# Euroopan unionin C 374/2022

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 374 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 65. vuosikerta30. syyskuu 2022 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 374

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

65. vuosikerta30. syyskuu 2022

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | II   Tiedonannot |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT |
| | Euroopan komissio |
| 2022/C 374/01 | Komission ilmoitus puolustus- ja turvallisuusalan yhteistyönä toteutettavia julkisia hankintoja koskevista suuntaviivoista (puolustus- ja turvallisuusalan julkisia hankintoja koskeva direktiivi 2009/81/EY) annetun komission ilmoituksen muuttamisesta (
  1
  ) | 1 |
| 2022/C 374/02 | Komission tiedonanto – Suuntaviivat unionin kilpailulainsäädännön soveltamiseksi yksinyrittäjien työoloja koskeviin työehtosopimuksiin | 2 |
| 2022/C 374/03 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.10629 – CSL / VIFOR PHARMA) (
  1
  ) | 14 |

Sisältö

Sivu

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

2022/C 374/01

Komission ilmoitus puolustus- ja turvallisuusalan yhteistyönä toteutettavia julkisia hankintoja koskevista suuntaviivoista (puolustus- ja turvallisuusalan julkisia hankintoja koskeva direktiivi 2009/81/EY) annetun komission ilmoituksen muuttamisesta (
  1
  )

1

1

2022/C 374/02

Komission tiedonanto – Suuntaviivat unionin kilpailulainsäädännön soveltamiseksi yksinyrittäjien työoloja koskeviin työehtosopimuksiin

2

2022/C 374/03

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.10629 – CSL / VIFOR PHARMA) (
  1
  )

1

14

---

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Euroopan komissio |
| 2022/C 374/04 | Euron kurssi — 29. syyskuuta 2022 | 15 |
| 2022/C 374/05 | Yhteenveto Euroopan komission päätöksistä, jotka koskevat kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (REACH) liitteessä XIV lueteltujen aineiden markkinoille käyttöön saattamista ja/tai käyttöä koskevia lupia
  (Julkaistu asetuksen (EY) N:o 1907/2006
  64 artiklan 9 kohdan nojalla)

   (
  1
  ) | 16 |
| | JÄSENVALTIOIDEN TIEDOTTEET |
| 2022/C 374/06 | Tiedot, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet kalastuksen lopettamisesta | 17 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

2022/C 374/04

Euron kurssi — 29. syyskuuta 2022

15

2022/C 374/05

Yhteenveto Euroopan komission päätöksistä, jotka koskevat kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (REACH) liitteessä XIV lueteltujen aineiden markkinoille käyttöön saattamista ja/tai käyttöä koskevia lupia
  (Julkaistu asetuksen (EY) N:o 1907/2006
  64 artiklan 9 kohdan nojalla)

   (
  1
  )

(Julkaistu asetuksen (EY) N:o 1907/2006

64 artiklan 9 kohdan nojalla)

1

16

JÄSENVALTIOIDEN TIEDOTTEET

2022/C 374/06

Tiedot, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet kalastuksen lopettamisesta

17

---

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | MUUT SÄÄDÖKSET |
| | Euroopan komissio |
| 2022/C 374/07 | Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta) | 18 |
| 2022/C 374/08 | Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta) | 30 |
| 2022/C 374/09 | Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta) | 41 |
| 2022/C 374/10 | Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta) | 52 |

V   Ilmoitukset

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

2022/C 374/07

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

18

2022/C 374/08

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

30

2022/C 374/09

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

41

2022/C 374/10

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

52

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

| 30.9.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 374/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 374/1

---

Komission ilmoitus puolustus- ja turvallisuusalan yhteistyönä toteutettavia julkisia hankintoja koskevista suuntaviivoista (puolustus- ja turvallisuusalan julkisia hankintoja koskeva direktiivi 2009/81/EY) annetun komission ilmoituksen muuttamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2022/C 374/01)

Komissio julkaisi 8. toukokuuta 2019 ilmoituksen puolustus- ja turvallisuusalan yhteistyönä toteutettavia julkisia hankintoja koskevista suuntaviivoista (1), jäljempänä ’ilmoitus’. Ilmoituksessa tarkastellaan tapoja, joilla yhteistyönä toteutettavat julkiset hankinnat voidaan toteuttaa puolustusalan julkisia hankintoja koskevan direktiivin 2009/81/EY (2), jäljempänä ’direktiivi’, mukaisesti.

Ilmoituksessa annetaan yksityiskohtaisia ohjeita direktiivin 13 artiklan c alakohdassa säädetyn poikkeuksen soveltamisesta. Tässä yhteydessä ilmoituksessa täsmennetään se, miten jäsenvaltioiden on ilmoitettava yhdessä toteutettavasta yhteistoimintaohjelmasta komissiolle.

Nykyisen ilmoitustekstin mukaan kyseinen ilmoitus on lähetettävä sisämarkkinoiden, teollisuuden, yrittäjyyden ja pk-yritystoiminnan pääosastolle (PO GROW). Komission yksiköiden vastuualueet on järjestetty uudelleen ja vastuu direktiivistä on siirretty puolustusteollisuuden ja avaruusasioiden pääosastolle (PO DEFIS), minkä vuoksi yhteystietoja on päivitettävä.

Korvataan ilmoituksen 3.7 kohdan neljäs, viides ja kuudes kohta näin ollen seuraavasti:

”Ilmoitukset voidaan lähettää joko postitse tai sähköpostitse puolustusteollisuuden ja avaruusasioiden pääosastolle (PO DEFIS). Sähköpostiosoite ilmoitusten lähettämistä varten: EC-DEFENCE-PROCUREMENT@ec.europa.eu

Postiosoite:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Defence Industry and Space (DG DEFIS) |
| Defence and Security Procurement |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË” |

European Commission

Directorate-General for Defence Industry and Space (DG DEFIS)

Defence and Security Procurement

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË”

---

(1)  Komission ilmoitus puolustus- ja turvallisuusalan yhteistyönä toteutettavia julkisia hankintoja koskevista suuntaviivoista (puolustus- ja turvallisuusalan julkisia hankintoja koskeva direktiivi 2009/81/EY) (EUVL C 157, 8.5.2019, s. 1).

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/81/EY, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2009, hankintaviranomaisten ja hankintayksiköiden tekemien rakennusurakoita sekä tavara- ja palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta puolustus- ja turvallisuusalalla ja direktiivien 2004/17/EY ja 2004/18/EY muuttamisesta (EUVL L 216, 20.8.2009, s. 76).

2

---

| 30.9.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 374/2 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 374/2

---

KOMISSION TIEDONANTO

Suuntaviivat unionin kilpailulainsäädännön soveltamiseksi yksinyrittäjien työoloja koskeviin työehtosopimuksiin

(2022/C 374/02)

1.   Johdanto

| (1) | Näissä suuntaviivoissa vahvistetaan periaatteet, joita noudatetaan arvioitaessa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 101 artiklan nojalla yritysten välisiä sopimuksia, yritysten yhteenliittymien päätöksiä sekä yritysten yhdenmukaistettuja menettelytapoja, jäljempänä yhteisesti ”sopimukset”, joista on päätetty yksinyrittäjien ja yhden tai useampien yritysten, jäljempänä ’vastapuoli’ tai ”vastapuolet”, välisissä työehtosopimusneuvotteluissa, jotka koskevat yksinyrittäjien työoloja. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Näissä suuntaviivoissa tarkoitetaan:






  a) | ”yksinyrittäjällä” henkilöä, jolla ei ole työsopimusta tai joka ei ole työsuhteessa ja joka käyttää ensisijaisesti omaa henkilökohtaista työpanostaan kyseeseen tulevien palvelujen tuottamisessa; |
| --- | --- | --- |

(2)

a)

”yksinyrittäjällä” henkilöä, jolla ei ole työsopimusta tai joka ei ole työsuhteessa ja joka käyttää ensisijaisesti omaa henkilökohtaista työpanostaan kyseeseen tulevien palvelujen tuottamisessa;

| b) | ”vastapuolella” yritystä, jolle yksinyrittäjät tarjoavat palvelujaan, eli niiden yritysasiakkaita, mukaan lukien tällaisten yritysten yhteenliittymät; |
| --- | --- |

b)

”vastapuolella” yritystä, jolle yksinyrittäjät tarjoavat palvelujaan, eli niiden yritysasiakkaita, mukaan lukien tällaisten yritysten yhteenliittymät;

| c) | ”työehtosopimuksella” yksinyrittäjien tai niiden edustajien sekä niiden vastapuolen tai vastapuolten välillä neuvoteltua ja tehtyä sopimusta siltä osin kuin se luonteensa ja tarkoituksensa puolesta koskee tällaisten yksinyrittäjien työoloja (1); |
| --- | --- |

c)

”työehtosopimuksella” yksinyrittäjien tai niiden edustajien sekä niiden vastapuolen tai vastapuolten välillä neuvoteltua ja tehtyä sopimusta siltä osin kuin se luonteensa ja tarkoituksensa puolesta koskee tällaisten yksinyrittäjien työoloja (1);

| d) | ”työtä välittävällä digitaalisella alustalla” mitä tahansa luonnollista tai oikeushenkilöä, joka tarjoaa kaupallista palvelua, joka täyttää kaikki seuraavat vaatimukset: i) palvelu tarjotaan ainakin osittain etäpalveluna sähköisillä välineillä, kuten verkkosivustolla tai mobiilisovelluksella, ii) palvelu tarjotaan palvelun vastaanottajan pyynnöstä ja iii) palveluun kuuluu välttämättömänä ja olennaisena osana yksityishenkilöiden tekemän työn organisointi riippumatta siitä, tehdäänkö työ verkossa vai jossain tietyssä paikassa (2). |
| --- | --- |

d)

”työtä välittävällä digitaalisella alustalla” mitä tahansa luonnollista tai oikeushenkilöä, joka tarjoaa kaupallista palvelua, joka täyttää kaikki seuraavat vaatimukset: i) palvelu tarjotaan ainakin osittain etäpalveluna sähköisillä välineillä, kuten verkkosivustolla tai mobiilisovelluksella, ii) palvelu tarjotaan palvelun vastaanottajan pyynnöstä ja iii) palveluun kuuluu välttämättömänä ja olennaisena osana yksityishenkilöiden tekemän työn organisointi riippumatta siitä, tehdäänkö työ verkossa vai jossain tietyssä paikassa (2).

| (3) | SEUT-sopimuksen 101 artiklassa kielletään sellaiset yritysten väliset sopimukset, joilla rajoitetaan kilpailua sisämarkkinoilla, etenkin silloin jos niillä suoraan tai välillisesti vahvistetaan osto- tai myyntihintoja tai muita kauppaehtoja. Unionin kilpailusäännöt perustuvat Euroopan unionista tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEU-sopimus’, 3 artiklan 3 kohtaan, jonka mukaan unioni toteuttaa sisämarkkinat, joka käsittää järjestelmän, jolla taataan, ettei kilpailu vääristy (3). |
| --- | --- |

(3)

| (4) | SEU-sopimuksen 3 artiklan 3 kohdan mukaan unioni pyrkii täystyöllisyyttä ja sosiaalista edistystä tavoittelevaan erittäin kilpailukykyiseen sosiaaliseen markkinatalouteen. Vastaavasti SEUT-sopimuksen 9 artiklassa määrätään, että ”unioni ottaa politiikkansa ja toimintansa määrittelyssä ja toteuttamisessa huomioon korkean työllisyystason edistämiseen, riittävän sosiaalisen suojelun takaamiseen, sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseen sekä korkeatasoiseen koulutukseen ja ihmisten terveyden korkeatasoiseen suojeluun liittyvät vaatimukset”. Tätä varten unioni tunnustaa työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun ja työehtosopimusneuvottelujen merkittävän aseman ja sitoutuu SEUT-sopimuksen 152 artiklan mukaisesti ”helpottamaan työmarkkinaosapuolten välistä vuoropuhelua niiden itsenäisyyttä kunnioittaen”. Euroopan unionin perusoikeuskirjan 28 artiklassa tunnustetaan samoin neuvotteluoikeus ja oikeus työtaistelutoimiin (4). |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Euroopan unionin tuomioistuin, jäljempänä ’tuomioistuin’, otti unionin sosiaalipoliittiset tavoitteet huomioon katsoessaan asiassa Albany, että kun on kyse työmarkkinaosapuolten välisistä työehtosopimusneuvotteluista, työnantajia ja työntekijöitä edustavien etujärjestöjen välisillä työehtosopimuksilla on luonnostaan tiettyjä kilpailua rajoittavia vaikutuksia, jotka ovat työolojen parantamisen kannalta välttämättömiä (5). Näin ollen työnantajien ja työntekijöiden välisissä työehtosopimusneuvotteluissa tehdyt sopimukset, joiden tavoitteena on luonteensa ja tarkoituksensa puolesta parantaa työoloja, mukaan lukien palkkausta, eivät kuulu SEUT-sopimuksen 101 artiklan soveltamisalaan, eivätkä ne näin ollen ole unionin kilpailuoikeuden vastaisia (jäljempänä ’Albany-poikkeus’) (6). |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Itsenäisten ammatinharjoittajien tilanne on erilainen. SEUT-sopimuksen 101 artiklan kieltoa sovelletaan ”yrityksiin”, joka on laaja käsite kattaen kaikenlaiset taloudellista toimintaa harjoittavat yksiköt niiden oikeudellisesta asemasta tai rahoituksen muodosta riippumatta (7). Näin ollen itsenäiset ammatinharjoittajat, silloinkin kun he ovat yksin työskenteleviä yksityishenkilöitä, ovat lähtökohtaisesti SEUT-sopimuksen 101 artiklassa tarkoitettuja yrityksiä, kun he tarjoavat palveluitaan korvausta vastaan tietyillä markkinoilla ja harjoittavat toimintaansa itsenäisinä taloudellisina toimijoina (8). |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Tuomioistuin on täsmentänyt tältä osin, että Albany-poikkeus kattaa myös ”näennäisesti itsenäiset ammatinharjoittajat”, koska heidän katsotaan olevan työntekijöihin rinnastettavassa tilanteessa (9). Tässä yhteydessä tuomioistuin on todennut henkilön olevan näennäisesti itsenäinen ammatinharjoittaja, jos tämä henkilö a) toimii työnantajansa johdon alaisena, erityisesti kun on kyseessä hänen vapautensa valita työaika, työskentelypaikka ja työn sisältö, b) ei osallistu työnantajan kaupallisiin riskeihin ja c) toimii työnantajan yrityksessä työsuhteen kestämisajan muodostaen tämän kanssa taloudellisen kokonaisuuden. Näitä perusteita sovelletaan unionin kilpailulainsäädännön soveltamiseksi riippumatta siitä, onko henkilö luokiteltu kansallisen lainsäädännön mukaisesti itsenäiseksi ammatinharjoittajaksi verotukseen, hallintoon tai byrokratiaan liittyvistä syistä, ja ne edellyttävät kunkin yksittäisen tapauksen tosiseikkojen perusteella tehtyä tapauskohtaista arviointia (10). Ennen kuin näennäisesti itsenäinen ammatinharjoittaja on todettu tuomioistuimen tai hallintoviranomaisen päätöksellä työntekijäksi, hänellä ei kuitenkaan ole oikeusvarmuutta siitä, että Albany-poikkeusta sovelletaan. Jos henkilö on todettu työntekijäksi, ei ole riskiä siitä, että hän rikkoisi SEUT-sopimuksen 101 artiklaa ryhtymällä työehtosopimusneuvotteluihin ja -sopimuksiin työolojen parantamiseksi. |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Samalla joillakin itsenäisillä ammatinharjoittajilla on vaikeuksia vaikuttaa työoloihinsa. Tämä koskee erityisesti yksinyrittäjiä, jotka työskentelevät yksin ja käyttävät ensisijaisesti omaa henkilökohtaista työpanostaan ansaitakseen elantonsa. Silloinkaan kun he eivät ole kokonaan osa päämiehensä liiketoimintaa työntekijöiden tapaan, tietyt yksinyrittäjät eivät ole silti välttämättä päämiehestään kokonaan itsenäisiä, tai heiltä saattaa puuttua riittävä neuvotteluvoima. Tähän tilanteeseen ovat johtaneet työmarkkinoilla viime aikoina tapahtuneet muutokset ja erityisesti suuntaus kohti yrityspalvelujen ja henkilökohtaisten palvelujen alihankintaa ja ulkoistamista sekä tuotantoprosessien digitalisaatio ja verkkopohjaisen alustatalouden kasvu (11). Työehtosopimusneuvottelut voivat olla tärkeä keino parantaa näiden yksinyrittäjien työoloja. |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Tätä taustaa vasten näissä suuntaviivoissa selvennetään, a) että sellaisten yksinyrittäjien tekemät työehtosopimukset, jotka ovat työntekijöihin rinnastettavassa tilanteessa, eivät kuulu SEUT-sopimuksen 101 artiklan soveltamisalaan, ja b) että komissio ei puutu sellaisten yksinyrittäjien tekemiin työehtosopimuksiin, joiden neuvotteluvoima on epätasapainossa niiden vastapuoleen tai vastapuoliin nähden. |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Näissä suuntaviivoissa kerrotaan, miten komissio aikoo soveltaa unionin kilpailulainsäädäntöä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta unionin lainsäädännön muiden sääntöjen tai periaatteiden soveltamista. Nämä suuntaviivat eivät luo sosiaalisia oikeuksia tai velvoitteita eivätkä ne vaikuta jäsenvaltioiden oikeuksiin sosiaalipolitiikan alalla tai työmarkkinaosapuolten riippumattomuuteen. Ne eivät vaikuta jäsenvaltioiden ja/tai työmarkkinaosapuolten toimivaltaan työehtosopimusneuvottelujen järjestämisessä jäsenvaltioiden kansallisen lainsäädännön ja/tai käytännön mukaisesti. Ne eivät myöskään vaikuta kansallisen lainsäädännön mukaisiin ”työntekijän” tai ”itsenäisen ammatinharjoittajan” määritelmiin (12) eivätkä yksinyrittäjien mahdollisuuteen pyytää ammattiasemansa uudelleenluokittelua unionin tai kansallisen lainsäädännön nojalla (tai kansallisten viranomaisten tai tuomioistuinten mahdollisuutta arvioida tällaisia tapauksia). Näillä suuntaviivoilla ainoastaan selvennetään edellytyksiä, joiden täyttyessä tietyt yksinyrittäjät ja niiden vastapuoli tai vastapuolet voivat ryhtyä työehtosopimusneuvotteluihin ja -sopimuksiin ilman riskiä siitä, että se rikkoisi SEUT-sopimuksen 101 artiklaa. |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Näillä suuntaviivoilla ei myöskään rajoiteta tuomioistuimen myöhempiä tulkintoja SEUT-sopimuksen 101 artiklasta kollektiivisten neuvottelujen tuloksena tehtyjen sopimusten osalta. Ne eivät vaikuta unionin kilpailuoikeuden soveltamiseen maatalous- ja kalatalousalalla, kuten SEUT-sopimuksen 42 artiklassa ja asiaa koskevassa unionin lainsäädännössä vahvistetaan (13). Lisäksi näitä suuntaviivoja sovelletaan rajoittamatta SEUT-sopimuksen 101 artiklan 3 kohdan soveltamista. Kyseisessä kohdassa myönnetään poikkeus 101 artiklan 1 kohdan soveltamisesta sopimuksiin, jotka a) tehostavat tuotantoa tai tuotteiden jakelua taikka edistävät teknistä tai taloudellista kehitystä, b) siirtävät kuluttajille kohtuullisen osuuden näin saatavasta hyödystä, c) sisältävät ainoastaan välttämättömiä kilpailunrajoituksia ja d) eivät anna osapuolille mahdollisuutta poistaa kilpailua merkittävältä osalta kyseisiä tuotteita tai palveluja (14). |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Selvyyden vuoksi todettakoon, että itsenäisten ammatinharjoittajien neuvottelemat ja tekemät työehtosopimukset, jotka eivät kuulu näiden suuntaviivojen soveltamisalaan, eivät välttämättä riko SEUT-sopimuksen 101 artiklaa, vaan ne on arvioitava yksittäin kuten mitkä tahansa muut yritysten väliset sopimukset. |
| --- | --- |

(12)

2.   Yleinen soveltamisala

2.1.   Näiden suuntaviivojen soveltamisalaan kuuluvat sopimustyypit

| (13) | Näitä suuntaviivoja sovelletaan 2 kohdan c alakohdassa määriteltyihin ”työehtosopimuksiin”. |
| --- | --- |

(13)

| (14) | Näitä suuntaviivoja sovelletaan kaikkiin kansallisen lainsäädännön tai käytännön mukaisesti käytävien kollektiivisten neuvotteluiden muotoihin työmarkkinaosapuolten tai muiden yhteenliittymien välityksellä käytävistä neuvotteluista aina yksinyrittäjien ryhmän tai niiden edustajien suoriin neuvotteluihin vastapuolensa tai vastapuoltensa taikka näiden vastapuolten yhteenliittymien kanssa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioiden harkintavaltaa itsenäisten ammatinharjoittajien kollektiivisen edustuksen väylien määrittelemisen osalta. Nämä suuntaviivat kattavat myös tapaukset, joissa yksinyrittäjät joko yksittäin tai ryhmänä pyytävät päästä sellaisen voimassa olevan työehtosopimuksen piiriin (”opt-in”), joka on tehty niiden vastapuolen sekä työntekijöiden tai yksinyrittäjien ryhmän välillä. |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Yksinyrittäjien työoloihin kuuluvia seikkoja ovat muun muassa työstä maksettava korvaus, palkkiot ja bonukset, työajat ja työn teettämismallit, lomat, vapaat, työn fyysiset suorittamispaikat, työterveys ja -turvallisuus, vakuutukset ja sosiaaliturva sekä olosuhteet, joiden vallitessa yksinyrittäjillä on oikeus keskeyttää palvelujensa tarjoaminen tai joiden vallitessa vastapuolella on oikeus keskeyttää palvelujen käyttäminen. |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Työehtosopimusten neuvotteleminen ja tekeminen edellyttää, että kuhunkin neuvotteluosapuoleen kuuluvat tahot koordinoivat toimintaansa jossain määrin ennen työehtosopimuksen neuvottelemista ja tekemistä. Tällainen koordinointi voi tapahtua sopimuksen muodossa tai kuhunkin neuvotteluosapuoleen kuuluvien tahojen keskinäisenä tietojenvaihtona, jonka tarkoituksena on päättää yhteisestä lähestymistavasta asiaan (työolot) ja/tai neuvotteluiden muodosta (esim. monenväliset tai nimettyjen edustajien välityksellä käytävät neuvottelut). Siltä osin kuin tällainen koordinointi on tarpeen ja oikeasuhteista työehtosopimusneuvottelujen tai työehtosopimuksen tekemisen kannalta, sitä kohdellaan näissä suuntaviivoissa samalla tavoin kuin työehtosopimusta, johon koordinointi liittyy (tai olisi liittynyt, jos neuvottelut epäonnistuvat) (15). |
| --- | --- |

(16)

| (17) | Näiden suuntaviivojen soveltamisalaan eivät kuulu yhteenliittymien tekemät päätökset tai yritysten väliset sopimukset tai yhdenmukaistetut menettelytavat, jotka eivät liity yksinyrittäjien ja niiden vastapuolen tai vastapuolten välillä käytäviin neuvotteluihin (tai sellaisten valmisteluun), joiden tarkoituksena on kohentaa yksinyrittäjien työoloja. Suuntaviivojen soveltamisalaan eivät etenkään kuulu sopimukset, joilla säännellään muutakin kuin työoloja, tai joilla määritetään ehdot (erityisesti hinnat), joilla yksinyrittäjät tai vastapuoli tai vastapuolet tarjoavat palveluita kuluttajille (16), tai joilla rajoitetaan yritysten vapautta palkata tarvitsemiaan työvoiman tarjoajia.







