# Službeni list C 346/2022

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 346 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 65.9 rujna 2022. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 346

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 65.9 rujna 2022.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | II.   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2022/C 346/01 | Povlačenje akata Komisije | 1 |

Sadržaj

Stranica

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2022/C 346/01

Povlačenje akata Komisije

1

---

| | IV.   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2022/C 346/02 | Tečajna lista eura — 8. rujna 2022. | 2 |

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2022/C 346/02

Tečajna lista eura — 8. rujna 2022.

2

---

| | V.   Objave |
| --- | --- |
| | POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA |
| | Europska komisija |
| 2022/C 346/03 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10658 – NORSK HYDRO / ALUMETAL) (
  1
  ) | 3 |
| 2022/C 346/04 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10702 – KPS CAPITAL PARTNERS / REAL ALLOY EUROPE) (
  1
  ) | 5 |
| | DRUGI AKTI |
| | Europska komisija |
| 2022/C 346/05 | Objava zahtjeva za registraciju naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode | 7 |
| 2022/C 346/06 | Objava zahtjeva za odobrenje izmjene specifikacije proizvoda koja nije manja u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode | 12 |

V.   Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

2022/C 346/03

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10658 – NORSK HYDRO / ALUMETAL) (
  1
  )

1

3

2022/C 346/04

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10702 – KPS CAPITAL PARTNERS / REAL ALLOY EUROPE) (
  1
  )

1

5

DRUGI AKTI

Europska komisija

2022/C 346/05

Objava zahtjeva za registraciju naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

7

2022/C 346/06

Objava zahtjeva za odobrenje izmjene specifikacije proizvoda koja nije manja u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

12

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 9.9.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 346/1

---

Povlačenje akata Komisije

(2022/C 346/01)

Popis akata koji će se ukloniti iz aktivne pravne stečevine

Odluke Komisije

Odluka Komisije 93/454/EEZ, Euratom od 22. srpnja 1993. o određivanju poreza povezanih s proizvodnjom i uvozom za potrebe provedbe članka 1. Direktive Vijeća 89/130/EEZ, Euratom o usklađivanju izračunavanja bruto nacionalnog proizvoda po tržišnim cijenama

(SL L 213, 24.8.1993., str. 18.)

Odluka Komisije 93/475/EEZ, Euratom od 22. srpnja 1993. kojom se određuju subvencije za proizvodnju i uvoz za potrebe provedbe članka 1. Direktive Vijeća 89/130/EEZ, Euratom o usklađivanju izračunavanja bruto nacionalnog proizvoda po tržišnim cijenama

(SL L 224, 3.9.1993., str. 27.)

Odluka Komisije 93/570/EEZ, Euratom od 4. listopada 1993. o određivanju razlike između „drugih poreza povezanih s proizvodnjom” i „intermedijarne potrošnje” za potrebe provedbe članka 1. Direktive Vijeća 89/130/EEZ, Euratom o usklađivanju izračunavanja bruto nacionalnog proizvoda po tržišnim cijenama

(SL L 276, 9.11.1993., str. 13.)

Odluka Komisije 97/157/EZ, Euratom od 12. veljače 1997. o određivanju tretmana dobiti poduzeća za zajednička ulaganja (UCI) za potrebe provedbe Direktive Vijeća 89/130/EEZ, Euratom o usklađivanju načina obračunavanja bruto nacionalnog proizvoda po tržišnim cijenama

(SL L 60, 1.3.1997., str. 63.)

Odluka Komisije 97/178/EZ, Euratom od 10. veljače 1997. o definiciji metodologije za prijelaz s Europskog sustava nacionalnih i regionalnih računa u Zajednici (ESA 95) i Europskog sustava integriranih ekonomskih računa (ESA, drugo izdanje)

(SL L 75, 15.3.1997., str. 44.)

Odluka Komisije 97/619/EZ, Euratom od 3. rujna 1997. o promjenama procjena BNP-a država članica za potrebe provedbe Direktive Vijeća 89/130/EEZ, Euratom o usklađivanju obračunavanja bruto nacionalnog proizvoda po tržišnim cijenama

(SL L 252, 16.9.1997., str. 33.)

Odluka Komisije 98/501/EZ, Euratom od 24. srpnja 1998. o određenim posebnim transakcijama koje su identificirane u okviru rada na Protokolu o postupku u slučaju prekomjernog deficita u vezi s primjenom članka 1. Direktive Vijeća 89/130/EEZ, Euratom o usklađivanju načina obračunavanja bruto nacionalnog proizvoda po tržišnim cijenama

(SL L 225, 12.8.1998., str. 29.)

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 9.9.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/2 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 346/2

---

Tečajna lista eura (1)

8. rujna 2022.

(2022/C 346/02)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,0009 |
| JPY | japanski jen | 143,65 |
| DKK | danska kruna | 7,4365 |
| GBP | funta sterlinga | 0,86656 |
| SEK | švedska kruna | 10,7075 |
| CHF | švicarski franak | 0,9739 |
| ISK | islandska kruna | 140,30 |
| NOK | norveška kruna | 10,0615 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 24,543 |
| HUF | mađarska forinta | 395,48 |
| PLN | poljski zlot | 4,7155 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,8756 |
| TRY | turska lira | 18,2546 |
| AUD | australski dolar | 1,4824 |
| CAD | kanadski dolar | 1,3134 |
| HKD | hongkonški dolar | 7,8568 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6491 |
| SGD | singapurski dolar | 1,4054 |
| KRW | južnokorejski von | 1 381,70 |
| ZAR | južnoafrički rand | 17,3797 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 6,9564 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,5150 |
| IDR | indonezijska rupija | 14 891,86 |
| MYR | malezijski ringit | 4,5051 |
| PHP | filipinski pezo | 57,031 |
| RUB | ruski rubalj | |
| THB | tajlandski baht | 36,418 |
| BRL | brazilski real | 5,2042 |
| MXN | meksički pezo | 20,0130 |
| INR | indijska rupija | 79,7375 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,0009

JPY

japanski jen

143,65

DKK

danska kruna

7,4365

GBP

funta sterlinga

0,86656

SEK

švedska kruna

10,7075

CHF

švicarski franak

0,9739

ISK

islandska kruna

140,30

NOK

norveška kruna

10,0615

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

24,543

HUF

mađarska forinta

395,48

PLN

poljski zlot

4,7155

RON

rumunjski novi leu

4,8756

TRY

turska lira

18,2546

AUD

australski dolar

1,4824

CAD

kanadski dolar

1,3134

HKD

hongkonški dolar

7,8568

NZD

novozelandski dolar

1,6491

SGD

singapurski dolar

1,4054

KRW

južnokorejski von

1 381,70

ZAR

južnoafrički rand

17,3797

CNY

kineski renminbi-juan

6,9564

HRK

hrvatska kuna

7,5150

IDR

indonezijska rupija

14 891,86

MYR

malezijski ringit

4,5051

PHP

filipinski pezo

57,031

RUB

ruski rubalj

THB

tajlandski baht

36,418

BRL

brazilski real

5,2042

MXN

meksički pezo

20,0130

INR

indijska rupija

79,7375

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

V. Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

| 9.9.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/3 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 346/3

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.10658 – NORSK HYDRO / ALUMETAL)

(Tekst značajan za EGP)

(2022/C 346/03)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | Norsk Hydro ASA („Hydro”, Norveška), |
| --- | --- |

—

Norsk Hydro ASA („Hydro”, Norveška),

| — | Alumetal S.A. („Alumetal”, Poljska). |
| --- | --- |

—

Alumetal S.A. („Alumetal”, Poljska).

Poduzetnik Hydro steći će, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, isključivu kontrolu nad cijelim poduzetnikom Alumetal.

Koncentracija se provodi putem javne ponude.

Ta je koncentracija već prijavljena Komisiji 13. svibnja 2022., no prijava je naknadno povučena 7. lipnja 2022.

