au părăsit teritoriul respectivului stat membru în respectivul an, înainte de a fi vândute utilizatorilor finali. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.

Producătorii sau, atunci când sunt numite în conformitate cu articolul 47 alineatul (2), organizațiile care implementează răspunderea extinsă a producătorului, care acționează în numele acestora, precum și statele membre calculează vânzările anuale de baterii portabile
  – cu excepția bateriilor pentru mijloacele de transport ușoare –,
  către utilizatorii finali, dintr-un an dat, sub formă de greutate a acestor baterii puse la dispoziție pe piață pentru prima dată pe teritoriul statului membru în anul în cauză, cu excepția bateriilor portabile care au părăsit teritoriul respectivului stat membru în respectivul an, înainte de a fi vândute utilizatorilor finali.

– cu excepția bateriilor pentru mijloacele de transport ușoare –,

| 2. | Producătorii sau, atunci când sunt numite în conformitate cu articolul 47 alineatul (2), organizațiile care implementează răspunderea extinsă a producătorului, care acționează în numele acestora, precum și statele membre calculează vânzările anuale de baterii portabile către utilizatorii finali, dintr-un an dat, sub formă de greutate a acestor baterii puse la dispoziție pe piață pentru prima dată pe teritoriul statului membru în anul în cauză, cu excepția bateriilor portabile care au părăsit teritoriul respectivului stat membru în respectivul an, înainte de a fi vândute utilizatorilor finali. |
| --- | --- |

2.

Producătorii sau, atunci când sunt numite în conformitate cu articolul 47 alineatul (2), organizațiile care implementează răspunderea extinsă a producătorului, care acționează în numele acestora, precum și statele membre calculează vânzările anuale de baterii portabile către utilizatorii finali, dintr-un an dat, sub formă de greutate a acestor baterii puse la dispoziție pe piață pentru prima dată pe teritoriul statului membru în anul în cauză, cu excepția bateriilor portabile care au părăsit teritoriul respectivului stat membru în respectivul an, înainte de a fi vândute utilizatorilor finali.

Amendamentul 482

Amendamentul 482

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa XI – punctul 2 a (nou)

Anexa XI – punctul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2a. | Producătorii sau, atunci când sunt numite în conformitate cu articolul 47 alineatul (2), organizațiile care implementează răspunderea extinsă a producătorului, care acționează în numele acestora, precum și statele membre calculează vânzările anuale de baterii portabile de uz general către utilizatorii finali, dintr-un an dat, sub forma greutății unor astfel de baterii puse la dispoziție pe piață pentru prima dată pe teritoriul statului membru în anul în cauză, cu excepția bateriilor portabile de uz general care au părăsit teritoriul respectivului stat membru în respectivul an, înainte de a fi vândute utilizatorilor finali. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2a.

2a.

Producătorii sau, atunci când sunt numite în conformitate cu articolul 47 alineatul (2), organizațiile care implementează răspunderea extinsă a producătorului, care acționează în numele acestora, precum și statele membre calculează vânzările anuale de baterii portabile de uz general către utilizatorii finali, dintr-un an dat, sub forma greutății unor astfel de baterii puse la dispoziție pe piață pentru prima dată pe teritoriul statului membru în anul în cauză, cu excepția bateriilor portabile de uz general care au părăsit teritoriul respectivului stat membru în respectivul an, înainte de a fi vândute utilizatorilor finali.

Amendamentul 483

Amendamentul 483

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa XII – partea A – punctul 4

Anexa XII – partea A – punctul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4. | Se aplică măsuri speciale de precauție și de siguranță pentru tratarea deșeurilor de baterii pe bază de litiu care trebuie să fie protejate împotriva expunerii la căldură excesivă, la apă sau împotriva oricărui tip de strivire sau deteriorare fizică în timpul manipulării, sortării
  și depozitării
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4.