  Esimerkki 1



  Tilanne: Kuljettajat, jotka ovat yksinyrittäjiä, tarjoavat palveluitaan kolmelle kaupungissa B toimivalle jakelupalveluita välittävälle alustalle. Jakelupalveluita välittävien alustojen ja kuljettajien kesken on tehty työehtosopimus, jossa vahvistetaan maksut, jotka alustojen on suoritettava kuljettajille, sekä työterveyttä ja -turvallisuutta koskevat vähimmäisvelvoitteet, joita alustoilla on kuljettajia kohtaan. Työehtosopimuksessa määrätään, että kuljettajien on rajoitettava palvelunsa tarjoaminen kaupungin tietylle alueelle. Tätä varten kaupunki jaetaan sopimuksessa kolmeen erilliseen alueeseen, joista kunkin alustan kuljettajille kuuluu yksi. Kaupungin B yksinyrittäjäkuljettajat laativat keskenään erillisen sopimuksen, jonka perusteella kukin voi tehdä työpäivän aikana enintään kaksikymmentä toimitusta neljää tuntia kohti.

  Pohdintaa: Esimerkissä on kaksi SEUT-sopimuksen 101 artiklassa tarkoitettua yritysten välistä sopimusta: a) alustojen ja yksinyrittäjäkuljettajien välinen työehtosopimus ja b) yksinyrittäjäkuljettajien välinen sopimus toimitusten enimmäismäärästä. Työehtosopimus kuuluu näiden suuntaviivojen soveltamisalaan, koska se on laadittu työehtosopimusneuvottelujen tuloksena ja sillä säännellään työoloja (maksuja sekä työterveyteen ja -turvallisuuteen vaikuttavia olosuhteita), joiden vallitessa yksinyrittäjäkuljettajat tarjoavat palvelujaan alustoille. Sen sijaan työehtosopimuksen se osa, jolla kaupungin alue jaetaan kolmen alustan kesken, ei liity työoloihin, vaan kyse on markkinoiden jakamista koskevasta sopimuksesta, joka sellaisenaan on omiaan rikkomaan SEUT-sopimuksen 101 artiklaa tarkoituksensa perusteella (17).
  Yksinyrittäjäkuljettajien keskenään tekemää erillistä sopimusta työpäivän aikana tehtävien toimitusten määrästä ei sen sijaan ole tehty yksinyrittäjien ja heidän vastapuolensa tai vastapuoltensa kesken käytyjen työehtosopimusneuvottelujen tuloksena, minkä vuoksi se ei kuulu näiden suuntaviivojen soveltamisalaan, vaan sitä olisi tarkasteltava erikseen.


  Esimerkki 2



  Tilanne: Jäsenvaltiossa X toimivat ammattilaisurheiluseurat sopivat keskenään, etteivät ne palkkaa toistensa urheilijoita sinä aikana, kun urheilijalla on sopimus jonkin seuran kanssa. Seurat myös koordinoivat yli 35-vuotiaille urheilijoille maksettavien korvausten tasoa.

  Pohdintaa: Urheiluseurojen väliset järjestelyt ovat SEUT-sopimuksen 101 artiklassa tarkoitettuja yritysten välisiä sopimuksia. Nämä järjestelyt eivät kuulu näiden suuntaviivojen soveltamisalaan, sillä niistä ei ole neuvoteltu yksinyrittäjien ja heidän vastapuolensa tai vastapuoltensa kesken, minkä vuoksi ne eivät ole työehtosopimuksia. Ensimmäinen järjestely on omiaan rikkomaan tarkoituksensa perusteella SEUT-sopimuksen 101 artiklaa, koska sillä rajoitetaan urheiluseurojen välistä kilpailua markkinoiden parhaiden urheilijoiden palkkaamisessa. Myös toinen (palkkojen vahvistamista koskeva) järjestely on omiaan rikkomaan tarkoituksensa perusteella SEUT-sopimuksen 101 artiklaa, koska se on pohjimmiltaan kilpailijoiden (urheiluseurojen) välinen sopimus, jolla yhdenmukaistetaan niiden tuotantokustannuksia.
  Esimerkillä havainnollistetaan yleisesti yritysten työmarkkinakäytäntöjä, jotka eivät kuulu näiden suuntaviivojen soveltamisalaan ja ovat omiaan rikkomaan SEUT-sopimuksen 101 artiklaa. |
| --- | --- |

(17)

Esimerkki 1

Tilanne: Kuljettajat, jotka ovat yksinyrittäjiä, tarjoavat palveluitaan kolmelle kaupungissa B toimivalle jakelupalveluita välittävälle alustalle. Jakelupalveluita välittävien alustojen ja kuljettajien kesken on tehty työehtosopimus, jossa vahvistetaan maksut, jotka alustojen on suoritettava kuljettajille, sekä työterveyttä ja -turvallisuutta koskevat vähimmäisvelvoitteet, joita alustoilla on kuljettajia kohtaan. Työehtosopimuksessa määrätään, että kuljettajien on rajoitettava palvelunsa tarjoaminen kaupungin tietylle alueelle. Tätä varten kaupunki jaetaan sopimuksessa kolmeen erilliseen alueeseen, joista kunkin alustan kuljettajille kuuluu yksi. Kaupungin B yksinyrittäjäkuljettajat laativat keskenään erillisen sopimuksen, jonka perusteella kukin voi tehdä työpäivän aikana enintään kaksikymmentä toimitusta neljää tuntia kohti.

Pohdintaa: Esimerkissä on kaksi SEUT-sopimuksen 101 artiklassa tarkoitettua yritysten välistä sopimusta: a) alustojen ja yksinyrittäjäkuljettajien välinen työehtosopimus ja b) yksinyrittäjäkuljettajien välinen sopimus toimitusten enimmäismäärästä. Työehtosopimus kuuluu näiden suuntaviivojen soveltamisalaan, koska se on laadittu työehtosopimusneuvottelujen tuloksena ja sillä säännellään työoloja (maksuja sekä työterveyteen ja -turvallisuuteen vaikuttavia olosuhteita), joiden vallitessa yksinyrittäjäkuljettajat tarjoavat palvelujaan alustoille. Sen sijaan työehtosopimuksen se osa, jolla kaupungin alue jaetaan kolmen alustan kesken, ei liity työoloihin, vaan kyse on markkinoiden jakamista koskevasta sopimuksesta, joka sellaisenaan on omiaan rikkomaan SEUT-sopimuksen 101 artiklaa tarkoituksensa perusteella (17).

Yksinyrittäjäkuljettajien keskenään tekemää erillistä sopimusta työpäivän aikana tehtävien toimitusten määrästä ei sen sijaan ole tehty yksinyrittäjien ja heidän vastapuolensa tai vastapuoltensa kesken käytyjen työehtosopimusneuvottelujen tuloksena, minkä vuoksi se ei kuulu näiden suuntaviivojen soveltamisalaan, vaan sitä olisi tarkasteltava erikseen.

Esimerkki 2

Tilanne: Jäsenvaltiossa X toimivat ammattilaisurheiluseurat sopivat keskenään, etteivät ne palkkaa toistensa urheilijoita sinä aikana, kun urheilijalla on sopimus jonkin seuran kanssa. Seurat myös koordinoivat yli 35-vuotiaille urheilijoille maksettavien korvausten tasoa.

Pohdintaa: Urheiluseurojen väliset järjestelyt ovat SEUT-sopimuksen 101 artiklassa tarkoitettuja yritysten välisiä sopimuksia. Nämä järjestelyt eivät kuulu näiden suuntaviivojen soveltamisalaan, sillä niistä ei ole neuvoteltu yksinyrittäjien ja heidän vastapuolensa tai vastapuoltensa kesken, minkä vuoksi ne eivät ole työehtosopimuksia. Ensimmäinen järjestely on omiaan rikkomaan tarkoituksensa perusteella SEUT-sopimuksen 101 artiklaa, koska sillä rajoitetaan urheiluseurojen välistä kilpailua markkinoiden parhaiden urheilijoiden palkkaamisessa. Myös toinen (palkkojen vahvistamista koskeva) järjestely on omiaan rikkomaan tarkoituksensa perusteella SEUT-sopimuksen 101 artiklaa, koska se on pohjimmiltaan kilpailijoiden (urheiluseurojen) välinen sopimus, jolla yhdenmukaistetaan niiden tuotantokustannuksia.

Esimerkillä havainnollistetaan yleisesti yritysten työmarkkinakäytäntöjä, jotka eivät kuulu näiden suuntaviivojen soveltamisalaan ja ovat omiaan rikkomaan SEUT-sopimuksen 101 artiklaa.

2.2.   Suuntaviivojen soveltamisalaan kuuluvat henkilöt

| (18) | Näitä suuntaviivoja sovelletaan 2 kohdan a alakohdassa määriteltyjen ”yksinyrittäjien” työoloja koskeviin työehtosopimuksiin. Yksinyrittäjät voivat käyttää palvelujensa tarjoamisessa tiettyjä tavaroita tai omaisuuseriä. Esimerkiksi siivooja käyttää siivousvälineitä ja muusikko soitinta. Näissä esimerkeissä tavaroita käytetään täydentävänä keinona lopullisen palvelun suorittamiseen, ja yksinyrittäjien katsotaan näin ollen käyttävän henkilökohtaista työpanostaan. Näitä suuntaviivoja ei sitä vastoin sovelleta tilanteisiin, joissa yksinyrittäjän taloudellinen toiminta koostuu ainoastaan tavaroiden tai omaisuuserien jakamisesta tai hyödyntämisestä taikka tavaroiden tai palvelujen jälleenmyynnistä. Jos yksinyrittäjä esimerkiksi vuokraa majoitusta tai jälleenmyy auton osia, toiminnassa on kyse omaisuuserän hyödyntämisestä ja tavaroiden jälleenmyynnistä henkilökohtaisen työpanoksen tarjoamisen sijasta. |
| --- | --- |

(18)

| (19) | Näiden suuntaviivojen 3 jaksossa määritetään ne yksinyrittäjiä koskevien työehtosopimusten luokat, joiden komissio katsoo jäävän SEUT-sopimuksen 101 artiklan soveltamisalan ulkopuolelle, ja näiden suuntaviivojen 4 jaksossa määritetään työehtosopimusten luokat, joihin komissio ei puutu. Huolimatta siitä, että yksittäinen yksinyrittäjä tai työehtosopimus kuuluu näiden suuntaviivojen 3 tai 4 jaksossa määriteltyihin luokkiin, tässä 2 jaksossa vahvistettuja yleisiä periaatteita, joissa määritellään näiden suuntaviivojen soveltamisala, sovelletaan edelleen. Jäljempänä 3 ja 4 jaksossa esitettyjen kriteerien on täytyttävä silloin, kun yksinyrittäjät neuvottelevat ja sopivat kollektiivisesti vastapuolensa tai vastapuoltensa kanssa. |
| --- | --- |

(19)

3.   Työntekijöihin rinnastettavissa olevien yksinyrittäjien tekemät työehtosopimukset, jotka eivät kuulu SEUT-sopimuksen 101 artiklan soveltamisalaan

| (20) | Tapauksissa, joissa yksinyrittäjät ovat työntekijöihin rinnastettavassa tilanteessa, yksinyrittäjien tekemien työehtosopimusten katsotaan jäävän SEUT-sopimuksen 101 artiklan soveltamisalan ulkopuolelle riippumatta siitä, täyttävätkö kyseiset yksinyrittäjät myös näennäisesti itsenäisen ammatinharjoittajan tunnusmerkit (ks. näiden suuntaviivojen 7 kohta) (18). |
| --- | --- |

(20)

| (21) | Tuomioistuin on katsonut, että työehtosopimus, joka kattaa palveluja tarjoavat itsenäiset ammatinharjoittajat, voidaan katsoa työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun tulokseksi, jos palvelujen tarjoajat ovat työntekijöihin rinnastettavassa tilanteessa (19).Tuomioistuin on todennut, että nykytaloudessa ei ole aina helppoa määritellä tiettyjen itsenäisten palvelujen tarjoajien asemaa yrityksinä (20). Tuomioistuin on katsonut myös, että palvelujen tarjoaja voi menettää asemansa itsenäisenä taloudellisena toimijana ja siis yrityksenä, kun palvelujen tarjoaja ei ratkaise itsenäisesti käyttäytymistään markkinoilla vaan on täysin riippuvainen päämiehestään, koska palvelujen tarjoajalla ei ole mitään päämiehen toimintaan liittyvää taloudellista tai kaupallista riskiä ja se toimii mainitun päämiehen yritykseen kuuluvana organisaationa (21). |
| --- | --- |

(21)

| (22) | Näiden kriteerien perusteella, ja ottaen huomioon kansallisten työmarkkinoiden ja unionin työmarkkinoiden kehityksen (lainsäädännön ja oikeuskäytännön osalta), komissio katsoo, että näitä suuntaviivoja sovellettaessa näiden suuntaviivojen 3.1, 3.2 ja 3.3 jaksossa mainitut yksinyrittäjien luokat ovat työntekijöihin rinnastettavassa tilanteessa ja että niiden neuvottelemat ja tekemät työehtosopimukset eivät näin ollen kuulu SEUT-sopimuksen 101 artiklan soveltamisalaan (22): |
| --- | --- |

(22)

3.1.   Taloudellisesti riippuvaiset yksinyrittäjät

| (23) | Yksinyrittäjät, jotka tarjoavat palvelujaan yksinomaan tai pääasiallisesti yhdelle vastapuolelle, ovat todennäköisesti tästä vastapuolesta taloudellisesti riippuvaisia. Tällaiset yksinyrittäjät eivät yleensä päätä itsenäisesti markkinakäyttäytymisestään, vaan ovat suurelta osin riippuvaisia vastapuolestaan ja toimivat osana vastapuolensa liiketoimintaa muodostaen siten tämän kanssa taloudellisen kokonaisuuden. Lisäksi tällaisille yksinyrittäjille annetaan todennäköisesti ohjeita siitä, miten työ olisi suoritettava. Taloudellisesti riippuvaisiin yksinyrittäjiin liittyviä kysymyksiä on käsitelty useissa kansallisissa laeissa, joissa tällaisille yksinyrittäjille annetaan oikeus käydä kollektiivisia neuvotteluja, jos ne täyttävät kansallisissa säädöksissä asetetut edellytykset (23). |
| --- | --- |

(23)

| (24) | Komissio katsoo, että yksinyrittäjä on taloudellisessa riippuvuussuhteessa, jos hän saa keskimäärin vähintään 50 prosenttia työstä saatavista ansioistaan yhdeltä vastapuolelta joko yhden tai kahden vuoden ajanjaksolla (24). |
| --- | --- |

(24)

| (25) | Näin ollen taloudellisessa riippuvuussuhteessa olevien yksinyrittäjien sekä vastapuolen, josta he ovat taloudellisesti riippuvaisia, välillä tehdyt työoloja koskevat työehtosopimukset eivät kuulu SEUT-sopimuksen 101 artiklan soveltamisalaan.







  Esimerkki 3



  Tilanne: Yritys X on arkkitehtitoimisto, joka tekee sopimuksia useiden (itsenäisinä ammatinharjoittajina toimivien) arkkitehtien kanssa projektien toteuttamiseksi. Arkkitehdit ansaitsevat 90 prosenttia tuloistaan yritykseltä X, kuten heidän veroilmoituksistaan käy ilmi. Arkkitehdit neuvottelevat kollektiivisesti yrityksen X kanssa sopimuksen, jonka mukaan viikoittainen työaika on enintään 45 tuntia ja vuosiloman pituus on 26 kalenteripäivää, minkä lisäksi sopimuksessa määritetään työkorvaukset kunkin arkkitehdin kokemuksen perusteella.

  Pohdintaa: Yksinyrittäjinä toimivat arkkitehdit, kuten muutkin itsenäiset toimeksisaajat, katsotaan yleensä SEUT-sopimuksen 101 artiklassa tarkoitetuiksi yrityksiksi, minkä vuoksi kyseistä säännöstä sovelletaan heidän välisiinsä sopimuksiin. Yksinyrittäjinä toimivien arkkitehtien ja yrityksen X välinen sopimus ei kuitenkaan kuulu SEUT-sopimuksen 101 artiklan soveltamisalaan, sillä se on työoloihin liittyvä työehtosopimus, joka on tehty yrityksen X ja yksityishenkilöiden, joiden voidaan katsoa (taloudellisen riippuvuussuhteensa osalta) olevan työntekijöihin rinnastettavassa tilanteessa, välillä. Tässä esimerkissä arkkitehdit ovat taloudellisesti riippuvaisia vastapuolestaan eli yrityksestä X, koska he ansaitsevat 90 prosenttia tuloistaan tältä yritykseltä. Niiden voidaan näin ollen katsoa olevan kiinteä osa yritystä X. |
| --- | --- |

(25)

Esimerkki 3

Tilanne: Yritys X on arkkitehtitoimisto, joka tekee sopimuksia useiden (itsenäisinä ammatinharjoittajina toimivien) arkkitehtien kanssa projektien toteuttamiseksi. Arkkitehdit ansaitsevat 90 prosenttia tuloistaan yritykseltä X, kuten heidän veroilmoituksistaan käy ilmi. Arkkitehdit neuvottelevat kollektiivisesti yrityksen X kanssa sopimuksen, jonka mukaan viikoittainen työaika on enintään 45 tuntia ja vuosiloman pituus on 26 kalenteripäivää, minkä lisäksi sopimuksessa määritetään työkorvaukset kunkin arkkitehdin kokemuksen perusteella.

Pohdintaa: Yksinyrittäjinä toimivat arkkitehdit, kuten muutkin itsenäiset toimeksisaajat, katsotaan yleensä SEUT-sopimuksen 101 artiklassa tarkoitetuiksi yrityksiksi, minkä vuoksi kyseistä säännöstä sovelletaan heidän välisiinsä sopimuksiin. Yksinyrittäjinä toimivien arkkitehtien ja yrityksen X välinen sopimus ei kuitenkaan kuulu SEUT-sopimuksen 101 artiklan soveltamisalaan, sillä se on työoloihin liittyvä työehtosopimus, joka on tehty yrityksen X ja yksityishenkilöiden, joiden voidaan katsoa (taloudellisen riippuvuussuhteensa osalta) olevan työntekijöihin rinnastettavassa tilanteessa, välillä. Tässä esimerkissä arkkitehdit ovat taloudellisesti riippuvaisia vastapuolestaan eli yrityksestä X, koska he ansaitsevat 90 prosenttia tuloistaan tältä yritykseltä. Niiden voidaan näin ollen katsoa olevan kiinteä osa yritystä X.

3.2.   Yksinyrittäjät, jotka työskentelevät rinnakkain työntekijöiden kanssa

| (26) | Yksinyrittäjät, jotka suorittavat samoja tai samankaltaisia työtehtäviä rinnakkain työntekijöiden kanssa samalle vastapuolelle, ovat työntekijöihin verrattavassa tilanteessa. Nämä yksinyrittäjät tarjoavat palvelujaan vastapuolensa johdon alaisena, eivät vastaa vastapuolen toimintaan liittyvistä taloudellisista riskeistä, eikä niillä ole riittävää itsemääräämisoikeutta sen suhteen, miten kyseinen taloudellinen toiminta toteutetaan. Toimivaltaisten kansallisten viranomaisten tai tuomioistuinten tehtävänä on päättää, olisiko työntekijöiden rinnalla työskentelevien itsenäisten ammatinharjoittajien sopimussuhde luokiteltava uudelleen työsuhteeksi. Yksinyrittäjien olisi kuitenkin edelleen voitava tehdä työehtosopimuksia työolojensa parantamiseksi tapauksissa, joissa heitä ei ole luokiteltu uudelleen työntekijöiksi. Tämä on käytännössä tunnustettu monissa jäsenvaltioissa, joissa työehtosopimukset (tai jotkin niiden määräykset) kattavat samalla toimialalla toimivat työntekijät ja itsenäiset ammatinharjoittajat (25). |
| --- | --- |

(26)

| (27) | Näin ollen vastapuolen ja yksinyrittäjien, jotka suorittavat samoja tai samankaltaisia työtehtäviä rinnakkain työntekijöiden kanssa samalle vastapuolelle, väliset työoloja koskevat työehtosopimukset eivät kuulu SEUT-sopimuksen 101 artiklan soveltamisalaan. Tämä koskee myös työehtosopimuksia, jotka jäsenvaltioiden kansallisen lainsäädännön ja/tai käytännön mukaisesti kattavat sekä työntekijät että yksinyrittäjät.







  Esimerkki 4



  Tilanne: Yritys X järjestää orkesterikonsertteja ja muita klassisen musiikin tapahtumia. Monet muusikot työskentelevät yritykselle X joko työntekijöinä tai itsenäisinä ammatinharjoittajina vuosittaisilla sopimuksilla. Yrityksen X konserttipäällikkö antaa näille muusikoille heidän asemastaan riippumatta ohjeet siitä, mitä teoksia he esittävät, missä ja milloin harjoitukset pidetään ja mihin tapahtumiin heidän on osallistuttava. Yritys X on musiikkitapahtumien järjestäjien yhdistyksen jäsen, ja yritykselle X työskentelevät muusikot (työntekijät ja itsenäiset ammatinharjoittajat) ovat muusikoiden yhdistyksen jäseniä. Näiden kahden yhdistyksen välillä, jotka edustavat jäsentensä etuja, on tehty työehtosopimus. Työehtosopimuksessa asetetaan kaikkien muusikoiden enimmäistuntimääräksi 45 työtuntia viikossa ja annetaan heille yhden päivän poikkeusvapaa, jos he ovat esiintyneet saman viikon aikana kolmessa konsertissa.

  Pohdintaa: Yksinyrittäjinä toimivat muusikot, kuten muutkin itsenäiset toimeksisaajat, katsotaan yleensä SEUT-sopimuksen 101 artiklassa tarkoitetuiksi yrityksiksi, minkä vuoksi kyseistä säännöstä sovelletaan heidän välisiinsä sopimuksiin. Tässä esimerkissä mainitut yksinyrittäjämuusikot ovat kuitenkin yrityksen X työntekijöihin rinnastettavassa tilanteessa alistussuhteen ja tehtävien samankaltaisuuden vuoksi. He suorittavat samoja työtehtäviä kuin työsuhteessa olevat muusikot (eli esittävät musiikkia tapahtumissa), heitä koskevat samat yrityksen X antamat ohjeet esitysten sisällöstä, paikasta ja ajankohdasta, ja heidät on otettu palvelukseen vastaavaksi ajaksi kuin työsuhteessa olevat muusikot. Näin ollen työehtosopimus, joka koskee työntekijöiden kanssa rinnakkain itsenäisinä ammatinharjoittajina työskentelevien muusikoiden työoloja, ei kuulu SEUT-sopimuksen 101 artiklan soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(27)

Esimerkki 4

Tilanne: Yritys X järjestää orkesterikonsertteja ja muita klassisen musiikin tapahtumia. Monet muusikot työskentelevät yritykselle X joko työntekijöinä tai itsenäisinä ammatinharjoittajina vuosittaisilla sopimuksilla. Yrityksen X konserttipäällikkö antaa näille muusikoille heidän asemastaan riippumatta ohjeet siitä, mitä teoksia he esittävät, missä ja milloin harjoitukset pidetään ja mihin tapahtumiin heidän on osallistuttava. Yritys X on musiikkitapahtumien järjestäjien yhdistyksen jäsen, ja yritykselle X työskentelevät muusikot (työntekijät ja itsenäiset ammatinharjoittajat) ovat muusikoiden yhdistyksen jäseniä. Näiden kahden yhdistyksen välillä, jotka edustavat jäsentensä etuja, on tehty työehtosopimus. Työehtosopimuksessa asetetaan kaikkien muusikoiden enimmäistuntimääräksi 45 työtuntia viikossa ja annetaan heille yhden päivän poikkeusvapaa, jos he ovat esiintyneet saman viikon aikana kolmessa konsertissa.

Pohdintaa: Yksinyrittäjinä toimivat muusikot, kuten muutkin itsenäiset toimeksisaajat, katsotaan yleensä SEUT-sopimuksen 101 artiklassa tarkoitetuiksi yrityksiksi, minkä vuoksi kyseistä säännöstä sovelletaan heidän välisiinsä sopimuksiin. Tässä esimerkissä mainitut yksinyrittäjämuusikot ovat kuitenkin yrityksen X työntekijöihin rinnastettavassa tilanteessa alistussuhteen ja tehtävien samankaltaisuuden vuoksi. He suorittavat samoja työtehtäviä kuin työsuhteessa olevat muusikot (eli esittävät musiikkia tapahtumissa), heitä koskevat samat yrityksen X antamat ohjeet esitysten sisällöstä, paikasta ja ajankohdasta, ja heidät on otettu palvelukseen vastaavaksi ajaksi kuin työsuhteessa olevat muusikot. Näin ollen työehtosopimus, joka koskee työntekijöiden kanssa rinnakkain itsenäisinä ammatinharjoittajina työskentelevien muusikoiden työoloja, ei kuulu SEUT-sopimuksen 101 artiklan soveltamisalaan.