2.

| — | Hydro je potpuno integrirano poduzeće u sektoru aluminija koje djeluje u čitavom lancu vrijednosti aluminija od proizvodnje boksita, aluminijeva oksida i energije do proizvodnje primarnog aluminija i ekstrudiranih proizvoda od aluminija te recikliranja aluminija. Hydro se osobito bavi proizvodnjom ljevačkih legura, prvenstveno na bazi primarnog aluminija. |
| --- | --- |

—

Hydro je potpuno integrirano poduzeće u sektoru aluminija koje djeluje u čitavom lancu vrijednosti aluminija od proizvodnje boksita, aluminijeva oksida i energije do proizvodnje primarnog aluminija i ekstrudiranih proizvoda od aluminija te recikliranja aluminija. Hydro se osobito bavi proizvodnjom ljevačkih legura, prvenstveno na bazi primarnog aluminija.

| — | Alumetal je u prvom redu proizvođač ljevačkih legura aluminija, uglavnom na bazi sekundarnog aluminija. Alumetal proizvodi i osnovne legure za internu upotrebu i prodaju trećim strankama. |
| --- | --- |

—

Alumetal je u prvom redu proizvođač ljevačkih legura aluminija, uglavnom na bazi sekundarnog aluminija. Alumetal proizvodi i osnovne legure za internu upotrebu i prodaju trećim strankama.

3.

Preliminarnim ispitivanjem Komisija je ocijenila da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim, konačna odluka još nije donesena.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.10658 – NORSK HYDRO / ALUMETAL

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštanska adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

---

| 9.9.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/5 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 346/5

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.10702 – KPS CAPITAL PARTNERS / REAL ALLOY EUROPE)

(Tekst značajan za EGP)

(2022/C 346/04)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | Speira BidCo I GmbH (Njemačka), pod kontrolom poduzetnika Speira (Njemačka), koji je pak pod krajnjom kontrolom poduzetnika KPS Capital Partners, LP („KPS”, SAD), |
| --- | --- |

—

Speira BidCo I GmbH (Njemačka), pod kontrolom poduzetnika Speira (Njemačka), koji je pak pod krajnjom kontrolom poduzetnika KPS Capital Partners, LP („KPS”, SAD),

| — | Real Alloy UK Holdco Ltd. („Alloy UK”, Engleska), pod kontrolom poduzetnika Real Alloy Holding, LLC (SAD), |
| --- | --- |

—

Real Alloy UK Holdco Ltd. („Alloy UK”, Engleska), pod kontrolom poduzetnika Real Alloy Holding, LLC (SAD),

| — | Evergreen Holding GmbH („Evergreen”, Njemačka), pod kontrolom poduzetnika Real Alloy Holding, LLC (SAD). |
| --- | --- |

—

Evergreen Holding GmbH („Evergreen”, Njemačka), pod kontrolom poduzetnika Real Alloy Holding, LLC (SAD).

Poduzetnik Speira BidCo I GmbH steći će, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, isključivu kontrolu nad cijelim poduzetnicima Real Alloy UK i Evergreen („Real Alloy Europe”). Koncentracija se provodi kupnjom udjela.

2.

| — | KPS upravlja investicijskim fondovima na globalnoj razini preko svojih povezanih upravljačkih subjekata, s naglaskom, među ostalim, na proizvodna i industrijska poduzeća u različitim sektorima, uključujući nekoliko proizvođača proizvoda od aluminija, koji posluju u EGP-u i diljem svijeta. |
| --- | --- |

—

KPS upravlja investicijskim fondovima na globalnoj razini preko svojih povezanih upravljačkih subjekata, s naglaskom, među ostalim, na proizvodna i industrijska poduzeća u različitim sektorima, uključujući nekoliko proizvođača proizvoda od aluminija, koji posluju u EGP-u i diljem svijeta.

| — | Speira BidCo I GmbH portfeljno je društvo pod isključivom kontrolom poduzetnika Speira, proizvođača naprednih plosnatih valjanih proizvoda od aluminija pod krajnjom kontrolom poduzetnika KPS. Plosnati valjani proizvodi od aluminija skupina su polugotovih plosnatih proizvoda od aluminija koji se mogu upotrebljavati za niz primjena, među ostalim u automobilskoj, tiskarskoj, inženjerskoj i građevinskoj industriji te industriji ambalaže. |
| --- | --- |

—

Speira BidCo I GmbH portfeljno je društvo pod isključivom kontrolom poduzetnika Speira, proizvođača naprednih plosnatih valjanih proizvoda od aluminija pod krajnjom kontrolom poduzetnika KPS. Plosnati valjani proizvodi od aluminija skupina su polugotovih plosnatih proizvoda od aluminija koji se mogu upotrebljavati za niz primjena, među ostalim u automobilskoj, tiskarskoj, inženjerskoj i građevinskoj industriji te industriji ambalaže.

| — | Real Alloy Europe obuhvaća cjelokupno poslovanje grupe Real Alloy Group u EGP-u i Ujedinjenoj Kraljevini, koja posluje u području recikliranja proizvoda od aluminija i proizvodnje lijevanih i kovanih slitina u Europi i Sjevernoj Americi. Evergreen se preko svojih društava kćeri i raznih pogona u Njemačkoj, Francuskoj i Norveškoj bavi nabavom, preradom i recikliranjem otpadaka aluminija i magnezija, zgure, solne troske i njezinih nusproizvoda te proizvodnjom sekundarnih slitina aluminija i sekundarnog magnezija. Real Alloy UK bavi se nabavom, preradom i recikliranjem otpadaka aluminija, zgure, solne troske i njezinih nusproizvoda te proizvodnjom sekundarnih slitina aluminija. Oba ciljna društva stoga se mogu opisati kao treće strane za recikliranje aluminija i magnezija te proizvodnju kvalitetne slitine. |
| --- | --- |

—

Real Alloy Europe obuhvaća cjelokupno poslovanje grupe Real Alloy Group u EGP-u i Ujedinjenoj Kraljevini, koja posluje u području recikliranja proizvoda od aluminija i proizvodnje lijevanih i kovanih slitina u Europi i Sjevernoj Americi. Evergreen se preko svojih društava kćeri i raznih pogona u Njemačkoj, Francuskoj i Norveškoj bavi nabavom, preradom i recikliranjem otpadaka aluminija i magnezija, zgure, solne troske i njezinih nusproizvoda te proizvodnjom sekundarnih slitina aluminija i sekundarnog magnezija. Real Alloy UK bavi se nabavom, preradom i recikliranjem otpadaka aluminija, zgure, solne troske i njezinih nusproizvoda te proizvodnjom sekundarnih slitina aluminija. Oba ciljna društva stoga se mogu opisati kao treće strane za recikliranje aluminija i magnezija te proizvodnju kvalitetne slitine.

3.

Preliminarnim ispitivanjem Komisija je ocijenila da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim konačna odluka još nije donesena.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.10702 – KPS CAPITAL PARTNERS / REAL ALLOY EUROPE

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštanska adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

---

DRUGI AKTI

Europska komisija

| 9.9.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/7 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 346/7

---

Objava zahtjeva za registraciju naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2022/C 346/05)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1) u roku od tri mjeseca od datuma ove objave.

JEDINSTVENI DOKUMENT

„Châtaigne des Cévennes”

EU br.: PDO-FR-02639 – 7.10.2020.

ZOI (X) ZOZP ( )

1.   Naziv

„Châtaigne des Cévennes”

2.   Država članica ili treća zemlja

Francuska

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda

Razred 1.6. voće, povrće i žitarice, u prirodnom stanju ili prerađeni

3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Oznaka „Châtaigne des Cévennes” odnosi se na svježe plodove, sušene plodove ili plodove prerađene u brašno, dobivene od vrste Castanea sativa i niza tradicionalnih sorti iz nasada cijepljenih stabala kestena sličnih obilježja. Svježi plodovi eliptičnog su, trokutastog ili okruglog oblika i svjetlosmeđe do tamnosmeđe boje, dok neki mogu imati okomite pruge. Jezgra oguljenih kestena kremasto je bijele do blijedožute boje i ima izrazito izbrazdanu površinu. Unutarnja kožica može prodrijeti u jezgru i ponekad je prepoloviti. Analizom je utvrđeno da 100 g oguljenog svježeg kestena sadržava najmanje 37 % suhe tvari i najmanje 34 % ukupnih ugljikohidrata. Svježi kesteni „Châtaigne des Cévennes” razvrstavaju se prema sorti i veličini (promjer od najmanje 20 mm). Kesteni se razvrstavaju i prema sanitarnoj kvaliteti kako bi udio plodova koji ne ispunjavaju uvjete iznosio manje od 10 %, od čega najviše 2 % proizvoda smije pokazivati znakove kvarenja. Izrazito su slatkog okusa te intenzivnih i postojanih aroma meda, toplog mlijeka, sušenog voća, ljubičice i batata. Mekane su teksture i ne mrve se.