Se aplică măsuri speciale de precauție și de siguranță pentru tratarea deșeurilor de baterii pe bază de litiu care trebuie să fie protejate împotriva expunerii la căldură excesivă, la apă sau împotriva oricărui tip de strivire sau deteriorare fizică în timpul manipulării, sortării
  și depozitării
  .

și depozitării

| 4. | Se aplică măsuri speciale de precauție și de siguranță pentru tratarea deșeurilor de baterii pe bază de litiu care trebuie să fie protejate împotriva expunerii la căldură excesivă, la apă sau împotriva oricărui tip de strivire sau deteriorare fizică în timpul manipulării
  și
  sortării
  și depozitării. Acestea trebuie depozitate într-un loc uscat, neexpus la temperaturi ridicate, foc sau lumină solară directă, depozitate în poziția în care sunt instalate în mod normal, în zone bine ventilate și protejate de apă și de ploaie. Deșeurile de baterii pe bază de litiu sunt acoperite și cu un covor din cauciuc electroizolant pentru înaltă tensiune. Depozitarea deșeurilor de baterii pe bază de litiu este marcată cu un indicator de avertizare și se depozitează numai bateriile care sunt suficient izolate împotriva scurtcircuitării . |
| --- | --- |

4.

Se aplică măsuri speciale de precauție și de siguranță pentru tratarea deșeurilor de baterii pe bază de litiu care trebuie să fie protejate împotriva expunerii la căldură excesivă, la apă sau împotriva oricărui tip de strivire sau deteriorare fizică în timpul manipulării
  și
  sortării
  și depozitării. Acestea trebuie depozitate într-un loc uscat, neexpus la temperaturi ridicate, foc sau lumină solară directă, depozitate în poziția în care sunt instalate în mod normal, în zone bine ventilate și protejate de apă și de ploaie. Deșeurile de baterii pe bază de litiu sunt acoperite și cu un covor din cauciuc electroizolant pentru înaltă tensiune. Depozitarea deșeurilor de baterii pe bază de litiu este marcată cu un indicator de avertizare și se depozitează numai bateriile care sunt suficient izolate împotriva scurtcircuitării .

și

și depozitării. Acestea trebuie depozitate într-un loc uscat, neexpus la temperaturi ridicate, foc sau lumină solară directă, depozitate în poziția în care sunt instalate în mod normal, în zone bine ventilate și protejate de apă și de ploaie. Deșeurile de baterii pe bază de litiu sunt acoperite și cu un covor din cauciuc electroizolant pentru înaltă tensiune. Depozitarea deșeurilor de baterii pe bază de litiu este marcată cu un indicator de avertizare și se depozitează numai bateriile care sunt suficient izolate împotriva scurtcircuitării .

Amendamentul 484

Amendamentul 484

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa XII – partea B – punctul 1 – litera b a (nouă)

Anexa XII – partea B – punctul 1 – litera b a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ba) | reciclarea a 85 % din greutatea medie a bateriilor nichel-cadmiu; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ba)

(ba)

reciclarea a 85 % din greutatea medie a bateriilor nichel-cadmiu;

reciclarea a 85 % din greutatea medie a bateriilor nichel-cadmiu;

Amendamentul 485

Amendamentul 485

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa XII – partea B – punctul 2 – litera b a (nouă)

Anexa XII – partea B – punctul 2 – litera b a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ba) | reciclarea a + 85 % din greutatea medie a bateriilor nichel-cadmiu; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ba)

(ba)

reciclarea a + 85 % din greutatea medie a bateriilor nichel-cadmiu;

reciclarea a + 85 % din greutatea medie a bateriilor nichel-cadmiu;

Amendamentul 486

Amendamentul 486

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa XII – partea B – punctul 2 – litera b b (nouă)

Anexa XII – partea B – punctul 2 – litera b b (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (bb) | reciclarea a 70 % din greutatea medie a altor deșeuri de baterii. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(bb)

(bb)

reciclarea a 70 % din greutatea medie a altor deșeuri de baterii.

reciclarea a 70 % din greutatea medie a altor deșeuri de baterii.