3.3.   Työtä välittävien digitaalisten alustojen kautta työskentelevät yksinyrittäjät

| (28) | Verkkopohjaisen alustatalouden kasvu ja työvoiman tarjoaminen työtä välittävien digitaalisten alustojen kautta on luonut uudenlaisen toimintaympäristön yksinyrittäjille, jotka ovat työntekijöihin rinnastettavassa tilanteessa suhteessa työtä välittäviin digitaalisiin alustoihin, joiden kautta tai joille he tarjoavat työpanostaan. Yksinyrittäjät saattavat olla riippuvaisia digitaalisista alustoista etenkin asiakkaiden tavoittamisen osalta, ja he saavat usein ”ota tai jätä” -tyyppisiä työtarjouksia, joissa neuvotteluvara työoloista, mukaan lukien työstä maksettavasta korvauksesta, on vähäinen tai olematon. Työtä välittävät digitaaliset alustat pystyvät usein yksipuolisesti määräämään sopimusehdoista ilman, että ne ilmoittavat niistä etukäteen yksinyrittäjille tai kuulevat näitä. |
| --- | --- |

(28)

| (29) | Myös viimeaikaisen oikeuskäytännön ja kansallisen lainsäädännön kehityksen perusteella tällaisia itsenäisiä ammatinharjoittajia voidaan pitää työntekijöihin rinnastettavina. Ammattiaseman luokittelua koskevissa oikeustapauksissa kansalliset viranomaiset tai tuomioistuimet kiinnittävät yhä useammin huomiota palveluntarjoajien riippuvuuteen tietyntyyppisistä alustoista tai jopa työsuhteen olemassaoloon (26). Myös jotkin jäsenvaltiot ovat antaneet lainsäädäntöä (27), jossa vahvistetaan olettama työsuhteesta tai työtä välittäville digitaalisille alustoille toimivien tai niiden kautta toimivien palveluntarjoajien oikeus työehtosopimusneuvotteluihin. |
| --- | --- |

(29)

| (30) | ”Työtä välittävä digitaalinen alusta” määritellään 2 kohdan d alakohdassa. Työtä välittävät digitaaliset alustat eroavat muista verkkoalustoista siinä, että ne organisoivat työtä, jota yksityishenkilöt tekevät alustan tarjoaman palvelun vastaanottajan kertaluonteisesta tai toistuvasta pyynnöstä. Yksityishenkilöiden tekemän työn organisoinnilla olisi oltava vähintään merkittävä rooli palvelun kysynnän ja sellaisen työvoiman tarjonnan yhteensovittamisessa, jota tarjoavalla yksityishenkilöllä on sopimussuhde työtä välittävän digitaalisen alustan kanssa ja joka on käytettävissä tietyn tehtävän suorittamiseen, minkä lisäksi alusta voi huolehtia muista toiminnoista, kuten maksujen käsittelystä. Työtä välittäviksi digitaalisiksi alustoiksi ei pitäisi katsoa verkkoalustoja, jotka eivät organisoi yksityishenkilöiden tekemää työtä, vaan pelkästään tarjoavat keinot, joilla palveluntarjoajat voivat tavoittaa loppukäyttäjät, esimerkiksi mainostavat tarjolla olevia palveluita tai palvelupyyntöjä tai kokoavat yhteen ja näyttävät tietoja tietyllä alueella saatavilla olevista palveluntarjoajista, mutta eivät muuten osallistu palveluiden tuottamiseen. Esimerkiksi alustaa, joka pelkästään kokoaa yhteen ja näyttää tietoja tietyllä alueella saatavilla olevista palveluntarjoajista, kuten putkiasentajista, ja antaa näin asiakkaille mahdollisuuden ottaa heihin yhteyttä näiden palvelujen käyttämiseksi, ei katsota työtä välittäväksi digitaaliseksi alustaksi, koska se ei organisoi putkiasentajien tekemää työtä. Työtä välittävien digitaalisten alustojen määritelmä olisi rajattava sellaisen palvelun tarjoajiin, joissa yksityishenkilön tekemän työn, kuten henkilöiden tai tavaroiden kuljetuksen tai siivoustyön, organisointi on palvelun välttämätön ja keskeinen, eikä pelkästään vähäinen ja puhtaasti täydentävä osa. |
| --- | --- |

(30)

| (31) | Näiden seikkojen perusteella yksinyrittäjien ja työtä välittävien digitaalisten alustojen väliset työoloja koskevat työehtosopimukset eivät kuulu SEUT-sopimuksen 101 artiklan soveltamisalaan.







  Esimerkki 5



  Tilanne: Ryhmä kyytipalveluja tarjoaville alustoille työskenteleviä kuljettajia aloittaa neuvottelut kyytipalveluja tarjoavien alustojen alueellisen järjestön kanssa saadakseen aikaan työehtosopimuksen kuljettajien työolojen parantamiseksi. Ennen kuin kyytipalveluja tarjoavat alustat (järjestön jäsenet) aloittavat neuvottelut kuljettajien kanssa, ne koordinoivat yhdessä neuvottelustrategiaansa. Neuvottelustrategiasta keskustellessaan kyytipalveluja tarjoavat alustat keskustelevat myös mahdollisuudesta sopia vähimmäishinnasta kyytiä kohti. Neuvottelut alustojen järjestön ja kuljettajien välillä päättyvät lopulta ratkaisemattomina, eikä työehtosopimusta synny. Tämän jälkeen kyytipalveluja tarjoavien alustojen järjestö tekee päätöksen, jossa kuluttajien kyydistä maksamaksi vähimmäishinnaksi sovitaan kymmenen euroa.

  Pohdintaa: Kyytipalveluja tarjoavat alustat pyrkivät järjestönsä kautta neuvottelemaan kuljettajien kanssa työehtosopimuksen, jonka tarkoituksena on parantaa kuljettajien työoloja. Yksinyrittäjäkuljettajien sekä alustojen järjestön väliset neuvottelut jäävät SEUT-sopimuksen 101 artiklan soveltamisalan ulkopuolelle, riippumatta siitä syntyykö sopimusta vai ei. Sama koskee kuljettajien kanssa käytyjä neuvotteluja edeltävää koordinaatiota, jos tällainen koordinointi on välttämätöntä ja oikeasuhteista näiden suuntaviivojen soveltamisalaan kuuluvaa työehtosopimusta koskevien neuvottelujen kannalta.
  Alustojen väliset neuvottelut kuluttajilta kyydistä veloitettavasta vähimmäishinnasta eivät kuitenkaan liity työoloihin. Koska kyytipalveluja tarjoavat alustat kilpailevat keskenään, tällainen hinnoittelun koordinointi kilpailijoiden kesken on omiaan rikkomaan tarkoituksensa perusteella SEUT-sopimuksen 101 artiklaa.
  Kyytipalveluja tarjoavien alustojen järjestön tekemä päätös kyydin vähimmäishinnasta ei kuitenkaan kuulu näiden suuntaviivojen soveltamisalaan, koska sitä ei tehdä yksinyrittäjien ja heidän vastapuolensa tai vastapuoltensa välisten työehtosopimusneuvotteluiden tuloksena. Se tehdään järjestön jäsenten eli alustojen (eli vastapuolten) välisen sopimuksen perusteella.
  Jos yksinyrittäjäkuljettajat ja alustojen järjestö olisivat sitä vastoin kollektiivisesti sopineet kuljettajille kyytiä kohti maksettavasta kymmenen euron vähimmäissuorituksesta tai kiinteästä maksusta (korvauksesta) (riippumatta siitä, millä tavoin nämä kustannukset veloitetaan kuluttajilta), sopimuksen olisi katsottu liittyvän työoloihin ja siten jäävän SEUT-sopimuksen 101 artiklan soveltamisalan ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(31)

Esimerkki 5

Tilanne: Ryhmä kyytipalveluja tarjoaville alustoille työskenteleviä kuljettajia aloittaa neuvottelut kyytipalveluja tarjoavien alustojen alueellisen järjestön kanssa saadakseen aikaan työehtosopimuksen kuljettajien työolojen parantamiseksi. Ennen kuin kyytipalveluja tarjoavat alustat (järjestön jäsenet) aloittavat neuvottelut kuljettajien kanssa, ne koordinoivat yhdessä neuvottelustrategiaansa. Neuvottelustrategiasta keskustellessaan kyytipalveluja tarjoavat alustat keskustelevat myös mahdollisuudesta sopia vähimmäishinnasta kyytiä kohti. Neuvottelut alustojen järjestön ja kuljettajien välillä päättyvät lopulta ratkaisemattomina, eikä työehtosopimusta synny. Tämän jälkeen kyytipalveluja tarjoavien alustojen järjestö tekee päätöksen, jossa kuluttajien kyydistä maksamaksi vähimmäishinnaksi sovitaan kymmenen euroa.

Pohdintaa: Kyytipalveluja tarjoavat alustat pyrkivät järjestönsä kautta neuvottelemaan kuljettajien kanssa työehtosopimuksen, jonka tarkoituksena on parantaa kuljettajien työoloja. Yksinyrittäjäkuljettajien sekä alustojen järjestön väliset neuvottelut jäävät SEUT-sopimuksen 101 artiklan soveltamisalan ulkopuolelle, riippumatta siitä syntyykö sopimusta vai ei. Sama koskee kuljettajien kanssa käytyjä neuvotteluja edeltävää koordinaatiota, jos tällainen koordinointi on välttämätöntä ja oikeasuhteista näiden suuntaviivojen soveltamisalaan kuuluvaa työehtosopimusta koskevien neuvottelujen kannalta.

Alustojen väliset neuvottelut kuluttajilta kyydistä veloitettavasta vähimmäishinnasta eivät kuitenkaan liity työoloihin. Koska kyytipalveluja tarjoavat alustat kilpailevat keskenään, tällainen hinnoittelun koordinointi kilpailijoiden kesken on omiaan rikkomaan tarkoituksensa perusteella SEUT-sopimuksen 101 artiklaa.

Kyytipalveluja tarjoavien alustojen järjestön tekemä päätös kyydin vähimmäishinnasta ei kuitenkaan kuulu näiden suuntaviivojen soveltamisalaan, koska sitä ei tehdä yksinyrittäjien ja heidän vastapuolensa tai vastapuoltensa välisten työehtosopimusneuvotteluiden tuloksena. Se tehdään järjestön jäsenten eli alustojen (eli vastapuolten) välisen sopimuksen perusteella.

Jos yksinyrittäjäkuljettajat ja alustojen järjestö olisivat sitä vastoin kollektiivisesti sopineet kuljettajille kyytiä kohti maksettavasta kymmenen euron vähimmäissuorituksesta tai kiinteästä maksusta (korvauksesta) (riippumatta siitä, millä tavoin nämä kustannukset veloitetaan kuluttajilta), sopimuksen olisi katsottu liittyvän työoloihin ja siten jäävän SEUT-sopimuksen 101 artiklan soveltamisalan ulkopuolelle.

4.   Komission ensisijaiset täytäntöönpanoa koskevat tavoitteet

| (32) | Yksinyrittäjillä, joiden tilanne ei ole rinnastettavissa työntekijöihin, voi kuitenkin joissakin tapauksissa olla vaikeuksia vaikuttaa työoloihinsa, koska he ovat vastapuoleensa tai vastapuoliinsa nähden heikossa neuvotteluasemassa. Näin ollen, vaikka ei voidakaan olettaa, että heidän työehtosopimuksensa jäävät SEUT-sopimuksen 101 artiklan soveltamisalan ulkopuolelle, tällaisten yksinyrittäjien kokemat ongelmat voivat itse asiassa olla samanlaisia kuin näiden suuntaviivojen 3.1, 3.2 ja 3.3 jaksossa mainittuihin luokkiin kuuluvilla yksinyrittäjillä. Tästä syystä komissio ei puutu seuraaviin työehtosopimusten luokkiin: |
| --- | --- |

(32)

4.1.   Työehtosopimukset, joita yksinyrittäjät tekevät tiettyä taloudellista vahvuutta omaavien vastapuolen tai vastapuolten kanssa

| (33) | Kun yksinyrittäjät ovat tekemisissä sellaisen vastapuolen tai sellaisten vastapuolten kanssa, joilla on tietyntasoista taloudellista vahvuutta ja näin ollen neuvotteluvoimaa, niiden mahdollisuudet neuvotella omiin työoloihinsa vaikuttamisesta voivat olla riittämättömät. Tällaisessa tapauksessa työehtosopimus voi olla oikeutettu keino korjata osapuolten neuvotteluvoiman epätasapaino. |
| --- | --- |

(33)

| (34) | Komissio ei näin ollen puutu yksinyrittäjien ja niiden vastapuolen tai vastapuolten välisiin työoloja koskeviin työehtosopimuksiin silloin, kun neuvotteluvoimassa on tällainen epätasapaino (28). Tällaisen epätasapainon oletetaan olevan olemassa seuraavissa tapauksissa:






  a) | kun yksinyrittäjät neuvottelevat tai tekevät työehtosopimuksia yhden tai useamman koko toimialaa edustavan vastapuolen kanssa tai |
| --- | --- | --- |

(34)

a)

kun yksinyrittäjät neuvottelevat tai tekevät työehtosopimuksia yhden tai useamman koko toimialaa edustavan vastapuolen kanssa tai

| b) | kun yksinyrittäjät neuvottelevat tai tekevät työehtosopimuksia sellaisen vastapuolen kanssa, jonka yhteenlaskettu vuosiliikevaihto ja/tai taseen loppusumma on yli 2 miljoonaa euroa tai jonka henkilöstön määrä on vähintään 10 henkilöä, tai jos vastapuolia on useita, kun ne yhdessä ylittävät yhden näistä raja-arvoista (29). |
| --- | --- |

b)

kun yksinyrittäjät neuvottelevat tai tekevät työehtosopimuksia sellaisen vastapuolen kanssa, jonka yhteenlaskettu vuosiliikevaihto ja/tai taseen loppusumma on yli 2 miljoonaa euroa tai jonka henkilöstön määrä on vähintään 10 henkilöä, tai jos vastapuolia on useita, kun ne yhdessä ylittävät yhden näistä raja-arvoista (29).

| (35) | Neuvotteluvoima voi olla epätasapainossa myös muissa tapauksissa taustalla olevista yksilöllisistä olosuhteista riippuen.







  Esimerkki 6



  Tilanne: Yritykset X, Y ja Z tarjoavat autojen huolto- ja korjauspalveluja. Yrityksen X kokonaisliikevaihto on 700 000 euroa, yrityksen Y 1 miljoona euroa ja yrityksen Z 500 000 euroa. Näissä yrityksissä itsenäisinä palveluntarjoajina työskentelevät yksinyrittäjämekaanikot eivät ole tyytyväisiä huonoon palkkaan ja heikkoihin turvallisuusoloihin, ja päättävät ryhtyä neuvottelemaan yhdessä yritysten X, Y ja Z kanssa työolojaan parantaakseen. Yritykset kieltäytyvät neuvottelemasta ja väittävät, että yksinyrittäjämekaanikkojen kanssa tehdyllä työehtosopimuksella rikottaisiin SEUT-sopimuksen 101 artiklaa.

  Pohdintaa: Sekä yksinyrittäjämekaanikot että autohuoltoyritykset ovat SEUT-sopimuksen 101 artiklassa tarkoitettuja yrityksiä. Neuvotteluvoiman epätasapainoa koskevaa olettamaa ei sovellettaisi, jos yritys X, Y tai Z kävisi neuvotteluja erikseen, koska niiden kaikkien liikevaihto on pienempi kuin näiden suuntaviivojen 34 kohdassa määritelty kahden miljoonan euron raja-arvo. Olettamaa sovelletaan kuitenkin silloin, kun kyseiset kolme yhtiötä neuvottelevat yhdessä, koska näiden kolmen yrityksen yhteenlaskettu liikevaihto ylittää 2 miljoonan euron raja-arvon. Tässä tapauksessa komissio ei puutu yksinyrittäjämekaanikkojen ja kolmen autohuoltoyrityksen välisiin työoloja koskeviin työehtosopimusneuvotteluihin ja -sopimuksiin. |
| --- | --- |

(35)

Esimerkki 6

Tilanne: Yritykset X, Y ja Z tarjoavat autojen huolto- ja korjauspalveluja. Yrityksen X kokonaisliikevaihto on 700 000 euroa, yrityksen Y 1 miljoona euroa ja yrityksen Z 500 000 euroa. Näissä yrityksissä itsenäisinä palveluntarjoajina työskentelevät yksinyrittäjämekaanikot eivät ole tyytyväisiä huonoon palkkaan ja heikkoihin turvallisuusoloihin, ja päättävät ryhtyä neuvottelemaan yhdessä yritysten X, Y ja Z kanssa työolojaan parantaakseen. Yritykset kieltäytyvät neuvottelemasta ja väittävät, että yksinyrittäjämekaanikkojen kanssa tehdyllä työehtosopimuksella rikottaisiin SEUT-sopimuksen 101 artiklaa.

Pohdintaa: Sekä yksinyrittäjämekaanikot että autohuoltoyritykset ovat SEUT-sopimuksen 101 artiklassa tarkoitettuja yrityksiä. Neuvotteluvoiman epätasapainoa koskevaa olettamaa ei sovellettaisi, jos yritys X, Y tai Z kävisi neuvotteluja erikseen, koska niiden kaikkien liikevaihto on pienempi kuin näiden suuntaviivojen 34 kohdassa määritelty kahden miljoonan euron raja-arvo. Olettamaa sovelletaan kuitenkin silloin, kun kyseiset kolme yhtiötä neuvottelevat yhdessä, koska näiden kolmen yrityksen yhteenlaskettu liikevaihto ylittää 2 miljoonan euron raja-arvon. Tässä tapauksessa komissio ei puutu yksinyrittäjämekaanikkojen ja kolmen autohuoltoyrityksen välisiin työoloja koskeviin työehtosopimusneuvotteluihin ja -sopimuksiin.

4.2.   Työehtosopimukset, joita itsenäiset ammatinharjoittajat tekevät kansallisen tai unionin lainsäädännön nojalla

| (36) | Joissakin tapauksissa kansallinen lainsäätäjä on sosiaalisten tavoitteiden vuoksi puuttunut tiettyihin luokkiin kuuluvien yksinyrittäjien neuvotteluvoiman epätasapainoon joko a) myöntämällä tällaisille henkilöille oikeuden neuvotella työehtosopimuksia tai b) jättämällä tiettyä ammattia harjoittavien yksinyrittäjien tekemät työehtosopimukset kansallisen kilpailulainsäädännön soveltamisalan ulkopuolelle. Silloin kun tällaisella kansallisella lainsäädännöllä pyritään sosiaalisiin tavoitteisiin, komissio ei puutu työoloja koskeviin työehtosopimuksiin, joissa osallisina on tällaisen lainsäädännön soveltamisalaan kuuluvia yksinyrittäjien luokkia.







  Esimerkki 7



  Tilanne: Jäsenvaltion A kansallisessa kilpailulainsäädännössä jätetään sen soveltamisalan ulkopuolelle tiettyjen kulttuurialan itsenäisten ammatinharjoittajien tekemät sopimukset.

  Pohdintaa: Jäsenvaltio A on ottanut käyttöön alakohtaisen poikkeuksen kansallisesta kilpailulainsäädännöstä sosiaalisten tavoitteiden vuoksi. Tämä tarkoittaa, että poikkeuksen kattamien henkilöiden ja niiden yritysten, joille he tarjoavat palvelujaan, välisiä työehtosopimuksia ei kansallisen kilpailulainsäädännön perusteella pidetä kilpailun vastaisina. Näin ollen komissio ei puutu työehtosopimuksiin, joita yksinyrittäjät ovat tehneet näiden kansallisten toimenpiteiden nojalla.


  Esimerkki 8



  Tilanne: Jäsenvaltion B työlainsäädännössä vahvistetaan itsenäisinä ammatinharjoittajina toimivien audiovisuaalisten kääntäjien oikeus käydä työehtosopimusneuvotteluja niiden yritysten kanssa, joille he tarjoavat palvelujaan.

  Pohdintaa: Jäsenvaltion B kansallinen lainsäätäjä on myöntänyt oikeuden käydä työehtosopimusneuvotteluja nimenomaisesti tietyille itsenäisille ammatinharjoittajille eli audiovisuaalisille kääntäjille. Tällä sosiaaliseen tavoitteeseen pyrkivällä kansallisella lainsäädännöllä pyritään korjaamaan epätasapainoa kyseisten itsenäisten ammatinharjoittajien neuvotteluvoimassa suhteessa yrityksiin, joille he tarjoavat palvelujaan. Näin ollen komissio ei puutu työehtosopimuksiin, joita yksinyrittäjinä toimivat audiovisuaaliset kääntäjät ovat tehneet kansallisen lainsäädännön nojalla. |
| --- | --- |

(36)

Esimerkki 7

Tilanne: Jäsenvaltion A kansallisessa kilpailulainsäädännössä jätetään sen soveltamisalan ulkopuolelle tiettyjen kulttuurialan itsenäisten ammatinharjoittajien tekemät sopimukset.

Pohdintaa: Jäsenvaltio A on ottanut käyttöön alakohtaisen poikkeuksen kansallisesta kilpailulainsäädännöstä sosiaalisten tavoitteiden vuoksi. Tämä tarkoittaa, että poikkeuksen kattamien henkilöiden ja niiden yritysten, joille he tarjoavat palvelujaan, välisiä työehtosopimuksia ei kansallisen kilpailulainsäädännön perusteella pidetä kilpailun vastaisina. Näin ollen komissio ei puutu työehtosopimuksiin, joita yksinyrittäjät ovat tehneet näiden kansallisten toimenpiteiden nojalla.

Esimerkki 8

Tilanne: Jäsenvaltion B työlainsäädännössä vahvistetaan itsenäisinä ammatinharjoittajina toimivien audiovisuaalisten kääntäjien oikeus käydä työehtosopimusneuvotteluja niiden yritysten kanssa, joille he tarjoavat palvelujaan.

Pohdintaa: Jäsenvaltion B kansallinen lainsäätäjä on myöntänyt oikeuden käydä työehtosopimusneuvotteluja nimenomaisesti tietyille itsenäisille ammatinharjoittajille eli audiovisuaalisille kääntäjille. Tällä sosiaaliseen tavoitteeseen pyrkivällä kansallisella lainsäädännöllä pyritään korjaamaan epätasapainoa kyseisten itsenäisten ammatinharjoittajien neuvotteluvoimassa suhteessa yrityksiin, joille he tarjoavat palvelujaan. Näin ollen komissio ei puutu työehtosopimuksiin, joita yksinyrittäjinä toimivat audiovisuaaliset kääntäjät ovat tehneet kansallisen lainsäädännön nojalla.

| (37) | Vastaavasti unionin lainsäädännössä voidaan tunnustaa tiettyjen yksinyrittäjien oikeus nojautua työehtosopimuksiin epätasapainon korjaamiseksi neuvotteluvoimassa suhteessa niiden vastapuoleen tai vastapuoliin. |
| --- | --- |

(37)

| (38) | Tästä on esimerkkinä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2019/790 (30) (tunnettu ”tekijänoikeusdirektiivinä”) vahvistettu periaate, jonka mukaan tekijöillä ja esittävillä taitelijoilla (31) on oikeus asianmukaiseen ja oikeasuhteiseen korvaukseen, kun he lisensoivat tai siirtävät yksinoikeutensa tekijänoikeudella ja lähioikeuksilla suojattujen teostensa ja muun aineistonsa hyödyntämiseen (32). Tekijät ja esittävät taiteilijat ovat yleensä heikommassa sopimusasemassa kuin heidän vastapuolensa (33), ja direktiivissä (EU) 2019/790 säädetään mahdollisuudesta vahvistaa heidän sopimusasemaansa, jotta heille varmistetaan sopiva korvaus heidän teostensa hyödyntämistä koskevissa sopimuksissa (34). Direktiivissä (EU) 2019/790 annetaan jäsenvaltioille joustavuutta panna tämä periaate täytäntöön erilaisilla mekanismeilla (mukaan lukien työehtosopimusneuvotteluilla), kunhan ne ovat unionin lainsäädännön mukaisia (35). |
| --- | --- |

(38)

| (39) | Näiden suuntaviivojen 38 kohdassa mainittujen direktiivin (EU) 2019/790 säännösten mukaisesti, ja rajoittamatta kyseisen direktiivin muiden säännösten soveltamista, komissio ei puutu yksinyrittäjinä toimivien tekijöiden tai esittävien taiteilijoiden vastapuolensa tai vastapuoltensa kanssa tekemiin työehtosopimuksiin, jotka perustuvat kyseisen direktiivin nojalla hyväksyttyihin kansallisiin toimenpiteisiin. |
| --- | --- |

(39)

| (40) | Näiden suuntaviivojen 39 kohtaa ei sovelleta yhteishallinnointiorganisaatioiden tai riippumattomien hallinnointiyhteisöjen toiminnan yhteydessä käytäviin kollektiivisiin neuvotteluihin (36), koska näihin toimintoihin sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2014/26/EU (37), jota sovelletaan rajoittamatta unionin kilpailusääntöjen soveltamista (38).