U sušenom obliku ta manja jezgra zadržava svoj izvorni oblik i boju. Ima miris po suhom voću, karameli i vrućem kruhu. Nadalje, mljevenjem i prosijavanjem dobiva se brašno glatke i topive teksture. Najmanje 80 % meljave mora proći kroz sito širine otvora od 250 μm. Sadržaj vlage manji je od 10 %. Sivobijele je boje ili boje bjelokosti, s mjestimičnim smeđim do crnim česticama. Arome je oraha/lješnjaka s mogućim notama tostiranog kruha.

3.3.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

—

3.4.   Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na definiranom zemljopisnom području

Sve faze proizvodnje i prerade kestena „Châtaigne des Cévennes” odvijaju se na zemljopisnom području.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

—

3.6.   Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

—

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

To područje obuhvaća sljedećih 206 općina, na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika iz 2019.:

| | u departmanu Gard: | Alès, Alzon, Anduze, Arphy, Arre, Arrigas, Aulas, Aumessas, Avèze, Bessèges, Bez-et-Esparon, Blandas, Boisset-et-Gaujac, Bonnevaux, Branoux-les-Taillades, Bréau-Mars, Campestre-et-Luc, Cendras, Chambon, Chamborigaud, Colognac, Concoules, Corbès, Cros, Générargues, Génolhac, L'Estréchure, La Cadière-et-Cambo, La Grand-Combe, La Vernarède, Lamelouze, Lasalle, Laval-Pradel, Le Martinet, Le Vigan, Les Mages, Les Plantiers, Les Salles-du-Gardon, Malons-et-Elze, Mandagout, Mialet, Molières-Cavaillac, Molières-sur-Cèze, Monoblet, Montdardier, Peyrolles, Pommiers, Ponteils-et-Bresis, Portes, Robiac-Rochessadoule, Rogues, Roquedur, Rousson, Saint-Ambroix, Saint- André-de-Majencoules, Saint-André-de-Valborgne, Saint-Bonnet-de-Salendrinque, Saint-Bresson, Saint-Félix-de-Pallières, Saint-Florent-sur-Auzonnet, Saint-Hippolyte-du-Fort, Saint-Jean-de-Valériscle, Saint-Jean-du-Gard, Saint-Jean-du-Pin, Saint-Julien-de-La-Nef, Saint-Julien-Les-Rosiers, Saint-Laurent-Le-Minier, Saint-Martial, Saint-Martin-de-Valgalgues, Saint-Paul-La-Coste, Saint-Roman-de-Codières, Saint-Sébastien-d'Aigrefeuille, Sainte-Cécile-d'Andorge, Sainte-Croix-de-Caderle, Saumane, Sénéchas, Soudorgues, Soustelle, Sumène, Thoiras, Vabres, Val-d’Aigoual,Vissec; |
| --- | --- | --- |

u departmanu Gard:

Alès, Alzon, Anduze, Arphy, Arre, Arrigas, Aulas, Aumessas, Avèze, Bessèges, Bez-et-Esparon, Blandas, Boisset-et-Gaujac, Bonnevaux, Branoux-les-Taillades, Bréau-Mars, Campestre-et-Luc, Cendras, Chambon, Chamborigaud, Colognac, Concoules, Corbès, Cros, Générargues, Génolhac, L'Estréchure, La Cadière-et-Cambo, La Grand-Combe, La Vernarède, Lamelouze, Lasalle, Laval-Pradel, Le Martinet, Le Vigan, Les Mages, Les Plantiers, Les Salles-du-Gardon, Malons-et-Elze, Mandagout, Mialet, Molières-Cavaillac, Molières-sur-Cèze, Monoblet, Montdardier, Peyrolles, Pommiers, Ponteils-et-Bresis, Portes, Robiac-Rochessadoule, Rogues, Roquedur, Rousson, Saint-Ambroix, Saint- André-de-Majencoules, Saint-André-de-Valborgne, Saint-Bonnet-de-Salendrinque, Saint-Bresson, Saint-Félix-de-Pallières, Saint-Florent-sur-Auzonnet, Saint-Hippolyte-du-Fort, Saint-Jean-de-Valériscle, Saint-Jean-du-Gard, Saint-Jean-du-Pin, Saint-Julien-de-La-Nef, Saint-Julien-Les-Rosiers, Saint-Laurent-Le-Minier, Saint-Martial, Saint-Martin-de-Valgalgues, Saint-Paul-La-Coste, Saint-Roman-de-Codières, Saint-Sébastien-d'Aigrefeuille, Sainte-Cécile-d'Andorge, Sainte-Croix-de-Caderle, Saumane, Sénéchas, Soudorgues, Soustelle, Sumène, Thoiras, Vabres, Val-d’Aigoual,Vissec;

| | u departmanu Hérault: | Avène, Babeau-Bouldoux, Bédarieux, Berlou, Boisset, Brenas, Cabrerolles, Cambon-et-Salvergues, Camplong, Carlencas-et-Levas, Cassagnoles, Castanet-le-Haut, Caussiniojouls, Ceilhes-et-Rocozels, Colombières-sur-Orb, Combes, Courniou, Dio-et-Valquières, Faugères, Ferrals-Les-Montagnes, Ferrières-Poussarou, Fos, Fozières, Graissessac, Hérépian, Joncels, La Tour-sur-Orb, La Vacquerie-et-Saint-Martin-de-Castries, Lamalou-les-Bains, Lauroux, Lavalette, Le Bosc, Le Bousquet-d'Orb, Le Cros, Le Poujol-sur-Orb, Le Pradal, Le Puech, Le Soulié, Les Aires, Les Plans, Lodève, Lunas, Mérifons, Mons, Octon, Olargues, Olmet-et-Villecun, Pardailhan, Pégairolles-de-l'Escalette, Pézènes-les-Mines, Poujols, Prémian, Rieussec, Riols, Romiguières, Roqueredonde, Rosis, Saint-Etienne-d'Albagnan, Saint- Etienne-de-Gourgas, Saint-Etienne-Estrechoux, Saint-Geniès-de-Varansal, Saint-Gervais-sur-Mare, Saint-Guilhem-le-Désert, Saint-Jean-de-La-Blaquière, Saint-Julien, Saint-Martin-de-l'Arçon, Saint-Maurice-Navacelles, Saint-Michel, Saint-Pierre-de-la-Fage, Saint-Pons-de-Thomières, Saint-Privat, Saint-Vincent-d'Olargues, Sorbs, Soubès, Soumont, Taussac-la-Billière, Usclas-du-Bosc, Vélieux, Verreries-de-Moussans, Vieussan, Villemagne-l'Argentière; |
| --- | --- | --- |

u departmanu Hérault:

Avène, Babeau-Bouldoux, Bédarieux, Berlou, Boisset, Brenas, Cabrerolles, Cambon-et-Salvergues, Camplong, Carlencas-et-Levas, Cassagnoles, Castanet-le-Haut, Caussiniojouls, Ceilhes-et-Rocozels, Colombières-sur-Orb, Combes, Courniou, Dio-et-Valquières, Faugères, Ferrals-Les-Montagnes, Ferrières-Poussarou, Fos, Fozières, Graissessac, Hérépian, Joncels, La Tour-sur-Orb, La Vacquerie-et-Saint-Martin-de-Castries, Lamalou-les-Bains, Lauroux, Lavalette, Le Bosc, Le Bousquet-d'Orb, Le Cros, Le Poujol-sur-Orb, Le Pradal, Le Puech, Le Soulié, Les Aires, Les Plans, Lodève, Lunas, Mérifons, Mons, Octon, Olargues, Olmet-et-Villecun, Pardailhan, Pégairolles-de-l'Escalette, Pézènes-les-Mines, Poujols, Prémian, Rieussec, Riols, Romiguières, Roqueredonde, Rosis, Saint-Etienne-d'Albagnan, Saint- Etienne-de-Gourgas, Saint-Etienne-Estrechoux, Saint-Geniès-de-Varansal, Saint-Gervais-sur-Mare, Saint-Guilhem-le-Désert, Saint-Jean-de-La-Blaquière, Saint-Julien, Saint-Martin-de-l'Arçon, Saint-Maurice-Navacelles, Saint-Michel, Saint-Pierre-de-la-Fage, Saint-Pons-de-Thomières, Saint-Privat, Saint-Vincent-d'Olargues, Sorbs, Soubès, Soumont, Taussac-la-Billière, Usclas-du-Bosc, Vélieux, Verreries-de-Moussans, Vieussan, Villemagne-l'Argentière;

| | u departmanu Lozère: | Altier, Barre-des-Cévennes, Bassurels, Bédouès-Cocurès, Cans et Cévennes, Cassagnas, Cubières, Cubiérettes, Florac Trois Rivières, Fraissinet-de-Fourques, Gabriac, Gatuzières, Ispagnac, Le Collet-de-Dèze, Le Pompidou, Les Bondons, Meyrueis, Moissac-Vallée-Française, Molezon, Mont Lozère et Goulet, Pied-de-Borne, Pont de Montvert-Sud Mont Lozère, Pourcharesses, Prévenchères, Rousses, Saint-André-Capcèze, Saint-André-de-Lancize, Saint-Etienne-Vallée-Française, Saint-Germain-de-Calberte, Saint-Hilaire-de-Lavit, Saint-Julien-des-Points, Saint-Martin-de-Boubaux, Saint-Martin-de-Lansuscle, Saint-Michel-de-Dèze, Saint-Privat-de-Vallongue, Sainte-Croix-Vallée-Française, Vebron, Ventalon en Cévennes, Vialas, Villefort; |
| --- | --- | --- |

u departmanu Lozère:

Altier, Barre-des-Cévennes, Bassurels, Bédouès-Cocurès, Cans et Cévennes, Cassagnas, Cubières, Cubiérettes, Florac Trois Rivières, Fraissinet-de-Fourques, Gabriac, Gatuzières, Ispagnac, Le Collet-de-Dèze, Le Pompidou, Les Bondons, Meyrueis, Moissac-Vallée-Française, Molezon, Mont Lozère et Goulet, Pied-de-Borne, Pont de Montvert-Sud Mont Lozère, Pourcharesses, Prévenchères, Rousses, Saint-André-Capcèze, Saint-André-de-Lancize, Saint-Etienne-Vallée-Française, Saint-Germain-de-Calberte, Saint-Hilaire-de-Lavit, Saint-Julien-des-Points, Saint-Martin-de-Boubaux, Saint-Martin-de-Lansuscle, Saint-Michel-de-Dèze, Saint-Privat-de-Vallongue, Sainte-Croix-Vallée-Française, Vebron, Ventalon en Cévennes, Vialas, Villefort;

| | u departmanu Aveyron: Arnac-sur-Dourdou; |
| --- | --- |

u departmanu Aveyron: Arnac-sur-Dourdou;

| | u departmanu Tarn: Murat-sur-Vèbre. |
| --- | --- |

u departmanu Tarn: Murat-sur-Vèbre.

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

Kesten „Châtaigne des Cévennes” povezan je sa svojom okolinom jer su nasadi kestena tradicionalnih i lokalnih sorti prilagođeni uvjetima sredozemne klime i izbrazdanoj topografiji gorja Cévennes pa se proizvod ističe prepoznatljivom kvalitetom koja opstaje zahvaljujući ljudskim vještinama obrade i uzgoja nasada kestena.

Posebnosti zemljopisnog područja

Zemljopisno područje na kojem se uzgajaju nasadi kestena odlikuje se ujednačenim prirodnim čimbenicima, koji pogoduju rastu i razvoju vrste Castanea sativa u tom okolišu. Stabla kestena prilagođena su sredozemnoj klimi koja prevladava na gorju Cévennes. Obilježavaju je vruća i suha ljeta te blage zime. Zapadni dio tog područja pod blagim je utjecajem oceanske klime. Prosječna godišnja količina oborina kreće se od 700 do 1 300 mm, što odgovara potrebama kestena, koji treba otprilike 700 mm vode godišnje, a od 15. kolovoza i više. Nasadi kestena u gorju Cévennes rastu na nadmorskoj visini od 150 do 900 m. Gotovo cijeli krajolik gorja Cévennes ističe se strmim padinama. Riječ je o nizu vrlo rascjepkanih dolina sa svake strane različitih rijeka (u obliku riblje kosti), kao što su, sa sjevera prema jugu, Altier-Chassezac, Cèze, Tarn, Gardons, Hérault, Orb, Mare, Jaur i Thoré. Matične su stijene kristalne i pripadaju vrstama škriljavac, gnajs, granit ili pješčenjak. Na njima su se razvila prozračna tla uravnoteženog granulometrijskog sastava, s niskim sadržajem gline i pH vrijednošću do 7. Ta tla ne sadržavaju aktivni vapnenac ili ga sadržavaju vrlo malo (manje od 4 %).

Iz studije Jeana Galzina o toponimiji zemljišnih čestica departmana Gard i Lozère iz 1986., objavljena u zapisima Nacionalnog parka Cévennes, vidljivo je da se kesten uzgajao od 1000. godine. Usto, srednjovjekovni tekstovi svjedoče o uzgoju kestena i njegovu rasprostranjivanju od srednjeg vijeka.

Uzgoj kestena razvija se s obzirom na klimatska i demografska kretanja zahvaljujući uređenju zemljištâ. Te proizvodne poljoprivredne površine raspoređene su zahvaljujući sadnji na iskrčenim česticama i izgradnji kanala za navodnjavanje („béals”) i odvodnih kanala („trincats”). Kako bi se ograničio nastanak vododerina i potaknulo formiranje dubljih tala, na padinama su izgrađeni suhozidi. Nasadi kestena stoga se uzgajaju na terasama, koje se lokalno nazivaju „ faisses” ili „bancels”.

Takvim su uređenjem mještani izgradili baštinu gorja Cévennes, koja je i danas prilagođena suvremenim uzgojnim praksama.

Nasadi kestena su od 16. stoljeća ključni prehrambeni resurs. Kao „drvo koje daje kruh” pomoglo je lokalnom stanovništvu da preživi teška razdoblja nestašice hrane ili sukoba, a posebno protestantima i pobunjenicima (les camisards) za vrijeme vjerskog rata. Sredinom 20. stoljeća masovno napuštanje ruralnih područja i pojava bolesti (tintna bolest, rak kore itd.) unazadili su uzgoj kestena. Nadalje, zahvaljujući znanju i iskustvu uzgajivača kestena gorja Cévennes u vještinama i tehnikama cijepljenja, sorte koje su najprilagođenije području i dalje opstaju te se čak i šire. Razvijene su sorte koje se zbog okusa konzumiraju svježe, pogodne su za čuvanje (posebno zbog lakog guljenja) i prilagođene su stavljanju na tržište. Umijeće uzgoja podrazumijeva da se u nasadu sade različite sorte, od kojih neke dozrijevaju ranije, a druge kasnije, zbog čega se berba može vremenski rasporediti. Uzgajivači kestena tako osiguravaju opskrbu na poljoprivrednim gospodarstvima te njihovu otpornost na klimatske nepogode i zdravstvene rizike.

Kesteni ubrani u jesen mogu se konzumirati svježi. Dio je tradicionalno namijenjen sušenju kako bi se konzumirao ostatak godine. Stoga se kesteni dehidriraju u objektima pod nazivom „clèdes” na sjeveroistočnom ili „sécadous” na jugozapadnom dijelu zemljopisnog područja.

Osim toga, na poljoprivrednim gospodarstvima gorja Cévennes izgrađeni su mlinovi koji koriste snagu vodenih tokova za pokretanje mlinskog kamena i mljevenje sušenih kestena. Ta praksa dio je tradicionalne proizvodnje brašna od kestena na tom području. Na nju upućuju drevna svjedočanstva, kao što je svjedočanstvo Thomasa Plattera iz okolice mjesta Valleraugue, koji 1596. navodi da „mještani iz gorja Cévennes [kestene] prerađuju u brašno od kojeg rade kruh, koji je vrlo sladak”.

Posebnost proizvoda

Oznaka „Châtaigne des Cévennes” obuhvaća tri oblika kestena (svježi, sušeni i prerađen u brašno)koji se proizvode prema tradicionalnim običajima, ali i u skladu sa suvremenim načinima konzumacije. Boja svježih plodova kreće se od svjetlosmeđe do tamnosmeđe, a plodovi mogu imati okomite pruge. Jezgra oguljenih kestena kremasto je bijele do blijedožute boje i ima izrazito izbrazdanu površinu. Unutarnja kožica može prodrijeti u jezgru i ponekad je prepoloviti. Plod je izrazito slatkog okusa te intenzivnih i postojanih aroma meda, toplog mlijeka, sušenog voća, ljubičice i batata. Mekane su teksture.