Amendamentul 487

Amendamentul 487

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa XII – partea C – punctul 1 – litera d

Anexa XII – partea C – punctul 1 – litera d

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (d) | 35
   % pentru litiu; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(d)

35
   % pentru litiu;

35

| (d) | 70
   % pentru litiu; |
| --- | --- |

(d)

70
   % pentru litiu;

70

Amendamentul 488

Amendamentul 488

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa XII – partea C – punctul 2 – litera d

Anexa XII – partea C – punctul 2 – litera d

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (d) | 70
   % pentru litiu; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(d)

70
   % pentru litiu;

70

| (d) | 90
   % pentru litiu; |
| --- | --- |

(d)

90
   % pentru litiu;

90

Amendamentul 489

Amendamentul 489

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa XIII – punctul 1 – litera r a (nouă)

Anexa XIII – punctul 1 – litera r a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ra) | starea bateriei (primul ciclu de viață, deșeu, reparare, reafectare, reciclare). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ra)

(ra)

starea bateriei (primul ciclu de viață, deșeu, reparare, reafectare, reciclare).

starea bateriei (primul ciclu de viață, deșeu, reparare, reafectare, reciclare).

---

(1)  Chestiunea a fost retrimisă pentru negocieri interinstituționale comisiei competente în temeiul articolului 59 alineatul (4) al patrulea paragraf din Regulamentul de procedură (A9-0031/2022).

1

(29)  Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH), de înființare a Agenției Europene pentru Produse Chimice, de modificare a Directivei 1999/45/CE și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 793/93 al Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 1488/94 al Comisiei, precum și a Directivei 76/769/CEE a Consiliului și a Directivelor 91/155/CEE, 93/67/CEE, 93/105/CE și 2000/21/CE ale Comisiei (JO L 396, 30.12.2006, p. 1).

29

(30)  Directiva 2000/53/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 septembrie 2000 privind vehiculele scoase din uz (JO L 269, 21.10.2000, p. 34).

30

(29)  Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH), de înființare a Agenției Europene pentru Produse Chimice, de modificare a Directivei 1999/45/CE și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 793/93 al Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 1488/94 al Comisiei, precum și a Directivei 76/769/CEE a Consiliului și a Directivelor 91/155/CEE, 93/67/CEE, 93/105/CE și 2000/21/CE ale Comisiei (JO L 396, 30.12.2006, p. 1).

29

(30)  Directiva 2000/53/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 septembrie 2000 privind vehiculele scoase din uz (JO L 269, 21.10.2000, p. 34).

30

(31)  Amprenta de mediu a produselor – Normele privind categoria pentru bateriile reîncărcabile de înaltă energie specifică destinate aplicațiilor mobile https://ec.europa.eu/environment/eussd/smgp/pdf/PEFCR_Batteries.pdf.

31

(32)  Acordul de la Paris (JO L 282, 19.10.2016, p. 4) și Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice, disponibile la https://unfccc.int/resource/docs/convkp/conveng.pdf.

32

(31)  Amprenta de mediu a produselor – Normele privind categoria pentru bateriile reîncărcabile de înaltă energie specifică destinate aplicațiilor mobile https://ec.europa.eu/environment/eussd/smgp/pdf/PEFCR_Batteries.pdf

31

(32)  Acordul de la Paris (JO L 282, 19.10.2016, p. 4) și Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice, disponibile la https://unfccc.int/resource/docs/convkp/conveng.pdf

32

(1)  
  Directiva 2009/125/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 octombrie 2009 de instituire a unui cadru pentru stabilirea cerințelor în materie de proiectare ecologică aplicabile produselor cu impact energetic (JO L 285, 31.10.2009, p. 10).

1

Directiva 2009/125/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 octombrie 2009 de instituire a unui cadru pentru stabilirea cerințelor în materie de proiectare ecologică aplicabile produselor cu impact energetic (JO L 285, 31.10.2009, p. 10).