  Esimerkki 9



  Tilanne: Yritys Y kustantaa sanoma- ja aikakauslehtiä. Useat freelancereina työskentelevät toimittajat tuottavat artikkeleita yrityksen julkaisuja varten. Yritys Y maksaa toimittajille korvauksen sanoma- tai aikakauslehdissä julkaistujen artikkelien perusteella. Toimittajat eivät ole tyytyväisiä yritykseltä Y saamansa korvauksen tasoon, joten ne neuvottelevat kollektiivisesti ja sopivat yrityksen Y kanssa sen maksamien tekijänkorvausten (korvausten) korottamisesta 20 prosentilla.

  Pohdintaa: Näiden suuntaviivojen mukaisesti komissio ei puutu yksinyrittäjätoimittajien (freelancereiden) ja yrityksen Y tekemään työehtosopimukseen, koska sopimus tehdään direktiivin (EU) 2019/790 mukaisesti. |
| --- | --- |

(40)

Esimerkki 9

Tilanne: Yritys Y kustantaa sanoma- ja aikakauslehtiä. Useat freelancereina työskentelevät toimittajat tuottavat artikkeleita yrityksen julkaisuja varten. Yritys Y maksaa toimittajille korvauksen sanoma- tai aikakauslehdissä julkaistujen artikkelien perusteella. Toimittajat eivät ole tyytyväisiä yritykseltä Y saamansa korvauksen tasoon, joten ne neuvottelevat kollektiivisesti ja sopivat yrityksen Y kanssa sen maksamien tekijänkorvausten (korvausten) korottamisesta 20 prosentilla.

Pohdintaa: Näiden suuntaviivojen mukaisesti komissio ei puutu yksinyrittäjätoimittajien (freelancereiden) ja yrityksen Y tekemään työehtosopimukseen, koska sopimus tehdään direktiivin (EU) 2019/790 mukaisesti.

---

(1)  Tämä määritelmä ei vaikuta ”työehtosopimuksen” määritelmään, jota jäsenvaltioissa käytetään työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun yhteydessä.

(2)  ”Työtä välittävä digitaalinen alusta” määritellään kuten ehdotuksessa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi työolojen parantamisesta alustatyössä, COM(2021) 762 final (ehdotus alustatyödirektiiviksi). Komissio harkitsee tarvetta päivittää näissä suuntaviivoissa käytettyä määritelmää, jos saman termin määritelmä alustatyötä koskevan direktiivin hyväksytyssä versiossa poikkeaa siitä olennaisesti.

(3)  SEUT-sopimuksen VII osaston 1 luvun 1 jakso sekä SEU-sopimuksen ja SEUT-sopimuksen pöytäkirja N:o 27.

(4)  Työolojen parantaminen ja asianmukainen sosiaalinen suojelu ovat keskeisiä periaatteita myös Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa, jonka mukaan ”työmarkkinaosapuolia on kuultava talous-, työllisyys- ja sosiaalipolitiikkojen suunnittelussa ja täytäntöönpanossa kansallisia käytäntöjä noudattaen” ja niitä on ”kannustettava neuvottelemaan ja laatimaan työehtosopimuksia niiden kannalta merkityksellisissä asioissa”. Ks. Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin 8 kohta, https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/economy-works-people/jobs-growth-and-investment/european-pillar-social-rights/european-pillar-social-rights-20-principles_fi .

(5)  Tuomio 21. syyskuuta 1999, Albany International BV v. Stichting Bedrijfspensioenfonds Textielindustrie, C-67/96, EU:C:1999:430, 59 kohta. Ks. myös tuomio 4. joulukuuta 2014, FNV Kunsten Informatie en Media v. Staat der Nederlanden, C-413/13, EU:C:2014:2411, 22 kohta; tuomio 11. joulukuuta 2007, International Transport Workers’ Federation ja Suomen Merimies-Unioni v. Viking Line ABP ja OÜ Viking Line Eesti, C-438/05, EU:C:2007:772, 49 kohta; tuomio 9. heinäkuuta 2009, 3F v. Euroopan yhteisöjen komissio, C-319/07, EU:C:2009:435, 50 kohta.

(6)  Tuomio 4. joulukuuta 2014, FNV Kunsten Informatie en Media v. Staat der Nederlanden, C-413/13, ECLI:EU:C:2014:2411, 23 kohta; tuomio 21. syyskuuta 1999, Albany International BV v. Stichting Bedrijfspensioenfonds Textielindustrie, C-67/96, EU:C:1999:430, 60 kohta; tuomio 21. syyskuuta 1999, Brentjens’ Handelsonderneming BV v. Stichting Bedrijfspensioenfonds voor de Handel in Bouwmaterialen, C-115/97, EU:C:1999:434, 57 kohta; tuomio 21. syyskuuta 1999, Maatschappij Drijvende Bokken BV v. Stichting Pensioenfonds voor de Vervoer- en Havenbedrijven, C-219/97, EU:C:1999:437, 47 kohta; tuomio 12. syyskuuta 2000, Pavel Pavlov ym. v. Stichting Pensioenfonds Medische Specialisten, C-180/98, EU:C:2000:428, 67 kohta; tuomio 21. syyskuuta 2000, Hendrik van der Woude v. Stichting Beatrixoord, C-222/98, EU:C:2000:475, 22 kohta; tuomio 3. maaliskuuta 2011, AG2R Prévoyance v. Beaudout Père et Fils SARL, C-437/09, EU:C:2011:112, 29 kohta.

(7)  Tuomio 23. huhtikuuta 1991, Klaus Höfner ja Fritz Elser v. Macrotron GmbH, C-41/90, EU:C:1991:161, 21 kohta; tuomio 16. marraskuuta 1995, Fédération Française des Sociétés d'Assurance, Société Paternelle-Vie, Union des Assurances de Paris-Vie ja Caisse d'Assurance et de Prévoyance Mutuelle des Agriculteurs v. Ministère de l'Agriculture et de la Pêche, C-244/94, EU:C:1995:392, 14 kohta; tuomio 11. joulukuuta 1997, Job Centre coop. arl., C-55/96, EU:C:1997:603, 21 kohta.

(8)  Tuomio 4. joulukuuta 2014, FNV Kunsten Informatie en Media v. Staat der Nederlanden, C-413/13, EU:C:2014:2411, 27 kohta; tuomio 28. helmikuuta 2013, Ordem dos Técnicos Oficiais de Contas v. Autoridade da Concorrência, C-1/12, EU:C:2013:127, 36 ja 37 kohta; tuomio 14. joulukuuta 2006, Confederación Española de Empresarios de Estaciones de Servicio v. Compañía Española de Petróleos SA, C-217/05, EU:C:2006:784, 45 kohta.

(9)  Tuomio 4. joulukuuta 2014, FNV Kunsten Informatie en Media v. Staat der Nederlanden, C-413/13, EU:C:2014:2411, 30, 31 ja 42 kohta.

(10)  Tuomio 4. joulukuuta 2014, FNV Kunsten Informatie en Media v. Staat der Nederlanden, C-413/13, EU:C:2014:2411, 36 ja 37 kohta.

(11)  Covid-19-kriisi on tehnyt monista yksinyrittäjistä entistä haavoittuvampia, kun ansionmenetysten aiheuttama tilanne on entisestään pahentunut heikkojen tai olemattomien kansallisten sosiaaliturvajärjestelmien ja kohdennettujen tukitoimien puutteen vuoksi. Ks. Euroopan parlamentin mietintö 13. lokakuuta 2021 taiteilijoiden tilanteesta ja kulttuurialan elpymisestä EU:ssa (2020/2261(INI)), kulttuuri- ja koulutusvaliokunta, https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/A-9-2021-0283_FI.html .

(12)  Tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan työsuhteen olennainen ominaispiirre on se, että henkilö tekee tietyn ajanjakson ajan toiselle ja tämän johdon alaisena suorituksia vastiketta vastaan. On syytä huomata, että henkilön luokittelu ”työntekijäksi” tai ”itsenäiseksi ammatinharjoittajaksi” tehdään pääasiassa tapauskohtaisesti kansallisen lainsäädännön mukaisesti ottaen huomioon tuomioistuimen oikeuskäytäntö. Ks. tuomio 4. joulukuuta 2014, FNV Kunsten Informatie en Media v. Staat der Nederlanden, C-413/13, EU:C:2014:2411, 34 kohta; tuomio 21. helmikuuta 2013, L. N. v. Styrelsen for Videregående Uddannelser og Uddannelsesstøtte, C-46/12, EU:C:2013:97, 40 kohta; tuomio 10. syyskuuta 2014, Iraklis Haralambidis v. Calogero Casilli, C-270/13, EU:C:2014:2185, 28 kohta; tuomio 16. heinäkuuta 2020, Governo della Repubblica italiana (Italialaisen rauhantuomarin asema), C-658/18, EU:C:2020:572.

(13)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1308/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 922/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671), 206–210 artikla; Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1379/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, kalastus- ja vesiviljelytuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (EY) N:o 1184/2006 ja (EY) N:o 1224/2009 muuttamisesta sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 104/2000 kumoamisesta (EUVL L 354, 28.12.2013, s. 1), 40 ja 41 artikla.

(14)  Komission antama tiedonanto Suuntaviivat perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan soveltamisesta (EUVL C 101, 27.4.2004, s. 97), 34 kohta.

(15)  Suuntaviivat kattavat esimerkiksi koordinoinnin vastapuolten välillä niiden päättäessä maksettavan korvauksen vaihteluvälistä, jonka puitteissa ne voivat neuvotella yksinyrittäjien kanssa työehtosopimusneuvotteluissa. Tällainen koordinointi kuuluu suuntaviivojen soveltamisalaan siltä osin kuin se on tarpeen ja oikeasuhteista työehtosopimusneuvottelujen tai työehtosopimuksen tekemisen kannalta (16 kohta) eikä se muodosta kilpailunvastaista sopimusta (17 kohta). Kilpailunvastainen sopimus voi syntyä esimerkiksi silloin, kun vastapuolet käyttävät tällaisen koordinoinnin kautta vaihdettuja tietoja lähtökohtana vahvistaakseen yksipuolisesti saman korvauksen käyttämilleen yksinyrittäjille. Tähän käytäntöön ei voida soveltaa näitä suuntaviivoja, koska se ylittää sen, mikä on tarpeen ja oikeasuhteista työehtosopimusneuvottelujen käymiseksi yksinyrittäjien kanssa.

(16)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2011/83/EU, annettu 25 päivänä lokakuuta 2011, kuluttajan oikeuksista ja neuvoston direktiivin 93/13/ETY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 1999/44/EY muuttamisesta sekä neuvoston direktiivin 85/577/ETY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 97/7/EY kumoamisesta (EUVL L 304, 22.11.2011, s. 64), 2 artiklan 1 kohta.

(17)  Kilpailunrajoitus voi myös vallita, jos työehtosopimuksella säännellään muita seikkoja kuin työoloja, kuten aukioloaikoja, joiden aikana kyseiset kolme alustaa tarjoavat palvelujaan.

(18)  Tuomio 4. joulukuuta 2014, FNV Kunsten Informatie en Media v. Staat der Nederlanden, C-413/13, EU:C:2014:2411; tuomio 21. syyskuuta 1999, Albany International BV v. Stichting Bedrijfspensioenfonds Textielindustrie, C-67/96, EU:C:1999:430.

(19)  Tuomio 4. joulukuuta 2014, FNV Kunsten Informatie en Media v. Staat der Nederlanden, C-413/13, EU:C:2014:2411, 31 ja 42 kohta.

(20)  Tuomio 4. joulukuuta 2014, FNV Kunsten Informatie en Media v. Staat der Nederlanden, C-413/13, EU:C:2014:2411, 32 kohta.

(21)  Tuomio 4. joulukuuta 2014, FNV Kunsten Informatie en Media v. Staat der Nederlanden, C-413/13, EU:C:2014:2411, 33 kohta; tuomio 14. joulukuuta 2006, Confederación Española de Empresarios de Estaciones de Servicio v. Compañía Española de Petróleos SA, C-217/05, EU:C:2006:784, 43 ja 44 kohta.

(22)  Näiden suuntaviivojen 3 ja 4 jaksossa mainitut yksinyrittäjien luokat voivat olla päällekkäisiä. Jotkut yksinyrittäjät voivat näin ollen kuulua useampaan kuin yhteen näistä luokista.

(23)  Esimerkkeinä Saksa, jonka työehtosopimuksista annetun lain, sellaisena kuin se on julkaistuna 25. elokuuta 1969 (Saksan liittovaltion virallinen lehti I, s. 1323) ja viimeksi muutettuna 20. toukokuuta 2020 annetun lain 8 §:llä (Saksan liittovaltion virallinen lehti I, s. 1055), 12a jaksossa, tai Espanja, jonka itsenäisen ammatinharjoittamisen asemasta 11. heinäkuuta 2007 annetun lain 20/2007 (virallinen lehti nro 166, 12. heinäkuuta 2007, s. 29964–29978) 11 §:ssä on molemmissa käytetty kriteerinä taloudellista riippuvuutta.

(24)  Tämä pätee myös silloin, kun yksinyrittäjä tarjoaa palvelujaan vastapuolelle alle vuoden ajan.

(25)  Ks. esim. artikla 14, Alankomaiden teatteri- ja tanssialan työehtosopimus, jonka osapuolet ovat Kunstenbond (taiteilijaliitto) ja Nederlandse Associatie voor Podiumkunsten (Alankomaiden näyttämötaiteen järjestö) ja joka kattaa 1. tammikuuta 2022 ja 31. joulukuuta 2023 välisen ajan, saatavilla osoitteessa https://napk.nl/wp-content/uploads/2022/03/Cao-TD-2022-2023-V1_ENG_v.2.pdf; ja ks. artikla 2, ammattitoimittajia koskeva työehtosopimus, jonka osapuolet ovat Gospodarska zbornica Slovenije (Slovenian kauppa- ja teollisuuskamari), Svet RTV Slovenija (Slovenian yleisradiokomitea), Združenje radijskih postaj Slovenije ter (Slovenian radioasemien liitto) ja Sindikat novinarjev Slovenije (Slovenian toimittajien ammattijärjestö), saatavilla osoitteessa http://www.pisrs.si/Pis.web/pregledPredpisa?id=KOLP49.

(26)  Yksityiskohtainen katsaus yhdeksän EU:n jäsenvaltion, Sveitsin ja Yhdistyneen kuningaskunnan oikeuskäytännöistä on julkaisussa Hießl, C., ”Case Law on the Classification of Platform Workers: Cross-European Comparative Analysis and Tentative Conclusions”, Comparative Labour Law & Policy Journal, 2. toukokuuta 2021, https://papers.ssrn.com/sol3/papers.cfm?abstract_id=3839603.

(27)  Ks. esim. Espanjassa 11. toukokuuta 2021 annettu kuninkaan asetus 9/2021 kuninkaan lain tasoisella 23. lokakuuta 2015 annetulla asetuksella 2/2015 hyväksytyn työntekijöiden asemasta annetun lain uudelleenlaaditun tekstin muuttamisesta digitaalisilla alustoilla jakelupalveluita tuottavien henkilöiden työntekijöiden oikeuksien takaamiseksi, virallinen lehti N:o 113, 12. toukokuuta 2021, s. 56733–56738; tai Kreikassa laki 4808/2021 työsuojelusta – riippumattoman työsuojeluviranomaisen perustaminen – Kansainvälisen työjärjestön yleissopimuksen nro 190 ratifiointi väkivallan ja häirinnän poistamiseksi työelämässä – Kansainvälisen työjärjestön yleissopimuksen nro 187 ratifiointi työterveyden ja turvallisuuden edistämisen puitteiden laatimiseksi – Työ- ja yksityiselämän tasapainottamisesta 20 päivänä kesäkuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/1158 sekä muiden työ- ja sosiaaliministeriön säädösten ja muiden kiireellisten järjestelyjen täytäntöönpano, virallinen lehti A 101/19-6-2021.

(28)  Näitä suuntaviivoja ei pitäisi tulkita siten, että niissä vahvistetaan jokin komission (positiivinen) täytäntöönpanoa koskeva ensisijainen tavoite yksinyrittäjien ja niiden vastapuolen tai vastapuolten välisten työehtosopimusneuvotteluiden ja sopimusten osalta silloin kun tällaista epätasapainoa neuvotteluvoimassa ei ole olemassa.

(29)  Laskettu mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä 6. toukokuuta 2003 annetun komission suosituksen (EUVL L 124, 20.5.2003, s. 36) liitteen 1 osaston mukaisesti.

(30)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/790, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2019, tekijänoikeudesta ja lähioikeuksista digitaalisilla sisämarkkinoilla ja direktiivien 96/9/EY ja 2001/29/EY muuttamisesta (EUVL L 130, 17.5.2019, s. 92).

(31)  Direktiivin (EU) 2019/790 18 artiklan soveltamisalaan kuuluvat kaikki tekijät ja esittävät taiteilijat lukuun ottamatta tietokoneohjelmien oikeudellisesta suojasta 23 päivänä huhtikuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/24/EY (EUVL L 111, 5.5.2009, s. 16) 2 artiklassa tarkoitettuja tietokoneohjelman tekijöitä. Direktiivin (EU) 2019/790 23 artiklan 2 kohta.

(32)  Direktiivin (EU) 2019/790 johdanto-osan 72 kappale ja 18 artiklan 1 kohta. Ks. myös direktiivin johdanto-osan 73 kappale, jonka mukaan tekijöiden ja esittävien taiteilijoiden korvauksen olisi oltava ”asianmukainen ja oikeasuhteinen lisensoitujen tai siirrettyjen oikeuksien tosiasialliseen tai mahdolliseen taloudelliseen arvoon nähden, kun otetaan huomioon tekijän tai esittävän taiteilijan panostus koko teoksessa tai muussa suojatussa aineistossa ja kaikki muut tapauksen olosuhteet, kuten markkinakäytännöt tai teoksen tosiasiallinen hyödyntäminen”.

(33)  Direktiivin (EU) 2019/790 johdanto-osan 72 kappale.

(34)  Kollektiivista sopimista voidaan käyttää myös tapauksissa, joista säädetään direktiivin (EU) 2019/790 19 artiklan 5 kohdassa, 20 artiklan 1 kohdassa ja 22 artiklan 5 kohdassa.

(35)  Direktiivin (EU) 2019/790 18 artiklan 2 kohta ja johdanto-osan 73 kappale. Johdanto-osan 73 kappaleessa nimenomaisesti todetaan, että ”jäsenvaltioiden olisi voitava vapaasti panna täytäntöön asianmukaisen ja oikeasuhteisen korvauksen periaate erilaisilla olemassa olevilla tai äskettäin käyttöön otetuilla mekanismeilla, joihin voivat sisältyä kollektiivinen sopiminen ja muut mekanismit, edellyttäen, että tällaiset mekanismit ovat sovellettavan unionin oikeuden mukaisia.”

(36)  ”Yhteishallinnointiorganisaatiolla” tarkoitetaan organisaatiota, joka on lakisääteisesti taikka siirron, lisenssin tai jonkin muun sopimusjärjestelyn nojalla valtuutettu ainoana tai pääasiallisena tarkoituksenaan hallinnoimaan tekijänoikeutta tai tekijänoikeuden lähioikeuksia useamman kuin yhden oikeudenhaltijan puolesta näiden oikeudenhaltijoiden yhteisen edun mukaisesti ja joka täyttää yhden tai molemmat seuraavista kriteereistä: a) se on jäsentensä omistuksessa tai määräysvallassa; b) se on voittoa tavoittelematon organisaatio.

”Riippumattomalla hallinnointiyhteisöllä” tarkoitetaan organisaatiota, joka on lakisääteisesti taikka siirron, lisenssin tai jonkin muun sopimusjärjestelyn nojalla valtuutettu ainoana tai pääasiallisena tarkoituksenaan hallinnoimaan tekijänoikeutta tai tekijänoikeuden lähioikeuksia useamman kuin yhden oikeudenhaltijan puolesta näiden oikeudenhaltijoiden yhteisen edun mukaisesti ja joka a) ei ole suoraan tai välillisesti, kokonaan tai osittain oikeudenhaltijoiden omistuksessa tai määräysvallassa ja b) on voittoa tavoitteleva järjestö. Direktiivin 2014/26/EU 3 artiklan a ja b alakohta (katso alaviite 37).

(37)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/26/EU, annettu 26 päivänä helmikuuta 2014, tekijänoikeuden ja lähioikeuksien kollektiivisesta hallinnoinnista sekä usean valtion alueen kattavasta musiikkiteosten oikeuksien lisensioinnista verkkokäyttöä varten sisämarkkinoilla (EUVL L 84, 20.3.2014, s. 72).

(38)  Direktiivin 2014/26/EU johdanto-osan 56 kappale.

---

| 30.9.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 374/14 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 374/14

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia M.10629 – CSL / VIFOR PHARMA)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2022/C 374/03)

Komissio päätti 31. toukokuuta 2022 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen sisämarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa ainoastaan englanniksi, ja se julkistetaan sen jälkeen, kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla

| — | komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32022M10629. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta. |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32022M10629. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta.