Kesteni su se u gorju Cévennes tradicionalno gulili i sušili. Jezgra je tada manja, ali zadržava svoj izvorni oblik i boju. Ima miris po suhom voću, karameli i vrućem kruhu.

Mljevenjem sušenih kestena dobiva se brašno glatke i topive teksture, sivobijele boje ili boje bjelokosti, s mjestimičnim smeđim do crnim česticama i aromom oraha/lješnjaka s mogućim notama tostiranog kruha.

Uzročna povezanost

Za skup sorti navedenih u referentnoj zbirci tradicionalnih i lokalnih sorti zaslužni su raznolikost prirodnih čimbenika te znanje i iskustvo u uzgoju. Te su tradicionalne sorte zbog te raznolikosti posebnog i izrazito slatkog okusa te mekane teksture po kojoj se odlikuju sve te sorte.

Organoleptička svojstva kestena „Châtaigne des Cévennes” mogu se pripisati i sredozemnoj klimi. Tijekom suhih i vrućih ljeta koncentriraju se slatke i aromatske komponente plodova. Oborine u gorju Cévennes, kojih je od sredine kolovoza sve više, potiču rast ljuske i plodova te utječu na njihovu veličinu. Usto, plod je mekane teksture zahvaljujući fizičkom djelovanju hidratacije.

Zahvaljujući razlikama u temperaturi, plodovi u potpunosti dozrijevaju ujesen, od rujna do prosinca, ovisno o sorti i položaju njezina nasada (nadmorska visina). Zahvaljujući uređenju gorja Cévennes i poljoprivrednim praksama nasadi kestena su zdravi i daju velike plodove priznate prehrambene kvalitete i karakteristične slatkoće.

Plodovi kestena čuvaju se u raznim oblicima. Prema izjavi Daniela Traviera na konferenciji održanoj u svibnju 2004. na temu „L’Arbre à pain des Cévennes ou histoire et rôle de la châtaigneraie à fruit dans les Cévennes traditionnelles” (Drvo koje daje kruh gorja Cévennes ili povijest i uloga uzgoja jestivih kestena u tradiciji gorja Cévennes) takav je način čuvanja plodova posljedica „izdašne proizvodnje koja uvelike premašuje izravnu konzumaciju” svježih plodova.

Zbog tih mogućnosti čuvanja razvio se poseban objekt, takozvani clède, koji je tipičan za taj krajolik i za znanje i iskustvo mještana u sušenju kestena. Lokalni postupak sušenja u takvom objektu tradicionalni je postupak čuvanja kestena, a Antoine Augustin Parmentier u svojem djelu „Traité de la Châtaigne” (Traktat o kestenu) iz 1780. navodi da je i „najbolji”. Zahvaljujući vještini izgradnje tih objekata (cléde), u čijem se izloliranom prostoru okolni zrak suši umjerenim i ravnomjernim izvorom topline, lokalni običaji ustalili su se i poboljšali, a sušeni kesteni dulje vremena zadržavaju slatkoću i izvornu mekanost.

Usto, mljevenje sušenog kestena način je čuvanja ploda kojim se dobiva glatko brašno slatkog okusa koji odražava različite sorte kestena iz gorja Cévennes. Na tom području nekad je bilo mnogo mlinova: svako selo imalo je barem jedan mlin, a po općini ih je bilo do deset, ovisno o potrebama. U 2016. pet mlinova pokrivaju većinu područja i odgovaraju tempu prerađivača s ciljem promicanja kestena iz gorja Cévennes.

Kesteni se upotrebljavaju i u pripremi ukusnih jela kao što je „Bajanat”, tradicionalna juha u gorju Cévennes u kojoj se kesteni ističu topivošću i slatkoćom. Konzumiraju se i en affachade,odnosno pečeni na rupičastoj tavi, pri čemu su kesteni mekani i slatki te nisu gorki. Brašno se upotrebljava u proizvodnji kolača, pita i kruha.

Stoga se ta tri oblika kestena iz gorja Cévennes koriste i konzumiraju prema tradicionalnim običajima i suvremenim potrebama.

Nasadi kestena uzgajaju se uzimajući u obzir prirodni okoliš i niz ljudskih čimbenika. Fizička svojstva zemljopisnog područja gorja Cévennes oblikovala su povijest uzgoja kestena i posebnost proizvodâ te su ojačala znanje i iskustvo.

Upućivanje na objavu specifikacije

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-0419fb02-f0ac-49c9-8a5c-3e3350d92e60

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

---

| 9.9.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/12 |
| --- | --- | --- | --- |

9.9.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 346/12

---

Objava zahtjeva za odobrenje izmjene specifikacije proizvoda koja nije manja u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2022/C 346/06)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev za izmjenu u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1) u roku od tri mjeseca od datuma ove objave.

ZAHTJEV ZA ODOBRENJE IZMJENE KOJA NIJE MANJA U SPECIFIKACIJI PROIZVODA ZA ZAŠTIĆENU OZNAKU IZVORNOSTI/ZAŠTIĆENU OZNAKU ZEMLJOPISNOG PODRIJETLA

Zahtjev za odobrenje izmjene u skladu s člankom 53. stavkom 2. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012

„Hofer Rindfleischwurst”

EU br.: PGI-DE-0722-AM01 – 17.6.2020

ZOI ( ) ZOZP (X)

1.   Skupina koja podnosi zahtjev i legitimni interes

Fleischer-Innung Hof-Wunsiedel

Podnositelj zahtjeva za izmjenu izvorni je podnositelj zahtjeva. Riječ je o udruženju proizvođača/prerađivača zaštićenih proizvoda.

Adresa: Hohe Straße 20, 95030 Hof

Država: Njemačka

E-pošta: Fleischer-innung-hof@t-online.de

2.   Država članica ili treća zemlja

Njemačka

3.   Rubrika specifikacije proizvoda na koju se primjenjuje izmjena

| ☐ | Naziv proizvoda |
| --- | --- |

☐

Naziv proizvoda

| ☒ | Opis proizvoda |
| --- | --- |

☒

Opis proizvoda

| ☐ | Zemljopisno područje |
| --- | --- |

☐

Zemljopisno područje

| ☒ | Dokaz podrijetla |
| --- | --- |

☒

Dokaz podrijetla

| ☒ | Metoda proizvodnje |
| --- | --- |

☒

Metoda proizvodnje

| ☒ | Poveznica |
| --- | --- |

☒

Poveznica

| ☐ | Označivanje |
| --- | --- |

☐

Označivanje

| ☐ | Ostalo |
| --- | --- |

☐

Ostalo

4.   Vrsta izmjene

| ☒ | Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a koja se ne može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012. |
| --- | --- |

☒

Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a koja se ne može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012.

| ☐ | Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a za koji nije objavljen jedinstveni dokument (ili istovrijedan dokument) koja se ne može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012. |
| --- | --- |

☐

Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a za koji nije objavljen jedinstveni dokument (ili istovrijedan dokument) koja se ne može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012.

5.   Izmjene

5.1.   Opis proizvoda

1.   Izmjena

| 1. | U prvom odlomku, u rečenici „Meso mazive kobasice pakirano je u umjetni ovitak (celofan) promjera od 40 mm do 55 mm” briše se riječ „(celofan)”.
  Mnogi proizvođači upotrebljavaju umjetne ovitke proizvedene od drugih materijala. Međutim, to nema negativan učinak na kvalitetu kobasice „Hofer Rindfleischwurst”. |
| --- | --- |

1.

Mnogi proizvođači upotrebljavaju umjetne ovitke proizvedene od drugih materijala. Međutim, to nema negativan učinak na kvalitetu kobasice „Hofer Rindfleischwurst”.

2.   Izmjena

| 2. | U prvom odlomku briše se sljedeća rečenica: „Ovisno o promjeru, pojedinačna kobasica ‚Hofer Rindfleischwurst’ može biti dugačka do 50 cm i težiti od 150 do 800 grama.”
  U nekim se slučajevima proizvode i duže ili lakše/teže kobasice. S obzirom na to da ne utječe na kvalitetu proizvoda, takvo ograničenje nije potrebno. |
| --- | --- |

2.

U nekim se slučajevima proizvode i duže ili lakše/teže kobasice. S obzirom na to da ne utječe na kvalitetu proizvoda, takvo ograničenje nije potrebno.