(33)  
  Directiva 2009/125/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 octombrie 2009 de instituire a unui cadru pentru stabilirea cerințelor în materie de proiectare ecologică aplicabile produselor cu impact energetic (JO L 285, 31.10.2009, p. 10).

33

Directiva 2009/125/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 octombrie 2009 de instituire a unui cadru pentru stabilirea cerințelor în materie de proiectare ecologică aplicabile produselor cu impact energetic (JO L 285, 31.10.2009, p. 10).

(1)  
  Directiva (UE) 2019/882 a Parlamentului European și a Consiliului din 17 aprilie 2019 privind cerințele de accesibilitate aplicabile produselor și serviciilor (JO L 151, 7.6.2019, p. 70).

1

Directiva (UE) 2019/882 a Parlamentului European și a Consiliului din 17 aprilie 2019 privind cerințele de accesibilitate aplicabile produselor și serviciilor (JO L 151, 7.6.2019, p. 70).

(34)  Directiva (UE) 2019/944 a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iunie 2019 privind normele comune pentru piața internă de energie electrică și de modificare a Directivei 2012/27/UE (JO L 158, 14.6.2019, p. 125).

34

(34)  Directiva (UE) 2019/944 a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iunie 2019 privind normele comune pentru piața internă de energie electrică și de modificare a Directivei 2012/27/UE (JO L 158, 14.6.2019, p. 125).

34

(35)  Regulamentul (UE) nr. 1025/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind standardizarea europeană, de modificare a Directivelor 89/686/CEE și 93/15/CEE ale Consiliului și a Directivelor 94/9/CE, 94/25/CE, 95/16/CE, 97/23/CE, 98/34/CE, 2004/22/CE, 2007/23/CE, 2009/23/CE și 2009/105/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului și de abrogare a Deciziei 87/95/CEE a Consiliului și a Deciziei nr. 1673/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 316, 14.11.2012, p. 12).

35

(35)  Regulamentul (UE) nr. 1025/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind standardizarea europeană, de modificare a Directivelor 89/686/CEE și 93/15/CEE ale Consiliului și a Directivelor 94/9/CE, 94/25/CE, 95/16/CE, 97/23/CE, 98/34/CE, 2004/22/CE, 2007/23/CE, 2009/23/CE și 2009/105/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului și de abrogare a Deciziei 87/95/CEE a Consiliului și a Deciziei nr. 1673/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 316, 14.11.2012, p. 12).

35

(38)  Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor: Reziliența materiilor prime critice: trasarea unui model pentru îmbunătățirea securității și a durabilității [COM(2020)0474].

38

(38)  Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor: Reziliența materiilor prime critice: trasarea unui model pentru îmbunătățirea securității și a durabilității [COM(2020)0474].

38

(39)  Regulamentul (UE) 2017/821 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 mai 2017 de stabilire a unor obligații de diligență necesară în cadrul lanțului de aprovizionare care revin importatorilor din Uniune de staniu, tantal și tungsten, de minereuri ale acestora și de aur provenind din zone de conflict și din zone cu risc ridicat (JO L 130, 19.5.2017, p. 1).

39

(39)  Regulamentul (UE) 2017/821 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 mai 2017 de stabilire a unor obligații de diligență necesară în cadrul lanțului de aprovizionare care revin importatorilor din Uniune de staniu, tantal și tungsten, de minereuri ale acestora și de aur provenind din zone de conflict și din zone cu risc ridicat (JO L 130, 19.5.2017, p. 1).

39

(40)  
  Cele zece principii
  ale
  inițiativei „Global Compact” a Organizației Națiunilor Unite
  , disponibile la https://www.
  unglobalcompact
  .org/
  what-is-gc
  /
  mission
  /
  principles
  .