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

| 30.9.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 374/15 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 374/15

---

Euron kurssi (1)

29. syyskuuta 2022

(2022/C 374/04)

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 0,9706 |
| JPY | Japanin jeniä | 140,46 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4365 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,89485 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 10,9580 |
| CHF | Sveitsin frangia | 0,9538 |
| ISK | Islannin kruunua | 140,10 |
| NOK | Norjan kruunua | 10,4518 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 24,687 |
| HUF | Unkarin forinttia | 421,93 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,8570 |
| RON | Romanian leuta | 4,9481 |
| TRY | Turkin liiraa | 18,0000 |
| AUD | Australian dollaria | 1,4982 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,3294 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 7,6192 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,7040 |
| SGD | Singaporen dollaria | 1,3961 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 388,34 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 17,4466 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 6,9223 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,5280 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 14 735,97 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,4992 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 56,860 |
| RUB | Venäjän ruplaa | |
| THB | Thaimaan bahtia | 36,946 |
| BRL | Brasilian realia | 5,2521 |
| MXN | Meksikon pesoa | 19,5779 |
| INR | Intian rupiaa | 79,3140 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

0,9706

JPY

Japanin jeniä

140,46

DKK

Tanskan kruunua

7,4365

GBP

Englannin puntaa

0,89485

SEK

Ruotsin kruunua

10,9580

CHF

Sveitsin frangia

0,9538

ISK

Islannin kruunua

140,10

NOK

Norjan kruunua

10,4518

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

24,687

HUF

Unkarin forinttia

421,93

PLN

Puolan zlotya

4,8570

RON

Romanian leuta

4,9481

TRY

Turkin liiraa

18,0000

AUD

Australian dollaria

1,4982

CAD

Kanadan dollaria

1,3294

HKD

Hongkongin dollaria

7,6192

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,7040

SGD

Singaporen dollaria

1,3961

KRW

Etelä-Korean wonia

1 388,34

ZAR

Etelä-Afrikan randia

17,4466

CNY

Kiinan juan renminbiä

6,9223

HRK

Kroatian kunaa

7,5280

IDR

Indonesian rupiaa

14 735,97

MYR

Malesian ringgitiä

4,4992

PHP

Filippiinien pesoa

56,860

RUB

Venäjän ruplaa

THB

Thaimaan bahtia

36,946

BRL

Brasilian realia

5,2521

MXN

Meksikon pesoa

19,5779

INR

Intian rupiaa

79,3140

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

| 30.9.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 374/16 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 374/16

---

Yhteenveto Euroopan komission päätöksistä, jotka koskevat kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (REACH) liitteessä XIV lueteltujen aineiden markkinoille käyttöön saattamista ja/tai käyttöä koskevia lupia

(Julkaistu asetuksen (EY) N:o 1907/2006 (1)
  64 artiklan 9 kohdan nojalla)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2022/C 374/05)

Lupien myöntämispäätökset

| Päätök-sen viite (2) | Päätök-sen päivä-määrä | Aineen nimi | Luvanhaltija | Luvan numero | Hyväksytty käyttötarkoitus | Uudelleen-tarkastelujakson päättymispäivä | Päätöksen perustelut |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| C(2022) 6701 | 23. syyskuuta 2022 | Kromitrioksidi
  EY-numero 215-607-8, CAS-numero 1333-82-0 | Salzgitter Flachstahl GmbH, Eisenhüttenstraße 99, 38239 Salzgitter, Saksa | REACH/22/32/0 | Funktionaalinen kromipinnoitus kromitrioksidilla suljetuissa reaktorijärjestelmissä ”tavanomaisen” kovakromipinnoitteen tuottamiseksi työvalsseihin, joita käytetään terästeollisuudessa kylmävalssattujen korkealaatuisten teksturoitujen metallilevyjen esivalmistukseen | 31. joulukuuta 2032 | Asetuksen (EY) N:o 1907/2006 60 artiklan 4 kohdan mukaisesti sosioekonomiset hyödyt ylittävät aineen käytöstä ihmisten terveydelle ja ympäristölle aiheutuvan riskin, eikä soveltuvia vaihtoehtoisia aineita tai tekniikoita ole saatavilla. |
| REACH/22/32/1 | Funktionaalinen kromipinnoitus Pretex® kromitrioksidilla suljetuissa reaktorijärjestelmissä muunneltavien puolipallon muotoisten pintarakenteiden tuottamiseksi työvalsseihin, joita käytetään terästeollisuudessa kylmävalssattujen korkealaatuisten teksturoitujen metallilevyjen valmistukseen |

Päätök-sen viite (2)

Päätök-sen päivä-määrä

Aineen nimi

Luvanhaltija

Luvan numero

Hyväksytty käyttötarkoitus

Uudelleen-tarkastelujakson päättymispäivä

Päätöksen perustelut

C(2022) 6701

23. syyskuuta 2022

Kromitrioksidi

EY-numero 215-607-8, CAS-numero 1333-82-0

Salzgitter Flachstahl GmbH, Eisenhüttenstraße 99, 38239 Salzgitter, Saksa

REACH/22/32/0

Funktionaalinen kromipinnoitus kromitrioksidilla suljetuissa reaktorijärjestelmissä ”tavanomaisen” kovakromipinnoitteen tuottamiseksi työvalsseihin, joita käytetään terästeollisuudessa kylmävalssattujen korkealaatuisten teksturoitujen metallilevyjen esivalmistukseen

31. joulukuuta 2032

Asetuksen (EY) N:o 1907/2006 60 artiklan 4 kohdan mukaisesti sosioekonomiset hyödyt ylittävät aineen käytöstä ihmisten terveydelle ja ympäristölle aiheutuvan riskin, eikä soveltuvia vaihtoehtoisia aineita tai tekniikoita ole saatavilla.

REACH/22/32/1

Funktionaalinen kromipinnoitus Pretex® kromitrioksidilla suljetuissa reaktorijärjestelmissä muunneltavien puolipallon muotoisten pintarakenteiden tuottamiseksi työvalsseihin, joita käytetään terästeollisuudessa kylmävalssattujen korkealaatuisten teksturoitujen metallilevyjen valmistukseen

---

(1)  EUVL L 396, 30.12.2006, s. 1.

(2)  Päätös on saatavilla lupia käsittelevällä Euroopan komission verkkosivustolla Authorisation (europa.eu).

---

JÄSENVALTIOIDEN TIEDOTTEET

| 30.9.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 374/17 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 374/17

---

Tiedot, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet kalastuksen lopettamisesta

(2022/C 374/06)

Unionin valvontajärjestelmästä, jonka tarkoituksena on varmistaa yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattaminen, 20 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1224/2009 (1) 35 artiklan 3 kohdan mukaisesti on tehty päätös seuraavassa taulukossa määritellyn kalastuksen lopettamisesta:

| Kalastuksen lopettamisen päivämäärä ja kellonaika | 16.8.2022 |
| --- | --- |
| Kesto | 16.8.2022–31.12.2022 |
| Jäsenvaltio | Irlanti |
| Kalakanta tai kalakantaryhmä | ALB/AN05N |
| Laji | Valkotonnikala (Thunnus alalunga) |
| Alue | Atlantin valtameri linjan 5° N pohjoispuolella |
| Kalastusalustyyppi/-tyypit | – |
| Viitenumero | 05/TQ109 |

Kalastuksen lopettamisen päivämäärä ja kellonaika

16.8.2022

Kesto

16.8.2022–31.12.2022

Jäsenvaltio

Irlanti

Kalakanta tai kalakantaryhmä

ALB/AN05N

Laji

Valkotonnikala (Thunnus alalunga)

Alue

Atlantin valtameri linjan 5° N pohjoispuolella

Kalastusalustyyppi/-tyypit

–

Viitenumero

05/TQ109

---

(1)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 1.

---

V Ilmoitukset

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

| 30.9.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 374/18 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 374/18

---

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

(2022/C 374/07)

Tämä tiedonanto julkaistaan komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 (1) 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

VAKIOMUUTOKSEN HYVÄKSYNNÄN TIEDOKSI ANTAMINEN

”Alsace grand cru Muenchberg”

PDO-FR-A0417-AM02

Tiedonannon päivämäärä: 20.7.2022

HYVÄKSYTYN MUUTOKSEN KUVAUS JA PERUSTELUT

1.   Lisämaininta

Tuote-eritelmän I luvun II jakson 1 kohtaan on lisätty seuraavat yleisesti käytetyt lajikenimet: ”Sylvaner” ja ”Pinot Noir” sekä vastaavat rypälelajikkeiden viralliset nimet ”Sylvaner B” ja ”Pinot Noir N”.

Yleisesti käytetty lajikenimi ”Sylvaner” on lisätty, koska se jäi pois tuote-eritelmän ensimmäisestä versiosta. Ensimmäisen version I luvun X jakson 1 kohdan b alakohdassa mainitaan, että sallittuja rypälelajikkeita voidaan viiniyttää ja pitää kaupan lajikenimillä. Vastaava yleisesti käytetty lajikenimi oli kuitenkin jäänyt merkitsemättä mahdollisten lajikenimien luetteloon. Tuote-eritelmän ensimmäisen version hyväksymisen jälkeen annetussa kansallisessa päätöksessä Sylvaner B lisättiin niiden rypälelajikkeiden joukkoon, joista voidaan valmistaa alkuperänimityksellä ”Alsace grand cru Zotzenberg” varustettuja viinejä. Tässä yhteydessä otettiin huomioon paikalliset käytännöt ja kyseisten viinien maine.

Yleisesti käytetty lajikenimi ”Pinot Noir” on lisätty tuote-eritelmään, sillä eräiden alkuperänimitysten ”Alsace grand cru” osalta on jätetty kansallisella tasolla kuohumattomia punaviinejä koskeva hyväksymishakemus. Kyseinen punaviinin hyväksymistä koskeva hakemus perustuu nimitysten ”Alsace grand cru” osalta määritellyillä lohkoilla kasvaneista Pinot Noir N -lajikkeen rypäleistä valmistettujen viinien tunnettuuteen, maineeseen ja ominaisuuksiin. Pinot Noir N on ainoa tällaisille punaviineille sallittu rypälelajike.

Tuote-eritelmän I luvun II jakson 1 kohtaan on lisätty yleisesti käytettyä lajikenimeä ”Muscat” vastaaviin rypälelajikkeisiin ”Muscats à petits grains” väriä kuvaavat sanat ”blancs” ja ”roses”, koska ne jäivät pois tuote-eritelmän edellisestä versiosta.

Nämä muutokset eivät aiheuta muutoksia yhtenäiseen asiakirjaan.

2.   Tuotetyypit

Tuote-eritelmän I luvun III jakson tekstiä on muutettu niin, että tässä tuote-eritelmässä tarkoitetut tarkistetut alkuperänimitykset eivät ole enää yksinomaan varattuja kuohumattomille valkoviineille.

Erityisesti mainitaan kuohumattomille valko- ja punaviineille varatut tarkistetut alkuperänimitykset ”Alsace grand cru” (”Alsace grand cru Hengst”, ”Alsace grand cru Kirchberg de Barr”).

Muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

3.   Maantieteellinen alue

Tuote-eritelmän I luvun IV jakson 1 kohtaan on lisätty kappale, jossa viitataan päivämääriin, joina INAOn toimivaltainen kansallinen komitea vahvisti maantieteellisen alueen, ja todetaan, että tuote-eritelmään kirjatun alueen rajat on määritetty vuoden 2021 virallisen geokoodin perusteella. Tämän lisäyksen ansiosta alueen rajaus on laissa vahvistettu.

Koska viitataan vuoden 2021 viralliseen geokoodiin, kuntien nimien luetteloa on päivitettävä. Kientzheim ja Sigolsheim on poistettu, koska niiden alueet on liitetty Kaysersberg Vignoblen kuntaan.

Muutokset ovat toimituksellisia, eikä niillä muuteta maantieteellistä aluetta.

Lisäksi 1 kohtaan on lisätty seuraavat virkkeet:

”Maantieteellisen alueen kattavat kartat ovat saatavilla INAO:n (Institut national de l’origine et de la qualité) verkkosivustolla.

Jos maantieteellinen alue kattaa jonkin kunnan vain osittain, maantieteellisen alueen rajat osoittavaan karttaan voi tutustua asianomaisella kunnantalolla.”

Sama muutos on tehty yhtenäisen asiakirjan 6 kohtaan.

4.   Rajattu viljelyalue

Rajattu viljelyalue

Tuote-eritelmän I luvun IV jakson 2 kohdassa

| — | ensimmäiseen alakohtaan on lisätty pois jäänyt tieto ”6. ja 7. syyskuuta 2006” eli yksi ajankohdista, joina toimivaltainen kansallinen komitea hyväksyi rajatun viljelyalueen |
| --- | --- |

—

ensimmäiseen alakohtaan on lisätty pois jäänyt tieto ”6. ja 7. syyskuuta 2006” eli yksi ajankohdista, joina toimivaltainen kansallinen komitea hyväksyi rajatun viljelyalueen

| — | toisen alakohdan tekstiä muutetaan niin, että siinä otetaan huomioon IV kohdan 1 alakohdassa tehdyt kuntien nimiä koskevat muutokset |
| --- | --- |

—

toisen alakohdan tekstiä muutetaan niin, että siinä otetaan huomioon IV kohdan 1 alakohdassa tehdyt kuntien nimiä koskevat muutokset

| — | taulukon Kunnat-sarake päivitetään vastaamaan IV kohdan 1 alakohdassa mainittuja kuntien nimiä. |
| --- | --- |

—

taulukon Kunnat-sarake päivitetään vastaamaan IV kohdan 1 alakohdassa mainittuja kuntien nimiä.

Nämä muutokset eivät vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

5.   Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue

Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue

Tuote-eritelmän I luvun IV jakson 3 kohtaa muutetaan toteamalla, että tuote-eritelmään kirjatun alueen rajat on määritetty vuoden 2021 virallisen geokoodin perusteella. Tämän lisäyksen ansiosta alueen rajaus on laissa vahvistettu.

Koska viitataan vuoden 2021 viralliseen geokoodiin, kuntien nimien luetteloa on päivitettävä. Sen vuoksi Kaysersbergin kunta on poistettu ja Kaysersberg Vignoblen kunta lisätään mainiten myös, että se otetaan huomioon osittain eli ainoastaan siihen liitetyn Kaysersbergin kunnan alueen osalta.

Muutokset ovat toimituksellisia, eikä niillä muuteta välittömässä läheisyydessä sijaitsevaa aluetta.

Sama muutos on tehty yhtenäisen asiakirjan 9 kohtaan.

6.   Viiniköynnöslajikkeet

Viiniköynnöslajikkeet

Tuote-eritelmän I luvun V jakson 1 kohdan a alakohtaan on lisätty ilmaisut ”– valkoviinit:” ja ”– punaviinit: rypälelajike Pinot Noir N”, sillä eräiden alkuperänimitysten ”Alsace grand cru” osalta on jätetty kansallisella tasolla kuohumattomia punaviinejä koskeva hyväksymishakemus. Pinot Noir N on ainoa tällaisille punaviineille sallittu rypälelajike. Se on myös ainoa rypälelajike, joka on sallittu alkuperänimityksen ”Alsace” saaneen punaviinin valmistuksessa.

Tuote-eritelmän V jakson 1 kohdan a, b ja e alakohtaan sekä 2 jakson b kohtaan on lisätty rypälelajikkeisiin ”Muscats à petits grains” väriä kuvaavat sanat ”blancs” ja ”roses”, koska ne jäivät pois tuote-eritelmän edellisestä versiosta.

Nämä muutokset eivät vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

7.   Istutustiheys

Istutustiheys

Tuote-eritelmän I luvun VI jakson 1 kohtaan on lisätty ilmaisut ”Valkoviinin tuotantoon” ja ”Punaviinin tuotantoon”, jotta tehtäisiin ero vähimmäisistutustiheyksien välillä viinin värin mukaan. Viiniköynnösten istutustiheys mainitaan niiden nimitysten osalta, joissa voidaan tuottaa punaviinejä.

Nämä lisäykset eivät vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

Tuote-eritelmän I luvun VI jakson 1 kohdan a alakohdassa on täsmennetty siihen sääntöön liittyvää päivämäärä, joka koskee mahdollisuutta muuttaa istutustiheyttä viiniköynnöksiä raivaamalla: Ilmaisu ”tämän tuote-eritelmän hyväksymispäivästä” korvataan ilmaisulla ”25. lokakuuta 2011 alkaen”.

Sama muutos on tehty yhtenäisen asiakirjan 5 kohtaan.

8.   Leikkaussäännöt

Leikkaussäännöt

Tuote-eritelmän I luvun VI jakson 1 kohdan b alakohdassa on poistettu valkoviinien osalta rypälelajikkeen mukaan vaihteleva sääntö, joka koskee silmujen lukumäärää neliömetrillä. Yhteiseksi säännöksi tulee 18 silmua köynnöstä kohden.

Tämän muutoksen ansiosta Alsacen viinien alkuperänimitysten tuote-eritelmien tekstit ovat yhdenmukaisemmat ja valvontamenettelyt yksinkertaisempia.

Muutetaan yhtenäisen asiakirjan 5 kohtaa.

Virkkeen alkuun on lisätty ”Valkoviinien osalta”, koska eräiden alkuperänimitysten ”Alsace grand cru” osalta on jätetty kansallisella tasolla kuohumattomia punaviinejä koskeva hyväksymishakemus.

On lisätty punaviinejä koskeva leikkaussääntö, joka on enintään 14 silmua köynnöstä kohden. Se on vähemmän kuin valkoviinien tuotannossa sallittu määrä. Säännön ansiosta tuotosten ja laadukkaiden rypäleiden tuotannon välinen yhtenäisyys säilyy.

Jälkimmäiset muutokset eivät vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

9.   Tukilangoitusta ja lehvistön korkeutta koskevat säännöt

Tukilangoitusta ja lehvistön korkeutta koskevat säännöt

Tuote-eritelmän I luvun VI jakson 1 kohdan c alakohdassa on poistettu maininta kaaren tukilangan enimmäiskorkeudesta ja tukilangoitetun lehvistön korkeuden mittaustapaa muutetaan.

Näiden muutosten ansiosta lehvistön korkeuden noudattaminen voidaan todeta kasvukaudella, kun aiemmin sitä koski vain keinoihin liittyvä velvoite.

Muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

10.   Viljelylohkokohtainen keskimääräinen enimmäistuotos

Viljelylohkokohtainen keskimääräinen enimmäistuotos

Tuote-eritelmän I luvun VI jakson 1 kohdan d alakohdassa viljelylohkokohtaista keskimääräistä enimmäistuotosta on laskettu valkoviinien osalta 10 000 kilogrammasta 8 500 kilogrammaan hehtaarilla. Tämä on yhdenmukaista näiden viinien tuotosten laskun kanssa.

Punaviineille on vahvistettu niiden tuotoksen mukaisesti valkoviinejä alhaisempi arvo.

Nämä muutokset eivät vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

11.   Rypäleiden kypsyys ja viinien luonnollinen vähimmäisalkoholipitoisuus

Rypäleiden kypsyys ja viinien luonnollinen vähimmäisalkoholipitoisuus

Tuote-eritelmän I luvun VII jakson 2 kohdan a alakohdassa taulukkoa on muutettu sen huomioon ottamiseksi, että eräiden alkuperänimitysten ”Alsace grand cru” osalta on jätetty kansallisella tasolla kuohumattomia punaviinejä koskeva hyväksymishakemus.

Alkuperänimityksen ”Alsace grand cru” saaneille punaviineille on vahvistettu rypäleiden vähimmäissokeripitoisuus niiden korjuuhetkellä, kuten myös luonnollinen vähimmäisalkoholipitoisuus.

Nämä muutokset eivät vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

Valkoviineissä rypäleiden vähimmäissokeripitoisuutta on nostettu 2–3 grammalla rypäleen puristemehulitraa kohden, jotta voitaisiin noudattaa samaa yhden tilavuusprosentin eroa suhteessa luonnollisen vähimmäisalkoholipitoisuuden arvoihin, kuten tuote-eritelmän edellisessä versiossa. Edunvalvonnasta vastaava elin (organisme de défense et de gestion) on päättänyt laskea sen, miten sokerigrammat muuntuvat alkoholiksi, käyttämällä valkoviineillä yhden tilavuusprosentin osalta arvona 17:ää grammaa sokeria, kun tuote-eritelmän alkuperäisessä versiossa arvoksi mainittiin 16,83. Tuote-eritelmän ensimmäistä versiota laadittaessa INAOn toimivaltainen kansallinen komitea suositteli arvoa 17.

Nämä muutokset eivät vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

12.   Tuotokset

Tuotokset

Tuote-eritelmän I luvun VIII jakson 1 ja 2 kohdassa tuotoksia ja enimmäistuotoksia on pienennetty. Näin voidaan paremmin hallita valkoviinien ja ilmaisulla ”Vendanges tardives” varustettujen valkoviinien laatua Alsacen alueen alkuperänimitysten hierarkian mukaisesti.

Yhtenäisen asiakirjan 5 kohtaa on muutettu enimmäistuotosten osalta.

Ilman edellä tarkoitettua mainintaa oleviin viineihin on lisätty ilmaisu ”valkoviinit”, sillä eräiden alkuperänimitysten ”Alsace grand cru” osalta on jätetty kansallisella tasolla kuohumattomia punaviinejä koskeva hyväksymishakemus.

Punaviinien tuotokset ja enimmäistuotokset on vahvistettu Alsacen alueen alkuperänimitysten hierarkian mukaisesti, eli grand cru -nimityksillä arvot ovat pienemmät.

Näillä muutoksilla ei ole vaikutusta yhtenäiseen asiakirjaan.

13.   Malolaktinen käyminen, punaviinien käymiskykyisten sokereiden pitoisuus

Malolaktinen käyminen, punaviinien käymiskykyisten sokereiden pitoisuus

Tuote-eritelmän I luvun IX jakson 1 kohdan c alakohdassa on täsmennetty, että punaviinit läpikäyvät malolaktisen käymisen.

Tämän säännön valvonnan varmistamiseksi omenahappopitoisuudeksi on vahvistettu pakkaamisvaiheessa enintään 0,4 grammaa litraa kohden.

Tuote-eritelmän IX jakson 1 kohdan d alakohdassa punaviineille on vahvistettu käymiskykyisten sokereiden (glukoosi ja fruktoosi) pitoisuudeksi enintään 2 grammaa litraa kohden käymisprosessin jälkeen.

Yhtenäistä asiakirjaa ei tarvitse muuttaa.

14.   Kielto lisätä punaviinien luonnollista vähimmäisalkoholipitoisuutta

Kielto lisätä punaviinien luonnollista vähimmäisalkoholipitoisuutta

Tuote-eritelmän I luvun IX jakson 1 kohdan e alakohdassa on täsmennetty, että punaviinejä ei väkevöidä. Tämä valmistukseen sovellettava rajoitus on linjassa rypäleiden tuotantoon tarkoitettujen lohkojen rajojen määrittämisen, vähimmäisistutustiheyden, leikkaussääntöjen ja alhaisten tuotosarvojen kanssa.

Yhtenäistä asiakirjaa ei tarvitse muuttaa.

15.   Käymishuoneen kapasiteetti

Käymishuoneen kapasiteetti

Tuote-eritelmän I luvun IX jakson 1 kohdan g alakohdassa on pienennetty käymishuoneen kapasiteetin laskentakerrointa.

Edellisen satomäärän ja käymishuoneen kapasiteetin välisen suhteen ei tarvitse olla niin suuri.

Muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

16.   Punaviinien kypsytysaika ja kuluttajamarkkinoille saattaminen

Punaviinien kypsytysaika ja kuluttajamarkkinoille saattaminen

Tuote-eritelmän I luvun IX jakson 2 kohdan mukaan punaviiniä on kypsytettävä vähintään sadonkorjuuvuotta seuraavan vuoden 1. päivään lokakuuta. Viinejä, jotka valmistetaan kyseisellä alueella kasvatetuista Pinot Noir N -lajikkeen rypäleistä, on kypsytettävä tietty vähimmäisaika, jotta niiden ominaisuudet pääsevät kehittymään.

Tuote-eritelmän I luvun IX jakson 5 kohdassa mainitaan, että punaviinit saa saattaa kuluttajamarkkinoille vasta sadonkorjuuta seuraavan vuoden 1. päivästä lokakuuta lähtien.

Nämä muutokset eivät aiheuta muutoksia yhtenäiseen asiakirjaan.

17.   Pakattujen erien valvonta

Pakattujen erien valvonta

Tuote-eritelmän I luvun IX jakson 3 kohdan b alakohdasta on poistettu sääntö, jonka mukaan pakattujen erien valvontaa varten on säilytettävä erästä otettuja näytepulloja.

Tämä sääntö on valvontatoimenpide, joka kirjataan valvontasuunnitelmaan.

Muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

18.   Pakattujen viinien varastointi

Pakattujen viinien varastointi

Tuote-eritelmän I luvun IX jakson 4 kohdassa on täsmennetty pakattujen viinien varastointipaikan ominaisuuksia.

Täsmennyksen ansiosta sääntö on toimijoille selkeämpi ja valvonta helpompaa.

Muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

19.   Yhteyden kannalta merkitykselliset inhimilliset tekijät

Yhteyden kannalta merkitykselliset inhimilliset tekijät

Tuote-eritelmän I luvun X jakson 1 kohdan b alakohdan tekstiä muutetaan, jotta voidaan ottaa huomioon kuohumattomien punaviinien hyväksyntä alkuperänimitysten ”Alsace grand cru Hengst” ja ”Alsace grand cru Kirchberg de Barr” osalta.

| — | Alkuperänimityksen ”Alsace grand cru Hengst” osalta on lisätty seuraavat tiedot: punaviinien osalta hyväksyntä vuonna 2022, ainoastaan Pinot Noir N -rypälelajike sallittu, vähimmäisistutustiheys 5 500 köynnöstä hehtaarilla punaviineillä, ei väkevöintiä, kypsytettävä vähintään 10 kuukautta. |
| --- | --- |

—

Alkuperänimityksen ”Alsace grand cru Hengst” osalta on lisätty seuraavat tiedot: punaviinien osalta hyväksyntä vuonna 2022, ainoastaan Pinot Noir N -rypälelajike sallittu, vähimmäisistutustiheys 5 500 köynnöstä hehtaarilla punaviineillä, ei väkevöintiä, kypsytettävä vähintään 10 kuukautta.

| — | Alkuperänimityksen ”Alsace grand cru Kircberg de Barr” osalta on lisätty seuraavat tiedot: punaviinien osalta hyväksyntä vuonna 2022, ainoastaan Pinot Noir N -rypälelajike sallittu, vähimmäisistutustiheys 5 000 köynnöstä hehtaarilla punaviineillä, ei väkevöintiä, kypsytettävä vähintään 10 kuukautta. |
| --- | --- |

—

Alkuperänimityksen ”Alsace grand cru Kircberg de Barr” osalta on lisätty seuraavat tiedot: punaviinien osalta hyväksyntä vuonna 2022, ainoastaan Pinot Noir N -rypälelajike sallittu, vähimmäisistutustiheys 5 000 köynnöstä hehtaarilla punaviineillä, ei väkevöintiä, kypsytettävä vähintään 10 kuukautta.