3.   Izmjena

| 3. | U šestom odlomku, u rečenici koja glasi: „Sadržaj vode iznosi od 50 % do 55 %, a sadržaj masti od 25 % do 30 %” postotak „25 %” zamjenjuje se postotkom „20 %”.
  Prema receptima proizvođača, mnogi od njih kobasice „Hofer Rindfleischwurst” oduvijek proizvode s malo manjim sadržajem masti. Najmanji sadržaj masti prilagođen je kako im ne bi otežavao tradicionalni postupak proizvodnje. To ne utječe na kvalitetu kobasice „Hofer Rindfleischwurst”. |
| --- | --- |

3.

Prema receptima proizvođača, mnogi od njih kobasice „Hofer Rindfleischwurst” oduvijek proizvode s malo manjim sadržajem masti. Najmanji sadržaj masti prilagođen je kako im ne bi otežavao tradicionalni postupak proizvodnje. To ne utječe na kvalitetu kobasice „Hofer Rindfleischwurst”.

4.   Izmjena

| 4. | U šestom odlomku, u dijelu rečenice „najveći udio svinjetine i leđnog sala iznosi 30 %” postotak „30 %” zamjenjuje se postotkom „40 %”.
  Prema receptima proizvođača, mnogi od njih kobasice „Hofer Rindfleischwurst” oduvijek proizvode s većim udjelom svinjetine i leđnog sala. Najveći udio prilagođen je kako im ne bi otežavao tradicionalni postupak proizvodnje. To ne utječe na najveći sadržaj masti. |
| --- | --- |

4.

Prema receptima proizvođača, mnogi od njih kobasice „Hofer Rindfleischwurst” oduvijek proizvode s većim udjelom svinjetine i leđnog sala. Najveći udio prilagođen je kako im ne bi otežavao tradicionalni postupak proizvodnje. To ne utječe na najveći sadržaj masti.

5.   Izmjena

| 5. | U osmom odlomku briše se posljednja rečenica, koja glasi: „Meso mladoga goveda stoga se ne koristi za proizvodnju kobasice ‚Hofer Rindfleischwurst’”.
  U postupku proizvodnje za klanje se oduvijek koristi meso mlađih životinja, tj. mladih goveda. Postojeće ograničenje nije potrebno jer to nema nikakav štetan učinak na kvalitetu proizvoda. |
| --- | --- |

5.

U postupku proizvodnje za klanje se oduvijek koristi meso mlađih životinja, tj. mladih goveda. Postojeće ograničenje nije potrebno jer to nema nikakav štetan učinak na kvalitetu proizvoda.

6.   Izmjena

| 6. | U prvoj rečenici devetog odlomka, koja glasi: „Glavna sirovina koju sadržava kobasica ‚Hofer Rindfleischwurst’ govedina je klase R I koja sadržava malo masnog tkiva i ne sadržava tetive (dvije trećine) i svinjsko leđno salo klase S VIII (jedna trećina)”, izraz „dvije trećine” zamjenjuje se izrazom „najmanje 60 %”, a izraz „klase S VIII” zamjenjuje se izrazom „klasa S VIII i S I (ukupni udio najviše 40 %)”.
  Prilagodba i izmjena postotaka posljedica su izmjene postotka navedenog u točki 4. i time se nastoji uskladiti i pojasniti čitavu specifikaciju. Prema receptima proizvođača, mnogi od njih kobasice „Hofer Rindfleischwurst” oduvijek proizvode s većim udjelom svinjetine i leđnog sala. Najveći udio prilagođen je kako im ne bi otežavao tradicionalni postupak proizvodnje. |
| --- | --- |

6.

Prilagodba i izmjena postotaka posljedica su izmjene postotka navedenog u točki 4. i time se nastoji uskladiti i pojasniti čitavu specifikaciju. Prema receptima proizvođača, mnogi od njih kobasice „Hofer Rindfleischwurst” oduvijek proizvode s većim udjelom svinjetine i leđnog sala. Najveći udio prilagođen je kako im ne bi otežavao tradicionalni postupak proizvodnje.

7.   Izmjena

| 7. | U devetom odlomku briše se posljednja rečenica, koja glasi: „Iako se zajedno sa svinjskim leđnim salom može dodati mala količina svinjskog mesa klase S I, to nije česta praksa”.
  Neki proizvođači zasigurno tradicionalno dodaju i svinjsko meso. S obzirom na to da je dodavanje svinjskog mesa obuhvaćeno prethodnom rečenicom (vidjeti izmjenu br. 6.), ova je rečenica suvišna i može se izbrisati. |
| --- | --- |

7.

Neki proizvođači zasigurno tradicionalno dodaju i svinjsko meso. S obzirom na to da je dodavanje svinjskog mesa obuhvaćeno prethodnom rečenicom (vidjeti izmjenu br. 6.), ova je rečenica suvišna i može se izbrisati.

8.   Izmjena

| 8. | Briše se deseti odlomak, koji glasi: „Koristi se govedina koja je uglavnom dobivena od krava, a rijetko kad od bikova. Koristi se meso od buta koje sadržava otprilike 5 % masti. Ako se koristi svinjetina, koristi se meso od buta koje sadržava otprilike 4 % masti. Koristi se leđno salo koje sadržava 70 % masti”.
  S obzirom na to da pojedinačni komadi mesa i spol trupa ne utječu znatno na kvalitetu konačnog proizvoda, detaljni zahtjevi o tome nisu potrebni. Isto vrijedi i za sadržaj masti pojedinačnih komada mesa. |
| --- | --- |

8.

S obzirom na to da pojedinačni komadi mesa i spol trupa ne utječu znatno na kvalitetu konačnog proizvoda, detaljni zahtjevi o tome nisu potrebni. Isto vrijedi i za sadržaj masti pojedinačnih komada mesa.

5.2.   Dokaz podrijetla

1.   Izmjena

| 1. | U prvom odlomku, u drugoj rečenici, koja glasi: „Klaonica dobiva primjerak putnog lista za goveda i preko baze podataka o govedima izvješćuje München o obavljenom klanju”, briše se riječ „München”.
  Nevažno je gdje se nalazi sjedište baze podataka o govedima, stoga ta se pojedinost može izostaviti. |
| --- | --- |

1.

Nevažno je gdje se nalazi sjedište baze podataka o govedima, stoga ta se pojedinost može izostaviti.

2.   Izmjena

| 2. | U trećoj rečenici prvog odlomka, koja glasi: „Tijekom rezanja, sortiranja i daljnje prerade sirovina za proizvodnju kobasica ‚Hofer Rindfleischwurst’ sljedivost se osigurava formiranjem proizvodnih serija i izradom pisane dokumentacije”, riječi „sljedivost se osigurava formiranjem proizvodnih serija i izradom pisane dokumentacije” zamjenjuju se riječima „ispunjavaju se pravni zahtjevi o sljedivosti”.
  To je osobito važno za male obrtnike, koji ne mogu uvijek jamčiti izradu tako detaljne dokumentacije. Dovoljno je ispuniti pravne zahtjeve. |
| --- | --- |

2.

To je osobito važno za male obrtnike, koji ne mogu uvijek jamčiti izradu tako detaljne dokumentacije. Dovoljno je ispuniti pravne zahtjeve.

3.   Izmjena

| 3. | Briše se posljednja rečenica prvog odlomka, koja glasi: „Poduzeće za preradu stoga može precizno navesti koje su sirovine od koje životinje, navodeći njezino mjesto podrijetla, prerađene u kobasicu ‚Hofer Rindfleischwurst’ tog poduzeća”.
  To je osobito važno za male obrtnike, koji ne mogu uvijek jamčiti izradu tako detaljne dokumentacije. I u ovom je slučaju dovoljno ispuniti pravne zahtjeve. |
| --- | --- |

3.

To je osobito važno za male obrtnike, koji ne mogu uvijek jamčiti izradu tako detaljne dokumentacije. I u ovom je slučaju dovoljno ispuniti pravne zahtjeve.

4.   Izmjena

| 4. | U drugoj rečenici drugog odlomka, koja glasi „Na umjetnom ovitku otisnuto je ‚Hofer Rindfleischwurst’ i naziv proizvođača”, brišu se riječi „i naziv proizvođača”.
  Nemaju svi proizvođači posebne ovitke na kojima je otisnut njihov naziv, na primjer zbog povezanih troškova. Dovoljno je da na ovitku bude otisnuto „Hofer Rindfleischwurst”, pod uvjetom da je naziv proizvođača naveden drugdje (npr. na etiketi). |
| --- | --- |

4.