40

Cele zece principii

inițiativei „Global Compact” a Organizației Națiunilor Unite

unglobalcompact

what-is-gc

mission

principles

(41)  Orientările UNEP pentru evaluarea socială a ciclului de viață al produselor, disponibile la https://www.lifecycleinitiative.org/wp-content/uploads/2012/12/2009%20-%20Guidelines%20for%20sLCA%20-%20EN.pdf.

41

(42)  
  Declarația tripartită de principii a OIM privind
  întreprinderile multinaționale
  și politica socială
  ,
  disponibilă
  la
  https://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_emp/---emp_ent/---multi/documents/publication/wcms_094386.pdf.

42

Declarația tripartită de principii a OIM privind

și politica socială

disponibilă

https://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_emp/---emp_ent/---multi/documents/publication/wcms_094386.pdf.

(43)  OCDE (2018), Orientările OCDE privind diligența necesară pentru o conduită responsabilă în afaceri, disponibile la http://mneguidelines.oecd.org/OECD-Due-Diligence-Guidance-for-Responsible-Business-Conduct.pdf.

43

(44)  OCDE (2016), Orientările OCDE privind diligența necesară referitoare la existența unui lanț de aprovizionare responsabil în cazul minereurilor provenite din zone afectate de conflicte și cu risc ridicat: a treia ediție, OECD Publishing, Paris, https://doi.org/10.1787/9789264252479-en.

44

(40)  
  Principiile directoare
  ale
  ONU privind afacerile și drepturile omului
  , disponibile la
  https://www.ohchr.org/sites/default/files/documents/publications/guidingprinciplesbusinesshr_en.pdf

40

Principiile directoare

ONU privind afacerile și drepturile omului

https://www.ohchr.org/sites/default/files/documents/publications/guidingprinciplesbusinesshr_en.pdf

(41)  Orientările UNEP pentru evaluarea socială a ciclului de viață al produselor, disponibile la https://www.lifecycleinitiative.org/wp-content/uploads/2012/12/2009%20-%20Guidelines%20for%20sLCA%20-%20EN.pdf

41

(42)  
  Orientările OCDE pentru
  întreprinderile multinaționale,
  disponibile
  la
  http://mneguidelines.oecd.org/guidelines/
  .

42

Orientările OCDE pentru

disponibile

http://mneguidelines.oecd.org/guidelines/

(43)  OCDE (2018), Orientările OCDE privind diligența necesară pentru o conduită responsabilă în afaceri, disponibile la http://mneguidelines.oecd.org/due-diligence-guidance-for-responsible-business-conduct.htm

43

(44)  OCDE (2016), Orientările OCDE privind diligența necesară referitoare la existența unui lanț de aprovizionare responsabil în cazul minereurilor provenite din zone afectate de conflicte și cu risc ridicat: a treia ediție, OECD Publishing, Paris, https://doi.org/10.1787/9789264252479-en.

44

(45)  
  Pagina 15 din Orientările OCDE privind diligența necesară.

45

Pagina 15 din Orientările OCDE privind diligența necesară.

(46)  OCDE (2011), Orientările OCDE pentru întreprinderile multinaționale, OCDE, Paris; OCDE (2006), Instrumentul OCDE de sensibilizare cu privire la riscuri pentru întreprinderile multinaționale din zone cu guvernanță deficitară, OCDE, Paris; și „Principiile directoare privind afacerile și drepturile omului: Punerea în aplicare a cadrului «protecție, respect și remediere» al Organizației Națiunilor Unite” (Raport al reprezentantului special al Secretarului General privind drepturile omului, corporațiile transnaționale și alte întreprinderi comerciale, John Ruggie, A/HRC/17/31, 21 martie 2011).