Tuote-eritelmän X jakson 1 kohdan b alakohdassa on poistettu tieto siitä, että näiden kahden alkuperänimityksen hyväksyntä liittyy valkoisiin rypälelajikkeisiin ja lisätään ilmaisu ”valkoviinien osalta” silloin kun se on tekstin selkeyden kannalta olennaista.

Nämä muutokset eivät vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

Rypälelajikkeisiin ”Muscats à petits grains” on lisätty väriä kuvaavat sanat ”blancs” ja ”roses”, koska ne jäivät pois tuote-eritelmän edellisestä versiosta. Nämä muutokset eivät vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

20.   Viinin/viinien kuvaus

Viinin/viinien kuvaus

Tuote-eritelmän I luvun X jakson 2 kohtaan on lisätty tarkempi kuvaus valkoviinien ulkonäöstä.

Ensimmäisten kahden viinityypin osalta on lisätty virke: ”Näiden kahden viinityypin väri on täyteläinen aina kullankeltaiseen saakka.”

Viimeisten kahden viinityypin osalta on lisätty virke: ”Näiden kahden viinityypin väri on täyteläinen aina meripihkankeltaiseen saakka.”

Muutetaan yhtenäisen asiakirjan 4 kohtaa.

Alkuperänimityksillä ”Alsace grand cru Hengst” ja ”Alsace grand cru Kirchberg de Barr” varustetuille punaviineille on lisätty pääsiasiallisten aistinvaraisten ominaisuuksien kuvaus.

Nämä kuvaukset eivät vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

21.   Yhteys maantieteelliseen alueeseen

Yhteys maantieteelliseen alueeseen

Tuote-eritelmän I luvun X jakson 3 kohdassa alkuperänimityksen ”Alsace grand cru Hengst” osalta tietoja, jotka koskevat yhteyttä maantieteelliseen alkuperään sekä viinin ominaisuuksia, joita voi olla myös asianomaisilla punaviineillä, täydennetään nimenomaisesti punaviinejä koskevilla tiedoilla.

Yhtenäistä asiakirjaa ei tarvitse muuttaa.

22.   Siirtymätoimenpiteet

Siirtymätoimenpiteet

Tuote-eritelmän I luvun VI jaksoon tehtyjen muutosten vuoksi myös XI jakson 2 kohdasta on poistettu kaaren tukilangan enimmäiskorkeus ja vähennetään silmujen enimmäismäärää köynnöstä kohden.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

23.   Pakollinen maininta sokeripitoisuudesta valkoviinin etiketissä ja muissa asiakirjoissa

Pakollinen maininta sokeripitoisuudesta valkoviinin etiketissä ja muissa asiakirjoissa

Tuote-eritelmän I luvun XII jakson 2 kohdan d alakohtaan on lisätty uusi teksti, jolla tehdään pakolliseksi sokeripitoisuuden merkitseminen, joka on nykyisellään komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 mukaisesti vapaaehtoista.

Merkinnän ansiosta kuluttaja saa selkeämpää tietoa viinityypistä.

Uusi sääntö ei koske viinejä, joissa on perinteinen merkintä ”vendanges tardives” tai ”sélection de grains nobles”.

Yhtenäisen asiakirjan 9 kohtaa täydennetään.

Entisestä XII jakson 2 kohdan d alakohdasta tulee e alakohta.

Muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

24.   Viljelylohkojen käyttötarkoitusta koskeva ennakkoilmoitus

Viljelylohkojen käyttötarkoitusta koskeva ennakkoilmoitus

Tuote-eritelmän II luvun I jakson 1 kohdassa on täsmennetty sääntöjä, jotka koskevat toimijan tekemää ennakkoilmoitusta viljelylohkojen käyttötarkoituksesta alkuperänimityksen ”Alsace grand cru” edunvalvonnasta vastaavalle elimelle silloin kun toimija luopuu osuudestaan kyseisellä alkuperänimityksellä varustetun viinin tuotantoon.

Muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1.   Nimi/nimet

Nimi/nimet

Alsace grand cru Muenchberg

2.   Maantieteellisen merkinnän tyyppi

Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SAN – Suojattu alkuperänimitys

3.   Rypäletuotteiden luokat

Rypäletuotteiden luokat

| 1. | Viini |
| --- | --- |

1.

Viini

4.   Viinin tai viinien kuvaus

Viinin tai viinien kuvaus

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Viinit ovat kuohumattomia valkoviinejä.

Viinien luonnollinen alkoholipitoisuus on Gewurztraminer Rs- ja Pinot Gris G -lajikkeiden osalta vähintään 12,5 % ja muiden lajikkeiden osalta vähintään 11 %. Viinien kokonaisalkoholipitoisuus tilavuusprosentteina saa väkevöinnin jälkeen olla Gewurztraminer B- ja Pinot Gris G -rypälelajikkeista valmistetuilla viineillä enintään 15 tilavuusprosenttia ja muista rypälelajikkeista valmistetuilla viineillä enintään 14 tilavuusprosenttia.

Muut analyyttiset ominaisuudet vahvistetaan unionin lainsäädännössä.

Nämä valkoviinit soveltuvat erinomaisesti pidempään säilytettäviksi ja ne ovat hyvin raikkaita, sillä maussa hallitseva viinihappo yhdistyy rypäleiden oikeaan kypsyyteen. Alkuperänimitystä voi täydentää yleisesti käytetyillä lajikenimillä, mikäli viinit on saatu yksinomaan niistä rypälelajikkeista, joihin asianomaisella lajikenimellä voidaan viitata. Nämä viinit ovat rakenteikkaita, monivivahteisia ja erittäin aromaattisia moninaisin vivahtein. Ne ovat erittäin viipyileviä, ja monivivahteisuus lisääntyy ajan mittaan.

Viinit jaotellaan kahteen tyyppiin: – kuivat mineraaliset viinit – aromaattiset hedelmäiset viinit, jotka ovat paksuja ja täyteläisiä. Molemmat viinityypit ovat väriltään täyteläisiä aina kullankeltaiseen saakka.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | |
| Happopitoisuus vähintään | milliekvivalentteina litrassa |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

Happopitoisuus vähintään

milliekvivalentteina litrassa

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

2.   Nimitys, jota täydennetään ilmaisulla ”Vendanges Tardives”

Nimitys, jota täydennetään ilmaisulla ”Vendanges Tardives”

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Viinien luonnollinen alkoholipitoisuus on Gewurztraminer Rs- ja Pinot Gris G -lajikkeiden osalta vähintään 16 % ja muiden lajikkeiden osalta vähintään 14,5 %.

Muut analyyttiset ominaisuudet vahvistetaan unionin lainsäädännössä.

Ilmaisulla ”vendanges tardives” merkittyjen viinien aromit ovat usein hyvin eksoottisia kandeerattujen hedelmien vivahtein, lopputuntuma on raikas. Näiden viinien maku on huomattavan tiivistynyt ja aromit pitkäkestoisia. Väri on täyteläinen aina oranssinkeltaiseen saakka.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | |
| Happopitoisuus vähintään | milliekvivalentteina litrassa |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

Happopitoisuus vähintään

milliekvivalentteina litrassa

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

3.   Nimitys, jota täydennetään ilmaisulla ”Sélection de grains nobles”

Nimitys, jota täydennetään ilmaisulla ”Sélection de grains nobles”

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Viinien luonnollinen alkoholipitoisuus on Gewurztraminer Rs- ja Pinot Gris G -lajikkeiden osalta vähintään 18,2 % ja muiden lajikkeiden osalta vähintään 16,4 %.

Muut analyyttiset ominaisuudet vahvistetaan unionin lainsäädännössä.

Jos viinillä on maininta ”sélection de grains nobles”, se on tiiviimpää, vahvempaa ja usein hedelmätahna-aromista. Näiden viinien maku on huomattavan tiivistynyt ja aromit pitkäkestoisia. Väri on täyteläinen aina oranssinkeltaiseen saakka.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | |
| Happopitoisuus vähintään | milliekvivalentteina litrassa |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

Happopitoisuus vähintään

milliekvivalentteina litrassa

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

5.   Viininvalmistusmenetelmät

Viininvalmistusmenetelmät

5.1.   Erityiset viininvalmistusmenetelmät

Erityiset viininvalmistusmenetelmät

1.   Kasvatustavat: istutustiheys

Kasvatustavat: istutustiheys

Viljelykäytäntö

Viiniköynnösten vähimmäisistutustiheys on 4 500 köynnöstä hehtaarilla.

Riviväli saa olla enintään 2 metriä.

Viiniköynnösten välisen etäisyyden rivissä on oltava 0,75–1,50 metriä.

Jos lohkolta raivataan köynnösrivejä, leveimpien rivien välinen etäisyys on saanut 25. lokakuuta 2011 alkaen olla enintään kolme metriä.

2.   Kasvatustavat: leikkaussäännöt

Kasvatustavat: leikkaussäännöt

Viljelykäytäntö

Viiniköynnökset leikataan yksin- tai kaksinkertaisella Guyot-leikkauksella niin, että kuhunkin köynnökseen jää enintään 18 silmua.

3.   Rypäleiden korjuu

Rypäleiden korjuu

Viljelykäytäntö

Viini valmistetaan käsin poimituista rypäleistä.

4.   Luonnollisen vähimmäisalkoholipitoisuuden lisääminen

Luonnollisen vähimmäisalkoholipitoisuuden lisääminen

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Keskimääräistä luonnollista vähimmäisalkoholipitoisuutta saa lisätä enintään

| | 0,5 tilavuusprosenttia, kun kyseessä ovat rypälelajikkeista Gewurztraminer B ja Pinot Gris G valmistetut viinit, |
| --- | --- |

0,5 tilavuusprosenttia, kun kyseessä ovat rypälelajikkeista Gewurztraminer B ja Pinot Gris G valmistetut viinit,

| | 1,5 tilavuusprosenttia kun kyseessä ovat muista rypälelajikkeista valmistetut viinit. |
| --- | --- |

1,5 tilavuusprosenttia kun kyseessä ovat muista rypälelajikkeista valmistetut viinit.

Jos viiniin saa lisätä ilmaisun ”vendanges tardives” tai ”sélection de grains nobles”, sitä ei saa väkevöidä.

5.   Valmistus

Valmistus

Valmistukseen sovellettavat rajoitukset

Puunpalasten käyttö on kielletty.

6.   Viinien kypsentäminen

Viinien kypsentäminen

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Viinejä kypsytetään vähintään korjuuta seuraavan vuoden 1. kesäkuuta saakka.

Jos viiniin saa lisätä ilmaisun ”vendanges tardives” tai ”sélection de grains nobles”, sitä on kypsytettävä vähintään rypäleiden korjuuvuotta seuraavan toisen vuoden 1. kesäkuuta asti.

5.2.   Enimmäistuotokset

Enimmäistuotokset

1.   Nimitys, jota voidaan täydentää tai olla täydentämättä ilmaisulla ”vendanges tardives”

Nimitys, jota voidaan täydentää tai olla täydentämättä ilmaisulla ”vendanges tardives”

60 hehtolitraa hehtaaria kohti

2.   Tuotos – Nimitys, jota täydennetään ilmaisulla ” sélection de grains nobles”

Tuotos – Nimitys, jota täydennetään ilmaisulla ” sélection de grains nobles”

48 hehtolitraa hehtaaria kohti

6.   Rajattu maantieteellinen alue

Rajattu maantieteellinen alue

Viinirypäleet korjataan ja viiniytetään ja viini valmistetaan ja kypsytetään seuraavien kuntien muodostamalla alueella, joka perustuu vuoden 2021 viralliseen geokoodiin:

| — | Haut-Rhinin departementti: Seuraavat kunnat kokonaisuudessaan: Ammerschwihr, Beblenheim, Bennwihr, Bergheim, Bergholtz, Eguisheim, Gueberschwihr, Guebwiller, Hattstatt, Hunawihr, Ingersheim, Katzenthal, Mittelwihr, Niedermorschwihr, Orschwihr, Pfaffenheim, Ribeauvillé, Riquewihr, Rodern, Rouffach, Saint-Hippolyte, Soultzmatt, Thann, Turckheim, Vieux-Thann, Voegtlinshoffen, Westhalten, Wettolsheim, Wintzenheim, Wuenheim, Zellenberg. |
| --- | --- |

—

Haut-Rhinin departementti: Seuraavat kunnat kokonaisuudessaan: Ammerschwihr, Beblenheim, Bennwihr, Bergheim, Bergholtz, Eguisheim, Gueberschwihr, Guebwiller, Hattstatt, Hunawihr, Ingersheim, Katzenthal, Mittelwihr, Niedermorschwihr, Orschwihr, Pfaffenheim, Ribeauvillé, Riquewihr, Rodern, Rouffach, Saint-Hippolyte, Soultzmatt, Thann, Turckheim, Vieux-Thann, Voegtlinshoffen, Westhalten, Wettolsheim, Wintzenheim, Wuenheim, Zellenberg.

seuraava kunta osittain: Kaysersberg Vignoble, ainoastaan liitoskuntien Kientzheim ja Sigolsheim alue.

| — | Bas-Rhinin departementti: Andlau, Barr, Bergbieten, Blienschwiller, Dahlenheim, Dambach-la-Ville, Eichhoffen, Kintzheim, Marlenheim, Mittelbergheim, Molsheim, Nothalten, Scharrachbergheim-Irmstett, Wolxheim. |
| --- | --- |

—

Bas-Rhinin departementti: Andlau, Barr, Bergbieten, Blienschwiller, Dahlenheim, Dambach-la-Ville, Eichhoffen, Kintzheim, Marlenheim, Mittelbergheim, Molsheim, Nothalten, Scharrachbergheim-Irmstett, Wolxheim.

Jos maantieteellinen alue kattaa jonkin kunnan vain osittain, maantieteellisen alueen rajat osoittavaan karttaan voi tutustua asianomaisella kunnantalolla.

Maantieteellisen alueen kattavat kartat ovat saatavilla INAO:n (Institut national de l’origine et de la qualité) verkkosivustolla.

7.   Viininvalmistuksessa käytettävät rypälelajikkeet

Viininvalmistuksessa käytettävät rypälelajikkeet

| | Gewurztraminer Rs |
| --- | --- |

Gewurztraminer Rs

| | Muscat Ottonel B - Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat Ottonel B - Muscat, Moscato

| | Muscat à petits grains blancs B - Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat à petits grains blancs B - Muscat, Moscato

| | Muscat à petits grains roses Rs - Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat à petits grains roses Rs - Muscat, Moscato

| | Pinot Gris G |
| --- | --- |

Pinot Gris G

| | Riesling B |
| --- | --- |

Riesling B

8.   Yhteyden/yhteyksien kuvaus

Yhteyden/yhteyksien kuvaus

Alsacen viinialueella on suotuisat sääolosuhteet, ja tarkistettuun alkuperänimitykseen ”Alsace grand cru Muenchberg” liittyvien viinitarhojen sijainti on yksi parhaista. Maalauksellisissa alsacelaismaisemissa sijaitsevissa viinitarhoissa kehittyy persoonallisia viinejä, jotka ovat voimakaspiirteisiä ja ainutlaatuisia.

Erittäin aromaattisissa viineissä ilmentyvät Ungersbergin vuorenhuipun tarjoama suoja ja maaperän hienostuneisuus. Hiekkakivi tuo hienostuneisuutta ja vulkaaninen tuhka tuo vahvuutta ja pitkäkestoisuutta.

Muenchbergin viinien tyypillinen ominaisuus on vahva mineraalisuus, joka lisääntyy viinin vanhetessa.

Kasvukauden loppupuolen sääolot suosivat rypäleiden ylikypsymistä ja jalohomeen kehittymistä, joten ylikypsyneistä rypäleistä voidaan valmistaa viiniä.

Tuote-eritelmässä esitetyn kypsytyksen aikana viinit jatkavat paranemistaan.

Alsacen viininviljelijät noudattavat tarkkoja tuotantosääntöjä (esim. paljon lehtipinta-alaa ja käsin tapahtuva korjuu), joiden ansiosta näiden monitahoisiksi tunnettujen viinien vahva luonne säilyy ja viinejä voidaan säilyttää pitkään.

Ne ovat tämän alueen parhaimpia viinejä ja arvokkaampia kuin tarkistetulla alkuperänimityksellä ”Alsace” varustetut viinit.

9.   Olennaiset lisäedellytykset (pakkaaminen, merkinnät, muut vaatimukset)

Olennaiset lisäedellytykset (pakkaaminen, merkinnät, muut vaatimukset)

Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Tuotantoa rajatulla maantieteellisellä alueella koskeva poikkeus

Edellytyksen kuvaus:

Viiniyttämistä sekä viinien valmistusta ja kypsytystä koskevan poikkeuksen mukaisesti määritelty välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue muodostuu vuoden 2021 virallisen geokoodin mukaan seuraavien kuntien alueesta:

| — | Haut-Rhinin departementti: Seuraavat kunnat kokonaisuudessaan: Bergholtz-Zell, Berrwiller, Buhl, Cernay, Colmar, Gundolsheim, Hartmanswiller, Herrlisheim, Houssen, Husseren-les-Châteaux, Jungholtz, Leimbach, Obermorschwihr, Osenbach, Ostheim, Rorschwihr, Soultz, Steinbach, Uffholtz, Walbach, Wattwiller, Wihr-au-Val, Zimmerbach. |
| --- | --- |

—

Haut-Rhinin departementti: Seuraavat kunnat kokonaisuudessaan: Bergholtz-Zell, Berrwiller, Buhl, Cernay, Colmar, Gundolsheim, Hartmanswiller, Herrlisheim, Houssen, Husseren-les-Châteaux, Jungholtz, Leimbach, Obermorschwihr, Osenbach, Ostheim, Rorschwihr, Soultz, Steinbach, Uffholtz, Walbach, Wattwiller, Wihr-au-Val, Zimmerbach.

seuraava kunta osittain: Kaysersberg Vignoble, ainoastaan liitoskunnan Kaysersberg alue.

| — | Bas-Rhinin departementti: Albé, Avolsheim, Balbronn, Bernardswiller, Bernardvillé, Bischoffsheim, Boersch, Bourgheim, Châtenois, Cleebourg, Dachstein, Dangolsheim, Dieffenthal, Dorlisheim, Epfig, Ergersheim, Ernolsheim- Bruche, Fessenheim-le-Bas, Flexbourg, Furdenheim, Gertwiller, Gimbrett-Berstett, Goxwiller, Heiligenstein, Itterswiller, Kienheim, Kirchheim, Kuttolsheim, Mittelhausen, Mutzig, Nordheim, Oberhoffen-les-Wissenbourg, Obernai, Odratzheim, Orschwiller, Osthoffen, Ottrott, Petersbach, Reichsfeld, Riedseltz, Rosenwiller, Rosheim, Rott, Saint-Nabor, Saint-Pierre, Scherwiller, Seebach, Soultz-les-Bains, Steinseltz, Stotzheim, Strasbourg, Traenheim, Villé, Wangen, Westhoffen, Wissembourg, Zellwiller. |
| --- | --- |

—

Bas-Rhinin departementti: Albé, Avolsheim, Balbronn, Bernardswiller, Bernardvillé, Bischoffsheim, Boersch, Bourgheim, Châtenois, Cleebourg, Dachstein, Dangolsheim, Dieffenthal, Dorlisheim, Epfig, Ergersheim, Ernolsheim- Bruche, Fessenheim-le-Bas, Flexbourg, Furdenheim, Gertwiller, Gimbrett-Berstett, Goxwiller, Heiligenstein, Itterswiller, Kienheim, Kirchheim, Kuttolsheim, Mittelhausen, Mutzig, Nordheim, Oberhoffen-les-Wissenbourg, Obernai, Odratzheim, Orschwiller, Osthoffen, Ottrott, Petersbach, Reichsfeld, Riedseltz, Rosenwiller, Rosheim, Rott, Saint-Nabor, Saint-Pierre, Scherwiller, Seebach, Soultz-les-Bains, Steinseltz, Stotzheim, Strasbourg, Traenheim, Villé, Wangen, Westhoffen, Wissembourg, Zellwiller.

Pakkaaminen maantieteellisellä alueella

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Pakkaaminen rajatulla maantieteellisellä alueella

Edellytyksen kuvaus:

Viinit pullotetaan yksinomaan pullotyyppiin ”Vin du Rhin”, joka on 20. toukokuuta 1955 annetun asetuksen nro 55-673, 13. toukokuuta 1959 annetun määräyksen ja 19. maaliskuuta 1963 annetun asetuksen mukainen.

Viinit on 5. heinäkuuta 1972 lähtien pitänyt pullottaa Bas-Rhinin ja Haut-Rhinin departementeissä vuoden 1955 asetuksessa kuvattuun Vin du Rhin -tyypin flûte-pulloon.

Vuosikerran merkitseminen

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöjä koskevat lisämääräykset

Edellytyksen kuvaus:

Vuosikerta on mainittava yhdessä nimityksen nimen kanssa sato- ja varastoilmoituksissa, saateasiakirjoissa, ilmoituksissa, esitteissä, etiketeissä, laskuissa ja kaikenlaisissa astioissa.

Yleisesti käytetty lajikenimi

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöjä koskevat lisämääräykset

Edellytyksen kuvaus:

Tarkistetun alkuperänimityksen nimeä voi täydentää jollakin yleisesti käytetyllä lajikenimellä, mikäli viinit on saatu yksinomaan niistä rypälelajikkeista, jotka vastaavat asianomaisia lajikenimiä.

Samassa etiketissä ei saa mainita kahta tai useampaa yleisesti käytettyä lajikenimeä.

Yleisesti käytetyt lajikenimet ovat seuraavat:

| | Gewurztraminer |
| --- | --- |

Gewurztraminer

| | Muscat |
| --- | --- |

Muscat

| | Muscat Ottonel |
| --- | --- |

Muscat Ottonel

| | Pinot Gris |
| --- | --- |

Pinot Gris

| | Riesling. |
| --- | --- |

Riesling.

Perinteiset merkinnät ”vendanges tardives” ja ”sélection de grains nobles”

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöjä koskevat lisämääräykset

Edellytyksen kuvaus:

Jos viiniin saa lisätä ilmaisun ”vendanges tardives” tai ”sélection de grains nobles”, siinä on mainittava

| — | vuosikerta |
| --- | --- |

—

vuosikerta

| — | ja jokin käytössä olevista lajikenimistä. |
| --- | --- |

—

ja jokin käytössä olevista lajikenimistä.

Sokeripitoisuuden merkitseminen

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöjä koskevat lisämääräykset

Edellytyksen kuvaus:

Valkoviinejä, joilla on nykyisen tuote-eritelmän ehtojen mukaisesti jokin 51 tarkistetusta alkuperänimityksestä ”Alsace Grand Cru – paikkakunta” ei saa tarjota yleisölle, lähettää, saattaa markkinoille eikä myydä ilman että ilmoituksissa, esitteissä, etiketeissä, laskuissa ja kaikenlaisissa astioissa on selkein merkein ilmaistu maininta sokeripitoisuudesta, sellaisena kuin se on määriteltynä EU:n säädöksissä. Tämä ei koske valkoviinejä, joissa on ilmaisu ”Vendanges Tardives” tai ”Sélection de Grains nobles”.

Linkki tuote-eritelmään

Linkki tuote-eritelmään

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-4cec3ff9-abd4-4253-a1db-245ddd809faa

---

(1)  EUVL L 9, 11.1.2019, s. 2.