Nemaju svi proizvođači posebne ovitke na kojima je otisnut njihov naziv, na primjer zbog povezanih troškova. Dovoljno je da na ovitku bude otisnuto „Hofer Rindfleischwurst”, pod uvjetom da je naziv proizvođača naveden drugdje (npr. na etiketi).

5.3.   Metoda proizvodnje

1.   Izmjena

| 1. | U drugoj rečenici prvog odlomka „Ova sirovina potječe od goveda i svinja okoćenih i tovljenih uglavnom na definiranom zemljopisnom području i izvan njega, uglavnom u okruzima Gornja Franačka (Oberfranken), Gornja Falačka (Oberpfalz) i Tiringija” prije riječi „rođenih” umeću se riječi „po mogućnosti”, a riječ „uglavnom” briše se. Osim toga, riječi „i izvan njega, uglavnom” zamjenjuju se riječju „ili”, a riječi „i Tiringija” zamjenjuju se riječima „ili saveznim zemljama (Länder) Tiringija ili Saska”.
  Navođenjem činjenice da goveda i svinje sad mogu biti i podrijetlom iz Saske ne proširuje se definirano zemljopisno područje jer je u tekstu prethodne specifikacije ta mogućnost ostavljena otvorena („uglavnom”). |
| --- | --- |

1.

Navođenjem činjenice da goveda i svinje sad mogu biti i podrijetlom iz Saske ne proširuje se definirano zemljopisno područje jer je u tekstu prethodne specifikacije ta mogućnost ostavljena otvorena („uglavnom”).

2.   Izmjena

| 2. | Briše se treća rečenica prvog odlomka, koja glasi: „Ta goveda i svinje kolju se samo na definiranom zemljopisnom području”.
  S obzirom na to da se u klaonici u Hofu više ne kolju goveda, samo se mali broj goveda može zaklati u klaonici Helmbrecht na definiranom zemljopisnom području. To nije dovoljno za klanje potrebne količine životinja. Stoga je potrebno odustati od prethodnog ograničenja u skladu s kojim se klanje moralo obavljati isključivo na tom zemljopisnom području. To ne utječe na kvalitetu i svježinu kobasice „Hofer Rindfleischwurst” jer u neposrednoj blizini (pogotovo u susjednoj Saskoj i Tiringiji) postoji mnogo klaonica. |
| --- | --- |

2.

S obzirom na to da se u klaonici u Hofu više ne kolju goveda, samo se mali broj goveda može zaklati u klaonici Helmbrecht na definiranom zemljopisnom području. To nije dovoljno za klanje potrebne količine životinja. Stoga je potrebno odustati od prethodnog ograničenja u skladu s kojim se klanje moralo obavljati isključivo na tom zemljopisnom području. To ne utječe na kvalitetu i svježinu kobasice „Hofer Rindfleischwurst” jer u neposrednoj blizini (pogotovo u susjednoj Saskoj i Tiringiji) postoji mnogo klaonica.

3.   Izmjena

| 3. | Zadnja rečenica prvog odlomka, koja glasi: „Osim toga, cijeli postupak proizvodnje odvija se na definiranom zemljopisnom području”, zamjenjuje se sljedećom rečenicom: „Proizvodnja kobasica ‚Hofer Rindfleischwurst’ odvija se na tom zemljopisnom području”. To znači da se cijeli postupak proizvodnje, uključujući klanje, mora odvijati na poljoprivrednim gospodarstvima na tom zemljopisnom području. Postupak proizvodnje konkretno znači rezanje mesa, razvrstavanje mesa i postupak prerade. Krto meso drobi se i miješa sa svim sastojcima (osim nitritne soli za salamurenje) u stroju za rezanje i/ili mljevenje. Zatim se dodaje nitritna sol za salamurenje, a smjesa se ponovno miješa. Mazive kobasice proizvedene na taj način pune se u umjetne ovitke. Zadnji korak u proizvodnji kobasice „Hofer Rindfleischwurst” postupak je hladnog dimljenja, koji joj daje ugodan dimljeni okus.
  Ovo je nužna izmjena jer bi zbog prethodnih brisanja teksta postalo nejasno koje se točno faze proizvodnje moraju odvijati na definiranom zemljopisnom području. To strogo razgraničenje namjerno je utvrđeno kako bi se istaknula ekskluzivna svojstva ove posebne kobasice. Time bi se trebalo izričito spriječiti stavljanje kobasice na tržište izvan regije. |
| --- | --- |

3.

Ovo je nužna izmjena jer bi zbog prethodnih brisanja teksta postalo nejasno koje se točno faze proizvodnje moraju odvijati na definiranom zemljopisnom području. To strogo razgraničenje namjerno je utvrđeno kako bi se istaknula ekskluzivna svojstva ove posebne kobasice. Time bi se trebalo izričito spriječiti stavljanje kobasice na tržište izvan regije.

4.   Izmjena

| 4. | Briše se drugi odlomak, koji glasi: „Kako je prethodno navedeno, kobasica ‚Hofer Rindfleischwurst’ odlikuje se svojom posebnom kvalitetom i svježinom. Zato je potrebno da se goveda i svinje kolju u klaonicama na definiranom zemljopisnom području te da se na istom području odvija i postupak proizvodnje”.
  Vidjeti izmjenu br. 2. |
| --- | --- |

4.

Vidjeti izmjenu br. 2.

5.   Izmjena

| 5. | U petom odlomku, u rečenici: „Krto meso drobi se i miješa sa svim sastojcima (osim nitritne soli za salamurenje) u stroju za rezanje”, iza riječi „rezanje” dodaju se riječi „i/ili mljevenje”.
  Kao posljedica izmjena uvedenih idućom točkom 6. u toj se rečenici dodaje pojam stroja za mljevenje kako bi se obuhvatile sve moguće faze prerade. |
| --- | --- |

5.

Kao posljedica izmjena uvedenih idućom točkom 6. u toj se rečenici dodaje pojam stroja za mljevenje kako bi se obuhvatile sve moguće faze prerade.

6.   Izmjena

| 6. | Dosadašnji šesti odlomak, koji glasi: „Tako dobivena smjesa zatim se melje strojem za mljevenje kroz reznu ploču od 0,6 mm. Smjesa se zatim ponovno stavlja u stroj za rezanje, dodaju se začini i nitritna sol za salamurenje radi postizanja crvene boje i postojanosti boje. Kako bi se postigla optimalna finoća i ujednačena granulacija smjesa se fino sjecka u stroju za rezanje na visokoj brzini i izlaznoj temperaturi od 12 stupnjeva Celzijusa (metoda primjenom stroja za rezanje), pri čemu se moraju upotrebljavati oštri alati za rezanje”, zamjenjuje sljedećom rečenicom: „Zatim se dodaje nitritna sol za salamurenje, a smjesa se ponovno miješa”.
  Trenutačni opis postupka proizvodnje vrlo je detaljan, nepotrebno restriktivan te ne obuhvaća niz tradicionalno različitih metoda proizvodnje. To znači da neki tradicionalni proizvođači svoj proizvod trenutačno ne mogu proizvoditi svojim dugogodišnjim metodama. Nadalje, neki opisani parametri kvalitete i izgleda proizvoda nisu relevantni, stoga proizvođače nepotrebno ograničavaju u obavljanju njihova obrta. Detaljni opisi izostavljaju se kako se proizvodnja ne bi nepotrebno otežavala. |
| --- | --- |

6.

Trenutačni opis postupka proizvodnje vrlo je detaljan, nepotrebno restriktivan te ne obuhvaća niz tradicionalno različitih metoda proizvodnje. To znači da neki tradicionalni proizvođači svoj proizvod trenutačno ne mogu proizvoditi svojim dugogodišnjim metodama. Nadalje, neki opisani parametri kvalitete i izgleda proizvoda nisu relevantni, stoga proizvođače nepotrebno ograničavaju u obavljanju njihova obrta. Detaljni opisi izostavljaju se kako se proizvodnja ne bi nepotrebno otežavala.

5.4.   Poveznica

Izmjena

U točki 2. „Posebnost proizvoda”, u trećoj rečenici drugog odlomka izvornika na njemačkom jeziku riječ „Prämienprodukt” zamjenjuje se riječju „Premiumprodukt”. [Ova izmjena ne odnosi se na verziju na hrvatskom jeziku].

Ova izmjena unosi se samo radi ispravljanja administrativne pogreške. Točan izraz (oduvijek) je „Premiumprodukt”.