46

(46)  OCDE (2011), Orientările OCDE pentru întreprinderile multinaționale, OCDE, Paris; OCDE (2006), Instrumentul OCDE de sensibilizare cu privire la riscuri pentru întreprinderile multinaționale din zone cu guvernanță deficitară, OCDE, Paris; și „Principiile directoare privind afacerile și drepturile omului: Punerea în aplicare a cadrului «protecție, respect și remediere» al Organizației Națiunilor Unite” (Raport al reprezentantului special al Secretarului General privind drepturile omului, corporațiile transnaționale și alte întreprinderi comerciale, John Ruggie, A/HRC/17/31, 21 martie 2011).

46

(47)  Incluzând Declarația universală a drepturilor omului, Pactul internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale, Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice, Convenția asupra eliminării tuturor formelor de discriminare față de femei, Convenția cu privire la drepturile copilului
  și
  Convenția privind drepturile persoanelor cu handicap.

47

și

(48)  Cele opt convenții fundamentale sunt: Convenția privind libertatea sindicală și apărarea dreptului sindical, 1948 (nr. 87); 2. Convenția privind aplicarea principiilor dreptului de organizare și negociere colectivă, 1949 (nr. 98); 3. Convenția privind munca forțată sau obligatorie, 1930 (nr. 29) (și Protocolul din 2014), 4. Convenția privind abolirea muncii forțate, 1957 (nr. 105); 5. Convenția privind vârsta minimă de încadrare în muncă, 1973 (nr. 138); 6. Convenția privind interzicerea celor mai grave forme ale muncii copiilor, 1999 (nr. 182); 7. Convenția privind egalitatea de remunerare, 1951 (nr. 100); 8. Convenția privind discriminarea în domeniul ocupării forței de muncă și al exercitării profesiei, 1958 (nr. 111).

48

(47)  Incluzând Declarația universală a drepturilor omului, Pactul internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale, Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice, Convenția asupra eliminării tuturor formelor de discriminare față de femei, Convenția cu privire la drepturile copilului, Convenția privind drepturile persoanelor cu handicap
  și Declarația Organizației Națiunilor Unite privind drepturile popoarelor indigene
  .

47

și Declarația Organizației Națiunilor Unite privind drepturile popoarelor indigene

(48)  Cele opt convenții fundamentale sunt: 1. Convenția privind libertatea sindicală și apărarea dreptului sindical, 1948 (nr. 87); 2. Convenția privind aplicarea principiilor dreptului de organizare și negociere colectivă, 1949 (nr. 98); 3. Convenția privind munca forțată sau obligatorie, 1930 (nr. 29) (și Protocolul din 2014), 4. Convenția privind abolirea muncii forțate, 1957 (nr. 105); 5. Convenția privind vârsta minimă de încadrare în muncă, 1973 (nr. 138); 6. Convenția privind interzicerea celor mai grave forme ale muncii copiilor, 1999 (nr. 182); 7. Convenția privind egalitatea de remunerare, 1951 (nr. 100); 8. Convenția privind discriminarea în domeniul ocupării forței de muncă și al exercitării profesiei, 1958 (nr. 111).

48

(49)  Astfel cum se prevede în Convenția privind diversitatea biologică, disponibilă la https://www.cbd.int/convention/text/ și, în special, în Decizia COP VIII/28 – Orientări voluntare privind evaluarea impactului care include biodiversitatea, disponibilă la https://www.cbd.int/decision/cop/?id=11042.

49

(49)  Astfel cum se prevede în Convenția privind diversitatea biologică, disponibilă la https://www.cbd.int/convention/text/ și, în special, în Decizia COP VIII/28 – Orientări voluntare privind evaluarea impactului care include biodiversitatea, disponibilă la https://www.cbd.int/decision/cop/?id=11042.

49

(50)  Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind deșeurile și de abrogare a anumitor directive (JO L 312, 22.11.2008, p. 3).

50

(51)  Directiva 2012/19/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 4 iulie 2012 privind deșeurile de echipamente electrice și electronice (DEEE) (JO L 197, 24.7.2012, p. 38).

51

(50)  Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind deșeurile și de abrogare a anumitor directive (JO L 312, 22.11.2008, p. 3).