1

---

| 30.9.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 374/30 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 374/30

---

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

(2022/C 374/08)

Tämä tiedonanto julkaistaan komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 (1) 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

VAKIOMUUTOKSEN HYVÄKSYNNÄN TIEDOKSI ANTAMINEN

”Alsace grand cru Brand”

PDO-FR-A0340-AM02

Tiedonannon päivämäärä: 20.7.2022

HYVÄKSYTYN MUUTOKSEN KUVAUS JA PERUSTELUT

1.   Lisämaininta

Tuote-eritelmän I luvun II jakson 1 kohtaan on lisätty seuraavat yleisesti käytetyt lajikenimet: ”Sylvaner” ja ”Pinot Noir” sekä vastaavat rypälelajikkeiden viralliset nimet ”Sylvaner B” ja ”Pinot Noir N”.

Yleisesti käytetty lajikenimi ”Sylvaner” on lisätty, koska se jäi pois tuote-eritelmän ensimmäisestä versiosta. Ensimmäisen version I luvun X jakson 1 kohdan b alakohdassa mainitaan, että sallittuja rypälelajikkeita voidaan viiniyttää ja pitää kaupan lajikenimillä. Vastaava yleisesti käytetty lajikenimi oli kuitenkin jäänyt merkitsemättä mahdollisten lajikenimien luetteloon. Tuote-eritelmän ensimmäisen version hyväksymisen jälkeen annetussa kansallisessa päätöksessä Sylvaner B lisättiin niiden rypälelajikkeiden joukkoon, joista voidaan valmistaa alkuperänimityksellä ”Alsace grand cru Zotzenberg” varustettuja viinejä. Tässä yhteydessä otettiin huomioon paikalliset käytännöt ja kyseisten viinien maine.

Yleisesti käytetty lajikenimi ”Pinot Noir” on lisätty tuote-eritelmään, sillä eräiden alkuperänimitysten ”Alsace grand cru” osalta on jätetty kansallisella tasolla kuohumattomia punaviinejä koskeva hyväksymishakemus. Kyseinen punaviinin hyväksymistä koskeva hakemus perustuu nimitysten ”Alsace grand cru” osalta määritellyillä lohkoilla kasvaneista Pinot Noir N -lajikkeen rypäleistä valmistettujen viinien tunnettuuteen, maineeseen ja ominaisuuksiin. Pinot Noir N on ainoa tällaisille punaviineille sallittu rypälelajike.

Tuote-eritelmän I luvun II jakson 1 kohtaan on lisätty yleisesti käytettyä lajikenimeä ”Muscat” vastaaviin rypälelajikkeisiin ”Muscats à petits grains” väriä kuvaavat sanat ”blancs” ja ”roses”, koska ne jäivät pois tuote-eritelmän edellisestä versiosta.

Nämä muutokset eivät aiheuta muutoksia yhtenäiseen asiakirjaan.

2.   Tuotetyypit

Tuote-eritelmän I luvun III jakson tekstiä on muutettu niin, että tarkistetut alkuperänimitykset eivät ole enää yksinomaan varattuja kuohumattomille valkoviineille.

Erityisesti mainitaan kuohumattomille valko- ja punaviineille varatut tarkistetut alkuperänimitykset ”Alsace grand cru” (”Alsace grand cru Hengst”, ”Alsace grand cru Kirchberg de Barr”).

Muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

3.   Maantieteellinen alue

Tuote-eritelmän I luvun IV jakson 1 kohtaan on lisätty kappale, jossa viitataan päivämääriin, joina INAOn toimivaltainen kansallinen komitea vahvisti maantieteellisen alueen, ja todetaan, että tuote-eritelmään kirjatun alueen rajat on määritetty vuoden 2021 virallisen geokoodin perusteella. Tämän lisäyksen ansiosta alueen rajaus on laissa vahvistettu.

Koska viitataan vuoden 2021 viralliseen geokoodiin, kuntien nimien luetteloa on päivitettävä. Kientzheim ja Sigolsheim on poistettu, koska niiden alueet on liitetty Kaysersberg Vignoblen kuntaan.

Muutokset ovat toimituksellisia, eikä niillä muuteta maantieteellistä aluetta.

Lisäksi 1 kohtaan on lisätty seuraavat virkkeet:

”Maantieteellisen alueen kattavat kartat ovat saatavilla INAOn (Institut national de l’origine et de la qualité) verkkosivustolla.

Jos maantieteellinen alue kattaa jonkin kunnan vain osittain, maantieteellisen alueen rajat osoittavaan karttaan voi tutustua asianomaisella kunnantalolla.”

Sama muutos on tehty yhtenäisen asiakirjan 6 kohtaan.

4.   Rajattu viljelyalue

Rajattu viljelyalue

Tuote-eritelmän I luvun IV jakson 2 kohdassa

| — | ensimmäiseen alakohtaan on lisätty pois jäänyt tieto ”6. ja 7. syyskuuta 2006” eli yksi ajankohdista, joina toimivaltainen kansallinen komitea hyväksyi rajatun viljelyalueen |
| --- | --- |

—

ensimmäiseen alakohtaan on lisätty pois jäänyt tieto ”6. ja 7. syyskuuta 2006” eli yksi ajankohdista, joina toimivaltainen kansallinen komitea hyväksyi rajatun viljelyalueen

| — | toisen alakohdan tekstiä muutetaan niin, että siinä otetaan huomioon IV kohdan 1 alakohdassa tehdyt kuntien nimiä koskevat muutokset |
| --- | --- |

—

toisen alakohdan tekstiä muutetaan niin, että siinä otetaan huomioon IV kohdan 1 alakohdassa tehdyt kuntien nimiä koskevat muutokset

| — | taulukon Kunnat-sarake päivitetään vastaamaan IV kohdan 1 alakohdassa mainittuja kuntien nimiä. |
| --- | --- |

—

taulukon Kunnat-sarake päivitetään vastaamaan IV kohdan 1 alakohdassa mainittuja kuntien nimiä.

Nämä muutokset eivät vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

5.   Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue

Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue

Tuote-eritelmän I luvun IV jakson 3 kohtaa muutetaan toteamalla, että tuote-eritelmään kirjatun alueen rajat on määritetty vuoden 2021 virallisen geokoodin perusteella. Tämän lisäyksen ansiosta alueen rajaus on laissa vahvistettu.

Koska viitataan vuoden 2021 viralliseen geokoodiin, kuntien nimien luetteloa on päivitettävä. Sen vuoksi Kaysersbergin kunta on poistettu ja Kaysersberg Vignoblen kunta lisätään mainiten myös, että se otetaan huomioon osittain eli ainoastaan siihen liitetyn Kaysersbergin kunnan alueen osalta.

Muutokset ovat toimituksellisia, eikä niillä muuteta välittömässä läheisyydessä sijaitsevaa aluetta.

Sama muutos on tehty yhtenäisen asiakirjan 9 kohtaan.

6.   Viiniköynnöslajikkeet

Viiniköynnöslajikkeet

Tuote-eritelmän I luvun V jakson 1 kohdan a alakohtaan on lisätty ilmaisut ”– valkoviinit:” ja ”– punaviinit: rypälelajike Pinot Noir N”, sillä eräiden alkuperänimitysten ”Alsace grand cru” osalta on jätetty kansallisella tasolla kuohumattomia punaviinejä koskeva hyväksymishakemus. Pinot Noir N on ainoa tällaisille punaviineille sallittu rypälelajike. Se on myös ainoa rypälelajike, joka on sallittu alkuperänimityksen ”Alsace” saaneen punaviinin valmistuksessa.

Tuote-eritelmän V jakson 1 kohdan a, b ja e alakohtaan sekä 2 jakson b kohtaan on lisätty rypälelajikkeisiin ”Muscats à petits grains” väriä kuvaavat sanat ”blancs” ja ”roses”, koska ne jäivät pois tuote-eritelmän edellisestä versiosta.

Nämä muutokset eivät vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

7.   Istutustiheys

Istutustiheys

Tuote-eritelmän I luvun VI jakson 1 kohtaan on lisätty ilmaisut ”Valkoviinin tuotantoon” ja ”Punaviinin tuotantoon”, jotta tehtäisiin ero vähimmäisistutustiheyksien välillä viinin värin mukaan. Viiniköynnösten istutustiheys mainitaan niiden nimitysten osalta, joissa voidaan tuottaa punaviinejä.

Nämä lisäykset eivät vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

Tuote-eritelmän I luvun VI jakson 1 kohdan a alakohdassa on täsmennetty siihen sääntöön liittyvää päivämäärä, joka koskee mahdollisuutta muuttaa istutustiheyttä viiniköynnöksiä raivaamalla: Ilmaisu ”tämän tuote-eritelmän hyväksymispäivästä” korvataan ilmaisulla ”25. lokakuuta 2011 alkaen”.

Sama muutos on tehty yhtenäisen asiakirjan 5 kohtaan.

8.   Leikkaussäännöt

Leikkaussäännöt

Tuote-eritelmän I luvun VI jakson 1 kohdan b alakohdassa on poistettu valkoviinien osalta rypälelajikkeen mukaan vaihteleva sääntö, joka koskee silmujen lukumäärää neliömetrillä. Yhteiseksi säännöksi tulee 18 silmua köynnöstä kohden.

Tämän muutoksen ansiosta Alsacen viinien alkuperänimitysten tuote-eritelmien tekstit ovat yhdenmukaisemmat ja valvontamenettelyt yksinkertaisempia.

Muutetaan yhtenäisen asiakirjan 5 kohtaa.

Virkkeen alkuun on lisätty ”Valkoviinien osalta”, koska eräiden alkuperänimitysten ”Alsace grand cru” osalta on jätetty kansallisella tasolla kuohumattomia punaviinejä koskeva hyväksymishakemus.

On lisätty punaviinejä koskeva leikkaussääntö, joka on enintään 14 silmua köynnöstä kohden. Se on vähemmän kuin valkoviinien tuotannossa sallittu määrä. Säännön ansiosta tuotosten ja laadukkaiden rypäleiden tuotannon välinen yhtenäisyys säilyy.

Jälkimmäiset muutokset eivät vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

9.   Tukilangoitusta ja lehvistön korkeutta koskevat säännöt

Tukilangoitusta ja lehvistön korkeutta koskevat säännöt

Tuote-eritelmän I luvun VI jakson 1 kohdan c alakohdassa on poistettu maininta kaaren tukilangan enimmäiskorkeudesta ja tukilangoitetun lehvistön korkeuden mittaustapaa muutetaan.

Näiden muutosten ansiosta lehvistön korkeuden noudattaminen voidaan todeta kasvukaudella, kun aiemmin sitä koski vain keinoihin liittyvä velvoite.

Muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

10.   Viljelylohkokohtainen keskimääräinen enimmäistuotos

Viljelylohkokohtainen keskimääräinen enimmäistuotos

Tuote-eritelmän I luvun VI jakson 1 kohdan d alakohdassa viljelylohkokohtaista keskimääräistä enimmäistuotosta on laskettu valkoviinien osalta 10 000 kilogrammasta 8 500 kilogrammaan hehtaarilla. Tämä on yhdenmukaista näiden viinien tuotosten laskun kanssa.

Punaviineille on vahvistettu niiden tuotoksen mukaisesti valkoviinejä alhaisempi arvo.

Nämä muutokset eivät vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

11.   Rypäleiden kypsyys ja viinien luonnollinen vähimmäisalkoholipitoisuus

Rypäleiden kypsyys ja viinien luonnollinen vähimmäisalkoholipitoisuus

Tuote-eritelmän I luvun VII jakson 2 kohdan a alakohdassa taulukkoa on muutettu sen huomioon ottamiseksi, että eräiden alkuperänimitysten ”Alsace grand cru” osalta on jätetty kansallisella tasolla kuohumattomia punaviinejä koskeva hyväksymishakemus.

Alkuperänimityksen ”Alsace grand cru” saaneille punaviineille on vahvistettu rypäleiden vähimmäissokeripitoisuus niiden korjuuhetkellä, kuten myös luonnollinen vähimmäisalkoholipitoisuus.

Nämä muutokset eivät vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

Valkoviineissä rypäleiden vähimmäissokeripitoisuutta on nostettu 2–3 grammalla rypäleen puristemehulitraa kohden, jotta voitaisiin noudattaa samaa yhden tilavuusprosentin eroa suhteessa luonnollisen vähimmäisalkoholipitoisuuden arvoihin, kuten tuote-eritelmän edellisessä versiossa. Edunvalvonnasta vastaava elin (organisme de défense et de gestion) on päättänyt määrittää sokerigrammojen muuntumisen alkoholiksi käyttämällä yhden tilavuusprosentin tuottamiseksi valkoviineillä arvona 17:ää grammaa sokeria. Tuote-eritelmän alkuperäisessä versiossa arvoksi mainittiin 16,83. Tuote-eritelmän ensimmäistä versiota laadittaessa INAOn toimivaltainen kansallinen komitea suositteli arvoa 17.

Nämä muutokset eivät vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

12.   Tuotokset

Tuotokset

Tuote-eritelmän I luvun VIII jakson 1 ja 2 kohdassa tuotoksia ja enimmäistuotoksia on pienennetty. Näin voidaan paremmin hallita valkoviinien ja ilmaisulla ”Vendanges tardives” varustettujen valkoviinien laatua Alsacen alueen alkuperänimitysten hierarkian mukaisesti.

Yhtenäisen asiakirjan 5 kohtaa on muutettu enimmäistuotosten osalta.

Ilman edellä tarkoitettua mainintaa oleviin viineihin on lisätty ilmaisu ”valkoviinit”, sillä eräiden alkuperänimitysten ”Alsace grand cru” osalta on jätetty kansallisella tasolla kuohumattomia punaviinejä koskeva hyväksymishakemus.

Punaviinien tuotokset ja enimmäistuotokset on vahvistettu Alsacen alueen alkuperänimitysten hierarkian mukaisesti, eli grand cru -nimityksillä arvot ovat pienemmät.

Näillä muutoksilla ei ole vaikutusta yhtenäiseen asiakirjaan.

13.   Malolaktinen käyminen, punaviinien käymiskykyisten sokereiden pitoisuus

Malolaktinen käyminen, punaviinien käymiskykyisten sokereiden pitoisuus

Tuote-eritelmän I luvun IX jakson 1 kohdan c alakohdassa on täsmennetty, että punaviinit läpikäyvät malolaktisen käymisen.

Tämän säännön valvonnan varmistamiseksi omenahappopitoisuudeksi on vahvistettu pakkaamisvaiheessa enintään 0,4 grammaa litraa kohden.

Tuote-eritelmän IX jakson 1 kohdan d alakohdassa punaviineille on vahvistettu käymiskykyisten sokereiden (glukoosi ja fruktoosi) pitoisuudeksi enintään 2 grammaa litraa kohden käymisprosessin jälkeen.

Yhtenäistä asiakirjaa ei tarvitse muuttaa.

14.   Kielto lisätä punaviinien luonnollista vähimmäisalkoholipitoisuutta

Kielto lisätä punaviinien luonnollista vähimmäisalkoholipitoisuutta

Tuote-eritelmän I luvun IX jakson 1 kohdan e alakohdassa on täsmennetty, että punaviinejä ei väkevöidä. Tämä valmistukseen sovellettava rajoitus on linjassa rypäleiden tuotantoon tarkoitettujen lohkojen rajojen määrittämisen, vähimmäisistutustiheyden, leikkaussääntöjen ja alhaisten tuotosarvojen kanssa.

Yhtenäistä asiakirjaa ei tarvitse muuttaa.

15.   Käymishuoneen kapasiteetti

Käymishuoneen kapasiteetti

Tuote-eritelmän I luvun IX jakson 1 kohdan g alakohdassa on pienennetty käymishuoneen kapasiteetin laskentakerrointa.

Edellisen satomäärän ja käymishuoneen kapasiteetin välisen suhteen ei tarvitse olla niin suuri.

Muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

16.   Punaviinien kypsytysaika ja kuluttajamarkkinoille saattaminen

Punaviinien kypsytysaika ja kuluttajamarkkinoille saattaminen

Tuote-eritelmän I luvun IX jakson 2 kohdan mukaan punaviiniä on kypsytettävä vähintään sadonkorjuuvuotta seuraavan vuoden 1. päivään lokakuuta. Viinejä, jotka valmistetaan kyseisellä alueella kasvatetuista Pinot Noir N -lajikkeen rypäleistä, on kypsytettävä tietty vähimmäisaika, jotta niiden ominaisuudet pääsevät kehittymään.

Tuote-eritelmän I luvun IX jakson 5 kohdassa mainitaan, että punaviinit saa saattaa kuluttajamarkkinoille vasta sadonkorjuuta seuraavan vuoden 1. päivästä lokakuuta lähtien.

Nämä muutokset eivät aiheuta muutoksia yhtenäiseen asiakirjaan.

17.   Pakattujen erien valvonta

Pakattujen erien valvonta

Tuote-eritelmän I luvun IX jakson 3 kohdan b alakohdasta on poistettu sääntö, jonka mukaan pakattujen erien valvontaa varten on säilytettävä erästä otettuja näytepulloja.

Tämä sääntö on valvontatoimenpide, joka kirjataan valvontasuunnitelmaan.

Muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

18.   Pakattujen viinien varastointi

Pakattujen viinien varastointi

Tuote-eritelmän I luvun IX jakson 4 kohdassa on täsmennetty pakattujen viinien varastointipaikan ominaisuuksia.

Täsmennyksen ansiosta sääntö on toimijoille selkeämpi ja valvonta helpompaa.

Muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

19.   Yhteyden kannalta merkitykselliset inhimilliset tekijät

Yhteyden kannalta merkitykselliset inhimilliset tekijät

Tuote-eritelmän I luvun X jakson 1 kohdan b alakohdan tekstiä muutetaan, jotta voidaan ottaa huomioon kuohumattomien punaviinien hyväksyntä alkuperänimitysten ”Alsace grand cru Hengst” ja ”Alsace grand cru Kirchberg de Barr” osalta.

| — | Alkuperänimityksen ”Alsace grand cru Hengst” osalta on lisätty seuraavat tiedot: punaviinien osalta hyväksyntä vuonna 2022, ainoastaan Pinot Noir N -rypälelajike sallittu, vähimmäisistutustiheys 5 500 köynnöstä hehtaarilla punaviineillä, ei väkevöintiä, kypsytettävä vähintään 10 kuukautta. |
| --- | --- |

—

Alkuperänimityksen ”Alsace grand cru Hengst” osalta on lisätty seuraavat tiedot: punaviinien osalta hyväksyntä vuonna 2022, ainoastaan Pinot Noir N -rypälelajike sallittu, vähimmäisistutustiheys 5 500 köynnöstä hehtaarilla punaviineillä, ei väkevöintiä, kypsytettävä vähintään 10 kuukautta.

| — | Alkuperänimityksen ”Alsace grand cru Kircberg de Barr” osalta on lisätty seuraavat tiedot: punaviinien osalta hyväksyntä vuonna 2022, ainoastaan Pinot Noir N -rypälelajike sallittu, vähimmäisistutustiheys 5 000 köynnöstä hehtaarilla punaviineillä, ei väkevöintiä, kypsytettävä vähintään 10 kuukautta. |
| --- | --- |

—

Alkuperänimityksen ”Alsace grand cru Kircberg de Barr” osalta on lisätty seuraavat tiedot: punaviinien osalta hyväksyntä vuonna 2022, ainoastaan Pinot Noir N -rypälelajike sallittu, vähimmäisistutustiheys 5 000 köynnöstä hehtaarilla punaviineillä, ei väkevöintiä, kypsytettävä vähintään 10 kuukautta.

Tuote-eritelmän X jakson 1 kohdan b alakohdassa on poistettu tieto siitä, että näiden kahden alkuperänimityksen hyväksyntä liittyy valkoisiin rypälelajikkeisiin ja lisätään ilmaisu ”valkoviinien osalta” silloin kun se on tekstin selkeyden kannalta olennaista.

Nämä muutokset eivät vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

Rypälelajikkeisiin ”Muscats à petits grains” on lisätty väriä kuvaavat sanat ”blancs” ja ”roses”, koska ne jäivät pois tuote-eritelmän edellisestä versiosta. Nämä muutokset eivät vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

20.   Viinin/viinien kuvaus

Viinin/viinien kuvaus

Tuote-eritelmän I luvun X jakson 2 kohtaan on lisätty tarkempi kuvaus valkoviinien ulkonäöstä.

Ensimmäisten kahden viinityypin osalta on lisätty virke: ”Näiden kahden viinityypin väri on täyteläinen aina kullankeltaiseen saakka.”

Viimeisten kahden viinityypin osalta on lisätty virke: ”Näiden kahden viinityypin väri on täyteläinen aina meripihkankeltaiseen saakka.”

Muutetaan yhtenäisen asiakirjan 4 kohtaa.

Alkuperänimityksillä ”Alsace grand cru Hengst” ja ”Alsace grand cru Kirchberg de Barr” varustetuille punaviineille on lisätty pääasiallisten aistinvaraisten ominaisuuksien kuvaus.

Nämä kuvaukset eivät vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

21.   Yhteys maantieteelliseen alueeseen

Yhteys maantieteelliseen alueeseen

Tuote-eritelmän I luvun X jakson 3 kohdassa alkuperänimityksen ”Alsace grand cru Hengst” osalta tietoja, jotka koskevat yhteyttä maantieteelliseen alkuperään sekä viinin ominaisuuksia, joita voi olla myös asianomaisilla punaviineillä, täydennetään nimenomaisesti punaviinejä koskevilla tiedoilla.

Yhtenäistä asiakirjaa ei tarvitse muuttaa.

22.   Siirtymätoimenpiteet

Siirtymätoimenpiteet

Tuote-eritelmän I luvun VI jaksoon tehtyjen muutosten vuoksi myös XI jakson 2 kohdasta on poistettu kaaren tukilangan enimmäiskorkeus ja vähennetään silmujen enimmäismäärää köynnöstä kohden.

Muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

23.   Pakollinen maininta sokeripitoisuudesta valkoviinin etiketissä ja muissa asiakirjoissa

Pakollinen maininta sokeripitoisuudesta valkoviinin etiketissä ja muissa asiakirjoissa

Tuote-eritelmän I luvun XII jakson 2 kohdan d alakohtaan on lisätty uusi teksti, jolla tehdään pakolliseksi sokeripitoisuuden merkitseminen, joka on nykyisellään komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 mukaisesti vapaaehtoista.

Merkinnän ansiosta kuluttaja saa selkeämpää tietoa viinityypistä.

Uusi sääntö ei koske viinejä, joissa on perinteinen merkintä ”vendanges tardives” tai ”sélection de grains nobles”.

Yhtenäisen asiakirjan 9 kohtaa täydennetään.

Entisestä XII jakson 2 kohdan d alakohdasta tulee e alakohta.

Muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

24.   Viljelylohkojen käyttötarkoitusta koskeva ennakkoilmoitus

Viljelylohkojen käyttötarkoitusta koskeva ennakkoilmoitus

Tuote-eritelmän II luvun I jakson 1 kohdassa on täsmennetty sääntöjä, jotka koskevat toimijan tekemää ennakkoilmoitusta viljelylohkojen käyttötarkoituksesta alkuperänimityksen ”Alsace grand cru” edunvalvonnasta vastaavalle elimelle silloin kun toimija luopuu osuudestaan kyseisellä alkuperänimityksellä varustetun viinin tuotantoon.

Muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1.   Nimi/nimet

Nimi/nimet

Alsace grand cru Brand

2.   Maantieteellisen merkinnän tyyppi

Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SAN – Suojattu alkuperänimitys

3.   Rypäletuotteiden luokat

Rypäletuotteiden luokat

| 1. | Viini |
| --- | --- |

1.

Viini

4.   Viinin tai viinien kuvaus

Viinin tai viinien kuvaus

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Viinit ovat kuohumattomia valkoviinejä.

Viinien luonnollinen alkoholipitoisuus on Gewurztraminer Rs- ja Pinot Gris G -lajikkeiden osalta vähintään 12,5 % ja muiden lajikkeiden osalta vähintään 11 %. Viinien kokonaisalkoholipitoisuus tilavuusprosentteina saa väkevöinnin jälkeen olla Gewurztraminer B- ja Pinot Gris G -rypälelajikkeista valmistetuilla viineillä enintään 15 tilavuusprosenttia ja muista rypälelajikkeista valmistetuilla viineillä enintään 14 tilavuusprosenttia.

Muut analyyttiset ominaisuudet vahvistetaan unionin lainsäädännössä.