JEDINSTVENI DOKUMENT

„Hofer Rindfleischwurst”

EU br.: PGI-DE-0722-AM01 – 17.6.2020

ZOI ( ) ZOZP (X)

1.   Naziv(i)

„Hofer Rindfleischwurst”

2.   Država članica ili treća zemlja

Njemačka

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda

Razred 1.2. Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

„Hofer Rindfleischwurst” maziva je nekuhana kobasica duguljastog oblika. Meso mazive kobasice pakirano je u umjetni ovitak promjera od 40 mm do 55 mm. Intenzivne je, ali ugodne crvene boje mesa.

Kobasica „Hofer Rindfleischwurst” odlikuje se jedinstvenim fino začinjenim i blago paprenim okusom karakterističnim za tu vrstu kobasice. Hladno dimljenje drvom bukve kobasici „Hofer Rindfleischwurst” ujedno daje ugodnu aromu dima.

„Hofer Rindfleischwurst” fino je mljevena, maziva, nekuhana kobasica koja se odlikuje svježinom. Poseban okus i jedinstvenu aromu zadržava samo dva do tri dana, stoga nije namijenjena dugoročnom skladištenju.

Vakumirana kobasica „Hofer Rindfleischwurst” može se skladištiti nešto duže, barem 10 dana, pod uvjetom da se čuva u hladnjaku.

Daljnji kriteriji kvalitete koje mora zadovoljavati kobasica „Hofer Rindfleischwurst” jesu postojana crvenkasta boja, dobra mazivost i ujednačena konzistencija.

S obzirom na to da se kao sirovina za proizvodnju kobasice „Hofer Rindfleischwurst” koristi krto goveđe meso, konačni proizvod sadržava visok udio mesnih bjelančevina bez bjelančevina vezivnih tkiva. Taj udio ne smije biti manji od 10 %. Analize koje je proveo neovisni Odbor za ispitivanje rada i kvalitete specijaliziranih mesnica bavarskog mesarskog obrtništva (Neutrale Betriebs- und Qualitätsprüfung für Fleischerfachgeschäfte im bayerischen Fleischerhandwerk, NBQP) pokazale su da kobasice „Hofer Rindfleischwurst” imaju sljedeće tehničke značajke: sadržaj vode iznosi od 50 % do 55 %, sadržaj masti od 20 % do 30 %, a najveći udio svinjetine i leđnog sala iznosi 40 %.

Glavni aditivi koji se upotrebljavaju jesu nitritna sol za salamurenje i askorbinska kiselina, koja se upotrebljava kao sredstvo za pojačavanje crvene boje. Kad je riječ o količinama aditiva, proizvod sadržava 2,5 % nitritne soli za salamurenje i 0,5 % askorbinske kiseline (sredstva za pojačavanje crvene boje). Glavni sirovi začini koji se dodaju jesu sol i fino mljeveni papar. Radi usavršavanja kobasice i dobivanja karakterističnog okusa mogu se upotrebljavati male količine dodatnih začinskih mješavina.

3.3.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

Vrsta korištenih sirovina – mesa i masti – od ključne je važnosti za pravilnu proizvodnju kobasice „Hofer Rindfleischwurst”. Najčešće se koristi meso odraslih i starijih životinja za klanje. Prednosti toga su intenzivna boja i zrelost mesa. Koriste se govedina i svinjetina.

Glavna sirovina koju sadržava kobasica „Hofer Rindfleischwurst” govedina je klase R I koja sadržava malo masnog tkiva i ne sadržava tetive (najmanje 60 %) te svinjsko leđno salo i svinjetina klase S VIII i S I (ukupni udio najviše 40 %).

Kobasica „Hofer Rindfleischwurst” odlikuje se posebnom kvalitetom i svježinom. Za proizvodnju kobasice „Hofer Rindfleischwurst” koristi se samo meso svježe zaklanih životinja. U postupku proizvodnje ne koristi se zrelo, odležano ni smrznuto meso.

3.4.   Posebne faze u proizvodnji koje se moraju provesti na definiranom zemljopisnom području

Kobasica „Hofer Rindfleischwurst” proizvodi se na definiranom zemljopisnom području. To znači da se cijeli postupak proizvodnje, uključujući klanje, mora odvijati na poljoprivrednim gospodarstvima na tom zemljopisnom području. Postupak proizvodnje konkretno znači rezanje mesa, razvrstavanje mesa i čitav postupak prerade.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

—

3.6.   Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

—

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Urbano područje grada Hofa i ruralni okrug Hof.

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

1.   Posebnost zemljopisnog područja

Kobasica „Hofer Rindfleischwurst” na definiranom zemljopisnom području proizvodi se više od 50 godina.

Majstor mesar Hans Millitzer iz Hofa 1950. prvi je proizveo „Rindfleischwurst” od krtog goveđeg mesa. Tu tradiciju nastavio je njegov bivši pomoćnik Gottfried Rädlein, koji je kobasicu „Hofer Rindfleischwurst” proizvodio od 1962. do 1993. u vlastitom poduzeću u Hofu i učinio je poznatom daleko izvan grada.

Potražnja za kobasicom „Hofer Rindfleischwurst” bila je tolika da je Gottfried Rädlein radi izrade proizvoda prerađivao do 15 goveđih stražnjih četvrtina tjedno, a kobasice je po svojem posebnom receptu ponekad proizvodio i nedjeljom i praznicima. S obzirom na to da je riječ o finoj, mazivoj, nekuhanoj kobasici, kobasica „Hofer Rindfleischwurst” bila je osobito svjež proizvod i stoga je poseban okus i jedinstvenu aromu zadržavala samo dva do tri dana. Kobasica „Hofer Rindfleischwurst” sadržava vrlo malo masti i lako je probavljiva, a njezinu konzumaciju svojedobno su čak preporučivali i liječnici.

Narednih su godina popularnost te kobasice primijetili i drugi mesari u regiji, koji su isto tako htjeli proizvoditi tradicionalnu kobasicu „Hofer Rindfleischwurst” i stavljati je na tržište. Gottfried Rädlein svoju je specijaliziranu mesnicu u siječnju 1993. prepustio poznatom mesaru iz Hofa Albertu Schilleru, koji kobasicu „Hofer Rindfleischwurst” i dalje proizvodi na isti način kao što je to činio Gottfried Rädlein. Zahvaljujući trudu tadašnjeg voditelja udruženja obrtnika mesara iz Hofa, kobasica „Hofer Rindfleischwurst” 1993. uvrštena je u njemačke savezne smjernice o mesu i mesnim proizvodima pod brojem 2.2120.1.

2.   Posebnost proizvoda

Kako je opisano, kobasica „Hofer Rindfleischwurst” proizvod je visoke kvalitete i posebnog okusa. Iznimno je cijenjena i vrlo dobro poznata kao regionalni specijalitet, pogotovo u Gradu Hofu i ruralnom okrugu Hofu. Osim što je vrlo popularna i tražena među lokalnim stanovništvom, osobito je cijene i gosti i posjetitelji iz drugih mjesta. Uvrštenje kobasice u smjernice njemačke zbirke standardâ Codex Alimentarius još je jedna činjenica koja ukazuje na njezinu važnost i poznatost.

Kobasica „Hofer Rindfleischwurst” dobitnik je nagrada na raznim natjecanjima za kobasice. Mesari iz definiranog zemljopisnog područja kobasicu „Hofer Rindfleischwurst” prijavljuju na godišnje ispitivanje kvalitete koje provodi Bavarsko udruženje mesara. Prethodnih je godina uvijek osvajala zlatnu ili srebrnu medalju. Slične rezultate postigla je na nacionalnoj razini, na ispitivanjima kvalitete koje provodi Njemačko udruženje za hranu (DLG). Na zadnjem sajmu Gornje Franačke u travnju 2009. u Hofu održano je javno kušanje kobasica, a lokalni mediji o kobasici „Hofer Rindfleischwurst” opsežno su izvještavali kao o izvanrednom regionalnom proizvodu.

3.   Uzročna povezanost

Kobasica „Hofer Rindfleischwurst” karakterističan je proizvod za regiju Hof. Potječe iz tog područja, a lokalni je proizvođači već više od 50 godina proizvode prema posebnom receptu i metodama. Priznatost i ugled proizvoda stoga su duboko ukorijenjeni u njegovu podrijetlu s definiranog zemljopisnog područja.

Upućivanje na objavljenu specifikaciju proizvoda

https://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/41939

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

---