50

(51)  Directiva 2012/19/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 4 iulie 2012 privind deșeurile de echipamente electrice și electronice (DEEE) (JO L 197, 24.7.2012, p. 38).

51

(53)  Regulamentul (CE) nr. 1059/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 mai 2003 privind instituirea unui nomenclator comun al unităților teritoriale de statistică (NUTS) (JO L 154, 21.6.2003, p. 1).

53

(53)  Regulamentul (CE) nr. 1059/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 mai 2003 privind instituirea unui nomenclator comun al unităților teritoriale de statistică (NUTS) (JO L 154, 21.6.2003, p. 1).

53

(54)  Directiva 1999/31/CE a Consiliului din 26 aprilie 1999 privind depozitele de deșeuri (JO L 182, 16.7.1999, p. 1).

54

(54)  Directiva 1999/31/CE a Consiliului din 26 aprilie 1999 privind depozitele de deșeuri (JO L 182, 16.7.1999, p. 1).

54

(58)  Regulamentul (CE) nr. 1013/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 14 iunie 2006 privind transferurile de deșeuri (JO L 190, 12.7.2006, p. 1).

58

(59)  Regulamentul (CE) nr. 1418/2007 al Comisiei din 29 noiembrie 2007 privind exportul anumitor deșeuri destinate recuperării enumerate în anexa III sau IIIA la Regulamentul (CE) nr. 1013/2006 al Parlamentului European și al Consiliului în anumite țări în care Decizia OCDE privind controlul circulației transfrontaliere a deșeurilor nu se aplică (JO L 316, 4.12.2007, p. 6).

59

(60)  Directiva 2000/532/CE Decizia Comisiei din 3 mai 2000 de înlocuire a Deciziei 94/3/CE de stabilire a unei liste de deșeuri în temeiul articolului 1 litera (a) din Directiva 75/442/CEE a Consiliului privind deșeurile și a Directivei 94/904/CE a Consiliului de stabilire a unei liste de deșeuri periculoase în temeiul articolului 1 alineatul (4) din Directiva 91/689/CEE a Consiliului privind deșeurile periculoase (JO L 226, 6.9.2000, p. 3).

60

(58)  Regulamentul (CE) nr. 1013/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 14 iunie 2006 privind transferurile de deșeuri (JO L 190, 12.7.2006, p. 1).

58

(59)  Regulamentul (CE) nr. 1418/2007 al Comisiei din 29 noiembrie 2007 privind exportul anumitor deșeuri destinate recuperării enumerate în anexa III sau IIIA la Regulamentul (CE) nr. 1013/2006 al Parlamentului European și al Consiliului în anumite țări în care Decizia OCDE privind controlul circulației transfrontaliere a deșeurilor nu se aplică (JO L 316, 4.12.2007, p. 6).

59

(60)  Directiva 2000/532/CE Decizia Comisiei din 3 mai 2000 de înlocuire a Deciziei 94/3/CE de stabilire a unei liste de deșeuri în temeiul articolului 1 litera (a) din Directiva 75/442/CEE a Consiliului privind deșeurile și a Directivei 94/904/CE a Consiliului de stabilire a unei liste de deșeuri periculoase în temeiul articolului 1 alineatul (4) din Directiva 91/689/CEE a Consiliului privind deșeurile periculoase (JO L 226, 6.9.2000, p. 3).

60

(62)  Regulamentul (UE) 2019/1020 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 iunie 2019 privind supravegherea pieței și conformitatea produselor și de modificare a Directivei 2004/42/CE și a Regulamentelor (CE) nr. 765/2008 și (UE) nr. 305/2011 (JO L 169, 25.6.2019, p. 1).

62

(62)  Regulamentul (UE) 2019/1020 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 iunie 2019 privind supravegherea pieței și conformitatea produselor și de modificare a Directivei 2004/42/CE și a Regulamentelor (CE) nr. 765/2008 și (UE) nr. 305/2011 (JO L 169, 25.6.2019, p. 1).

62

(63)  Directiva 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind achizițiile publice și de abrogare a Directivei 2004/18/CE (JO L 94, 28.3.2014, p. 65).

63

(64)  Directiva 2014/25/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind achizițiile efectuate de entitățile care își desfășoară activitatea în sectoarele apei, energiei, transporturilor și serviciilor poștale și de abrogare a Directivei 2004/17/CΕ (JO L 94, 28.3.2014, p. 243).

64

(63)  Directiva 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind achizițiile publice și de abrogare a Directivei 2004/18/CE (JO L 94, 28.3.2014, p. 65).

63

(64)  Directiva 2014/25/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind achizițiile efectuate de entitățile care își desfășoară activitatea în sectoarele apei, energiei, transporturilor și serviciilor poștale și de abrogare a Directivei 2004/17/CΕ (JO L 94, 28.3.2014, p. 243).

64

(1a)  
  Directiva 2009/71/Euratom a Consiliului din 25 iunie 2009 de instituire a unui cadru comunitar pentru securitatea nucleară a instalațiilor nucleare (JO L 172, 2.7.2009, p. 18).

1a

Directiva 2009/71/Euratom a Consiliului din 25 iunie 2009 de instituire a unui cadru comunitar pentru securitatea nucleară a instalațiilor nucleare (JO L 172, 2.7.2009, p. 18).

(1a)  
  Regulamentul (UE) nr. 168/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 ianuarie 2013 privind omologarea și supravegherea pieței pentru vehiculele cu două sau trei roți și pentru cvadricicluri (JO L 60, 2.3.2013, p. 52).

1a

Regulamentul (UE) nr. 168/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 ianuarie 2013 privind omologarea și supravegherea pieței pentru vehiculele cu două sau trei roți și pentru cvadricicluri (JO L 60, 2.3.2013, p. 52).

(1a)  
  Regulamentul (UE) 2018/858 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 privind omologarea și supravegherea pieței autovehiculelor și remorcilor acestora, precum și ale sistemelor, componentelor și unităților tehnice separate destinate vehiculelor respective, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 715/2007 și (CE) nr. 595/2009 și de abrogare a Directivei 2007/46/CE (JO L 151, 14.6.2018, p. 1).

1a

Regulamentul (UE) 2018/858 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 privind omologarea și supravegherea pieței autovehiculelor și remorcilor acestora, precum și ale sistemelor, componentelor și unităților tehnice separate destinate vehiculelor respective, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 715/2007 și (CE) nr. 595/2009 și de abrogare a Directivei 2007/46/CE (JO L 151, 14.6.2018, p. 1).

(67)  Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 privind clasificarea, etichetarea și ambalarea substanțelor și a amestecurilor, de modificare și de abrogare a Directivelor 67/548/CEE și 1999/45/CE, precum și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1907/2006 (JO L 353, 31.12.2008, p. 1).

67

(67)  Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 privind clasificarea, etichetarea și ambalarea substanțelor și a amestecurilor, de modificare și de abrogare a Directivelor 67/548/CEE și 1999/45/CE, precum și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1907/2006 (JO L 353, 31.12.2008, p. 1).

67

(80)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/PDF/?uri=CELEX:32013H0179&from=RO.

80

(81)  https://ec.europa.eu/environment/eussd/smgp/pdf/PEFCR_guidance_v6.3.pdf.

81

(82)  A se vedea https://ec.europa.eu/environment/eussd/smgp/dev_methods.htm.

82

(80)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/PDF/?uri=CELEX:32013H0179&from=RO.

80

(81)  https://ec.europa.eu/environment/eussd/smgp/pdf/PEFCR_guidance_v6.3.pdf.

81

(82)  A se vedea https://ec.europa.eu/environment/eussd/smgp/dev_methods.htm.

82

---