Nämä valkoviinit soveltuvat erinomaisesti pidempään säilytettäviksi ja ne ovat hyvin raikkaita, sillä maussa hallitseva viinihappo yhdistyy rypäleiden oikeaan kypsyyteen. Alkuperänimitystä voi täydentää yleisesti käytetyillä lajikenimillä, mikäli viinit on saatu yksinomaan niistä rypälelajikkeista, jotka vastaavat asianomaisia lajikenimiä. Nämä viinit ovat rakenteikkaita, monivivahteisia ja erittäin aromaattisia moninaisin vivahtein. Ne ovat erittäin viipyileviä, ja monivivahteisuus lisääntyy ajan mittaan.

Viinit jaotellaan kahteen tyyppiin: – kuivat mineraaliset viinit – aromaattiset hedelmäiset viinit, jotka ovat paksuja ja täyteläisiä. Molemmat viinityypit ovat väriltään täyteläisiä aina kullankeltaiseen saakka.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | |
| Happopitoisuus vähintään | milliekvivalentteina litrassa |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

Happopitoisuus vähintään

milliekvivalentteina litrassa

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

2.   Nimitys, jota täydennetään ilmaisulla ”Vendanges Tardives”

Nimitys, jota täydennetään ilmaisulla ”Vendanges Tardives”

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Viinien luonnollinen alkoholipitoisuus on Gewurztraminer Rs- ja Pinot Gris G -lajikkeiden osalta vähintään 16 % ja muiden lajikkeiden osalta vähintään 14,5 %.

Muut analyyttiset ominaisuudet vahvistetaan unionin lainsäädännössä.

Ilmaisulla ”vendanges tardives” merkittyjen viinien aromit ovat usein hyvin eksoottisia kandeerattujen hedelmien vivahtein, lopputuntuma on raikas. Näiden viinien maku on huomattavan tiivistynyt ja aromit pitkäkestoisia. Väri on täyteläinen aina meripihkankeltaiseen saakka.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | |
| Happopitoisuus vähintään | milliekvivalentteina litrassa |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

Happopitoisuus vähintään

milliekvivalentteina litrassa

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

3.   Nimitys, jota täydennetään ilmaisulla ”Sélection de grains nobles”

Nimitys, jota täydennetään ilmaisulla ”Sélection de grains nobles”

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Viinien luonnollinen alkoholipitoisuus on Gewurztraminer Rs- ja Pinot Gris G -lajikkeiden osalta vähintään 18,2 % ja muiden lajikkeiden osalta vähintään 16,4 %.

Muut analyyttiset ominaisuudet vahvistetaan unionin lainsäädännössä.

Jos viinillä on maininta ”sélection de grains nobles”, se on tiiviimpää, vahvempaa ja usein hedelmätahna-aromista. Näiden viinien maku on huomattavan tiivistynyt ja aromit pitkäkestoisia. Väri on täyteläinen aina meripihkankeltaiseen saakka.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | |
| Happopitoisuus vähintään | milliekvivalentteina litrassa |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

Happopitoisuus vähintään

milliekvivalentteina litrassa

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

5.   Viininvalmistusmenetelmät

Viininvalmistusmenetelmät

5.1.   Erityiset viininvalmistusmenetelmät

Erityiset viininvalmistusmenetelmät

1.   Kasvatustavat: istutustiheys

Kasvatustavat: istutustiheys

Viljelykäytäntö

Viiniköynnösten vähimmäisistutustiheys on 4 500 köynnöstä hehtaarilla.

Riviväli saa olla enintään 2 metriä.

Viiniköynnösten välisen etäisyyden rivissä on oltava 0,75–1,50 metriä.

Jos lohkolta raivataan köynnösrivejä, leveimpien rivien välinen etäisyys on saanut 25. lokakuuta 2011 alkaen olla enintään kolme metriä.

2.   Kasvatustavat: leikkaussäännöt

Kasvatustavat: leikkaussäännöt

Viljelykäytäntö

Viiniköynnökset leikataan yksin- tai kaksinkertaisella Guyot-leikkauksella niin, että kuhunkin köynnökseen jää enintään 18 silmua.

3.   Rypäleiden korjuu

Rypäleiden korjuu

Viljelykäytäntö

Viini valmistetaan käsin poimituista rypäleistä.

4.   Luonnollisen vähimmäisalkoholipitoisuuden lisääminen

Luonnollisen vähimmäisalkoholipitoisuuden lisääminen

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Keskimääräistä luonnollista vähimmäisalkoholipitoisuutta saa lisätä enintään

| | 0,5 tilavuusprosenttia, kun kyseessä ovat rypälelajikkeista Gewurztraminer B ja Pinot Gris G valmistetut viinit, |
| --- | --- |

0,5 tilavuusprosenttia, kun kyseessä ovat rypälelajikkeista Gewurztraminer B ja Pinot Gris G valmistetut viinit,

| | 1,5 tilavuusprosenttia kun kyseessä ovat muista rypälelajikkeista valmistetut viinit. |
| --- | --- |

1,5 tilavuusprosenttia kun kyseessä ovat muista rypälelajikkeista valmistetut viinit.

Jos viiniin saa lisätä ilmaisun ”vendanges tardives” tai ”sélection de grains nobles”, sitä ei saa väkevöidä.

5.   Valmistus

Valmistus

Valmistukseen sovellettavat rajoitukset

Puunpalasten käyttö on kielletty.

6.   Viinien kypsentäminen

Viinien kypsentäminen

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Viinejä kypsytetään vähintään korjuuta seuraavan vuoden 1. kesäkuuta saakka.

Jos viiniin saa lisätä ilmaisun ”vendanges tardives” tai ”sélection de grains nobles”, sitä on kypsytettävä vähintään rypäleiden korjuuvuotta seuraavan toisen vuoden 1. kesäkuuta asti.

5.2.   Enimmäistuotokset

Enimmäistuotokset

1.   Nimitys, jota voidaan täydentää tai olla täydentämättä ilmaisulla ”vendanges tardives”

Nimitys, jota voidaan täydentää tai olla täydentämättä ilmaisulla ”vendanges tardives”

60 hehtolitraa hehtaaria kohti

2.   Nimitys, jota täydennetään ilmaisulla ”sélection de grains nobles”

Nimitys, jota täydennetään ilmaisulla ”sélection de grains nobles”

48 hehtolitraa hehtaaria kohti

6.   Rajattu maantieteellinen alue

Rajattu maantieteellinen alue

Viinirypäleet korjataan ja viiniytetään ja viini valmistetaan ja kypsytetään seuraavien kuntien muodostamalla alueella, joka perustuu vuoden 2021 viralliseen geokoodiin:

| — | Haut-Rhinin departementti: Seuraavat kunnat kokonaisuudessaan: Ammerschwihr, Beblenheim, Bennwihr, Bergheim, Bergholtz, Eguisheim, Gueberschwihr, Guebwiller, Hattstatt, Hunawihr, Ingersheim, Katzenthal, Mittelwihr, Niedermorschwihr, Orschwihr, Pfaffenheim, Ribeauvillé, Riquewihr, Rodern, Rouffach, Saint-Hippolyte, Soultzmatt, Thann, Turckheim, Vieux-Thann, Voegtlinshoffen, Westhalten, Wettolsheim, Wintzenheim, Wuenheim, Zellenberg. |
| --- | --- |

—

Haut-Rhinin departementti: Seuraavat kunnat kokonaisuudessaan: Ammerschwihr, Beblenheim, Bennwihr, Bergheim, Bergholtz, Eguisheim, Gueberschwihr, Guebwiller, Hattstatt, Hunawihr, Ingersheim, Katzenthal, Mittelwihr, Niedermorschwihr, Orschwihr, Pfaffenheim, Ribeauvillé, Riquewihr, Rodern, Rouffach, Saint-Hippolyte, Soultzmatt, Thann, Turckheim, Vieux-Thann, Voegtlinshoffen, Westhalten, Wettolsheim, Wintzenheim, Wuenheim, Zellenberg.

seuraava kunta osittain: Kaysersberg Vignoble, ainoastaan liitoskuntien Kientzheim ja Sigolsheim alue.

| — | Bas-Rhinin departementti: Andlau, Barr, Bergbieten, Blienschwiller, Dahlenheim, Dambach-la-Ville, Eichhoffen, Kintzheim, Marlenheim, Mittelbergheim, Molsheim, Nothalten, Scharrachbergheim-Irmstett, Wolxheim. |
| --- | --- |

—

Bas-Rhinin departementti: Andlau, Barr, Bergbieten, Blienschwiller, Dahlenheim, Dambach-la-Ville, Eichhoffen, Kintzheim, Marlenheim, Mittelbergheim, Molsheim, Nothalten, Scharrachbergheim-Irmstett, Wolxheim.

Jos maantieteellinen alue kattaa jonkin kunnan vain osittain, maantieteellisen alueen rajat osoittavaan karttaan voi tutustua asianomaisella kunnantalolla.

Maantieteellisen alueen kattavat kartat ovat saatavilla INAOn (Institut national de l’origine et de la qualité) verkkosivustolla.

7.   Viininvalmistuksessa käytettävät rypälelajikkeet

Viininvalmistuksessa käytettävät rypälelajikkeet

| | Gewurztraminer Rs |
| --- | --- |

Gewurztraminer Rs

| | Muscat Ottonel B - Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat Ottonel B - Muscat, Moscato

| | Muscat à petits grains blancs B - Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat à petits grains blancs B - Muscat, Moscato

| | Muscat à petits grains roses Rs - Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat à petits grains roses Rs - Muscat, Moscato

| | Pinot Gris G |
| --- | --- |

Pinot Gris G

| | Riesling B |
| --- | --- |

Riesling B

8.   Yhteyden/yhteyksien kuvaus

Yhteyden/yhteyksien kuvaus

Alsacen viinialueella on suotuisat ilmasto-olot, ja tarkistetun alkuperänimityksen ”Alsace grand cru Brand” viinitarhojen sijainti on yksi parhaista. Maalauksellisissa alsacelaismaisemissa sijaitsevissa viinitarhoissa kehittyy persoonallisia viinejä, jotka ovat voimakaspiirteisiä ja ainutlaatuisia.

Hienojakoinen graniittiperäinen maa ja föhntuuli saavat aikaan aromaattisia, voimakkaita ja intensiivisiä viinejä. Maaperän sisältämän piin ansiosta viinien hapokkuus tulee esiin ihastuttavan selkeästi (steinglitz). Joskus pippurimaisia vivahteita, syljeneritystä kiihottava, rakenteeltaan karvas.

steinglitz

Kasvukauden loppupuolen sääolot suosivat rypäleiden ylikypsymistä ja jalohomeen kehittymistä, joten ylikypsyneistä rypäleistä voidaan valmistaa viiniä.

Tuote-eritelmässä vahvistetun kypsytysjakson aikana viinit jatkavat paranemistaan.

Alsacen viininviljelijät noudattavat tarkkoja tuotantosääntöjä (esim. paljon lehtipinta-alaa ja korjuu käsin), joiden ansiosta näiden monivivahteisiksi tunnettujen viinien vahva luonne säilyy ja viinejä voidaan säilyttää pitkään.

Viinit ovat tämän alueen parhaimpia ja arvokkaampia kuin tarkistetulla alkuperänimityksellä ”Alsace” varustetut viinit.

Tätä nykyisin arvostettua tuotantoaluetta ylistetään jo Médard Barthin vuonna 1958 kirjoittamassa teoksessa Der Rebbau des Elsass und die Absatzgebieten seiner Weine.

Der Rebbau des Elsass und die Absatzgebieten seiner Weine

9.   Olennaiset lisäedellytykset (pakkaaminen, merkinnät, muut vaatimukset)

Olennaiset lisäedellytykset (pakkaaminen, merkinnät, muut vaatimukset)

Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Tuotantoa rajatulla maantieteellisellä alueella koskeva poikkeus

Edellytyksen kuvaus:

Viiniyttämistä sekä viinien valmistusta ja kypsytystä koskevan poikkeuksen mukaisesti määritelty välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue muodostuu vuoden 2021 virallisen geokoodin mukaan seuraavien kuntien alueesta:

| — | Haut-Rhinin departementti: Seuraavat kunnat kokonaisuudessaan: Bergholtz-Zell, Berrwiller, Buhl, Cernay, Colmar, Gundolsheim, Hartmanswiller, Herrlisheim, Houssen, Husseren-les-Châteaux, Jungholtz, Leimbach, Obermorschwihr, Osenbach, Ostheim, Rorschwihr, Soultz, Steinbach, Uffholtz, Walbach, Wattwiller, Wihr-au-Val, Zimmerbach. |
| --- | --- |

—

Haut-Rhinin departementti: Seuraavat kunnat kokonaisuudessaan: Bergholtz-Zell, Berrwiller, Buhl, Cernay, Colmar, Gundolsheim, Hartmanswiller, Herrlisheim, Houssen, Husseren-les-Châteaux, Jungholtz, Leimbach, Obermorschwihr, Osenbach, Ostheim, Rorschwihr, Soultz, Steinbach, Uffholtz, Walbach, Wattwiller, Wihr-au-Val, Zimmerbach.

seuraava kunta osittain: Kaysersberg Vignoble, ainoastaan liitoskunnan Kaysersberg alue.

| — | Bas-Rhinin departementti: Albé, Avolsheim, Balbronn, Bernardswiller, Bernardvillé, Bischoffsheim, Boersch, Bourgheim, Châtenois, Cleebourg, Dachstein, Dangolsheim, Dieffenthal, Dorlisheim, Epfig, Ergersheim, Ernolsheim- Bruche, Fessenheim-le-Bas, Flexbourg, Furdenheim, Gertwiller, Gimbrett-Berstett, Goxwiller, Heiligenstein, Itterswiller, Kienheim, Kirchheim, Kuttolsheim, Mittelhausen, Mutzig, Nordheim, Oberhoffen-les-Wissenbourg, Obernai, Odratzheim, Orschwiller, Osthoffen, Ottrott, Petersbach, Reichsfeld, Riedseltz, Rosenwiller, Rosheim, Rott, Saint-Nabor, Saint-Pierre, Scherwiller, Seebach, Soultz-les-Bains, Steinseltz, Stotzheim, Strasbourg, Traenheim, Villé, Wangen, Westhoffen, Wissembourg, Zellwiller. |
| --- | --- |

—

Bas-Rhinin departementti: Albé, Avolsheim, Balbronn, Bernardswiller, Bernardvillé, Bischoffsheim, Boersch, Bourgheim, Châtenois, Cleebourg, Dachstein, Dangolsheim, Dieffenthal, Dorlisheim, Epfig, Ergersheim, Ernolsheim- Bruche, Fessenheim-le-Bas, Flexbourg, Furdenheim, Gertwiller, Gimbrett-Berstett, Goxwiller, Heiligenstein, Itterswiller, Kienheim, Kirchheim, Kuttolsheim, Mittelhausen, Mutzig, Nordheim, Oberhoffen-les-Wissenbourg, Obernai, Odratzheim, Orschwiller, Osthoffen, Ottrott, Petersbach, Reichsfeld, Riedseltz, Rosenwiller, Rosheim, Rott, Saint-Nabor, Saint-Pierre, Scherwiller, Seebach, Soultz-les-Bains, Steinseltz, Stotzheim, Strasbourg, Traenheim, Villé, Wangen, Westhoffen, Wissembourg, Zellwiller.

Pakkaaminen maantieteellisellä alueella

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Pakkaaminen rajatulla maantieteellisellä alueella

Edellytyksen kuvaus:

Viinit pullotetaan yksinomaan pullotyyppiin ”Vin du Rhin”, joka on 20. toukokuuta 1955 annetun asetuksen nro 55-673, 13. toukokuuta 1959 annetun määräyksen ja 19. maaliskuuta 1963 annetun asetuksen mukainen.

Viinit on 5. heinäkuuta 1972 lähtien pitänyt pullottaa Bas-Rhinin ja Haut-Rhinin departementeissä vuoden 1955 asetuksessa kuvattuun Vin du Rhin -tyypin flûte-pulloon.

Vuosikerran merkitseminen

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöjä koskevat lisämääräykset

Edellytyksen kuvaus:

Vuosikerta on mainittava yhdessä nimityksen nimen kanssa sato- ja varastoilmoituksissa, saateasiakirjoissa, ilmoituksissa, esitteissä, etiketeissä, laskuissa ja kaikenlaisissa astioissa.

Yleisesti käytetty lajikenimi

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöjä koskevat lisämääräykset

Edellytyksen kuvaus:

Tarkistetun alkuperänimityksen nimeä voi täydentää jollakin yleisesti käytetyllä lajikenimellä, mikäli viinit on saatu yksinomaan niistä rypälelajikkeista, jotka vastaavat asianomaisia lajikenimiä.

Samassa etiketissä ei saa mainita kahta tai useampaa yleisesti käytettyä lajikenimeä.

Yleisesti käytetyt lajikenimet ovat seuraavat:

| | Gewurztraminer |
| --- | --- |

Gewurztraminer

| | Muscat |
| --- | --- |

Muscat

| | Muscat Ottonel |
| --- | --- |

Muscat Ottonel

| | Pinot Gris |
| --- | --- |

Pinot Gris

| | Riesling. |
| --- | --- |

Riesling.

Perinteiset merkinnät ”vendanges tardives” ja ”sélection de grains nobles”

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöjä koskevat lisämääräykset

Edellytyksen kuvaus:

Jos viiniin saa lisätä ilmaisun ”vendanges tardives” tai ”sélection de grains nobles”, siinä on mainittava

| — | vuosikerta |
| --- | --- |

—

vuosikerta

| — | ja jokin yleisesti käytetyistä lajikenimistä. |
| --- | --- |

—

ja jokin yleisesti käytetyistä lajikenimistä.

Sokeripitoisuuden merkitseminen

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöjä koskevat lisämääräykset

Edellytyksen kuvaus:

Valkoviinejä, joilla on nykyisen tuote-eritelmän ehtojen mukaisesti jokin 51 tarkistetusta alkuperänimityksestä ”Alsace Grand Cru – paikkakunta” ei saa tarjota yleisölle, lähettää, saattaa markkinoille eikä myydä ilman että ilmoituksissa, esitteissä, etiketeissä, laskuissa ja kaikenlaisissa astioissa on selkein merkein ilmaistu maininta sokeripitoisuudesta, sellaisena kuin se on määriteltynä EU:n säädöksissä. Tämä ei koske valkoviinejä, joissa on ilmaisu ”Vendanges Tardives” tai ”Sélection de Grains nobles”.

Linkki tuote-eritelmään

Linkki tuote-eritelmään

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-4cec3ff9-abd4-4253-a1db-245ddd809faa

---

(1)  EUVL L 9, 11.1.2019, s. 2.

1

---

| 30.9.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 374/41 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 374/41

---

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

(2022/C 374/09)

Tämä tiedonanto julkaistaan komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 (1) 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

VAKIOMUUTOKSEN HYVÄKSYNNÄN TIEDOKSI ANTAMINEN

”Alsace grand cru Zinnkoepflé”

PDO-FR-A0635-AM02

Tiedonannon päivämäärä: 20.7.2022

HYVÄKSYTYN MUUTOKSEN KUVAUS JA PERUSTELUT

1.   Lisämaininta

Tuote-eritelmän I luvun II jakson 1 kohtaan on lisätty seuraavat yleisesti käytetyt lajikenimet: ”Sylvaner” ja ”Pinot Noir” sekä vastaavat rypälelajikkeiden viralliset nimet ”Sylvaner B” ja ”Pinot Noir N”.

Yleisesti käytetty lajikenimi ”Sylvaner” on lisätty, koska se jäi pois tuote-eritelmän ensimmäisestä versiosta. Ensimmäisen version I luvun X jakson 1 kohdan b alakohdassa mainitaan, että sallittuja rypälelajikkeita voidaan viiniyttää ja pitää kaupan lajikenimillä. Vastaava yleisesti käytetty lajikenimi oli kuitenkin jäänyt merkitsemättä mahdollisten lajikenimien luetteloon. Tuote-eritelmän ensimmäisen version hyväksymisen jälkeen annetussa kansallisessa päätöksessä Sylvaner B lisättiin niiden rypälelajikkeiden joukkoon, joista voidaan valmistaa alkuperänimityksellä ”Alsace grand cru Zotzenberg” varustettuja viinejä. Tässä yhteydessä otettiin huomioon paikalliset käytännöt ja kyseisten viinien maine.

Yleisesti käytetty lajikenimi ”Pinot Noir” on lisätty tuote-eritelmään, sillä eräiden alkuperänimitysten ”Alsace grand cru” osalta on jätetty kansallisella tasolla kuohumattomia punaviinejä koskeva hyväksymishakemus. Kyseinen punaviinin hyväksymistä koskeva hakemus perustuu nimitysten ”Alsace grand cru” osalta määritellyillä lohkoilla kasvaneista Pinot Noir N -lajikkeen rypäleistä valmistettujen viinien tunnettuuteen, maineeseen ja ominaisuuksiin. Pinot Noir N on ainoa tällaisille punaviineille sallittu rypälelajike.

Tuote-eritelmän I luvun II jakson 1 kohtaan on lisätty yleisesti käytettyä lajikenimeä ”Muscat” vastaaviin rypälelajikkeisiin ”Muscats à petits grains” väriä kuvaavat sanat ”blancs” ja ”roses”, koska ne jäivät pois tuote-eritelmän edellisestä versiosta.

Nämä muutokset eivät aiheuta muutoksia yhtenäiseen asiakirjaan.

2.   Tuotetyypit

Tuote-eritelmän I luvun III jakson tekstiä on muutettu niin, että tässä tuote-eritelmässä tarkoitetut tarkistetut alkuperänimitykset eivät ole enää yksinomaan varattuja kuohumattomille valkoviineille.

Erityisesti mainitaan kuohumattomille valko- ja punaviineille varatut tarkistetut alkuperänimitykset ”Alsace grand cru” (”Alsace grand cru Hengst”, ”Alsace grand cru Kirchberg de Barr”).

Muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

3.   Maantieteellinen alue

Tuote-eritelmän I luvun IV jakson 1 kohtaan on lisätty kappale, jossa viitataan päivämääriin, joina INAOn toimivaltainen kansallinen komitea vahvisti maantieteellisen alueen, ja todetaan, että tuote-eritelmään kirjatun alueen rajat on määritetty vuoden 2021 virallisen geokoodin perusteella. Tämän lisäyksen ansiosta alueen rajaus on laissa vahvistettu.

Koska viitataan vuoden 2021 viralliseen geokoodiin, kuntien nimien luetteloa on päivitettävä. Kientzheim ja Sigolsheim on poistettu, koska niiden alueet on liitetty Kaysersberg Vignoblen kuntaan.

Muutokset ovat toimituksellisia, eikä niillä muuteta maantieteellistä aluetta.

Lisäksi 1 kohtaan on lisätty seuraavat virkkeet:

”Maantieteellisen alueen kattavat kartat ovat saatavilla INAO:n (Institut national de l’origine et de la qualité) verkkosivustolla.

Jos maantieteellinen alue kattaa jonkin kunnan vain osittain, maantieteellisen alueen rajat osoittavaan karttaan voi tutustua asianomaisella kunnantalolla.”

Sama muutos on tehty yhtenäisen asiakirjan 6 kohtaan.

4.   Rajattu viljelyalue

Rajattu viljelyalue

Tuote-eritelmän I luvun IV jakson 2 kohdassa

| — | ensimmäiseen alakohtaan on lisätty pois jäänyt tieto ”6. ja 7. syyskuuta 2006” eli yksi ajankohdista, joina toimivaltainen kansallinen komitea hyväksyi rajatun viljelyalueen |
| --- | --- |

—

ensimmäiseen alakohtaan on lisätty pois jäänyt tieto ”6. ja 7. syyskuuta 2006” eli yksi ajankohdista, joina toimivaltainen kansallinen komitea hyväksyi rajatun viljelyalueen

| — | toisen alakohdan tekstiä muutetaan niin, että siinä otetaan huomioon IV kohdan 1 alakohdassa tehdyt kuntien nimiä koskevat muutokset |
| --- | --- |

—

toisen alakohdan tekstiä muutetaan niin, että siinä otetaan huomioon IV kohdan 1 alakohdassa tehdyt kuntien nimiä koskevat muutokset

| — | taulukon Kunnat-sarake päivitetään vastaamaan IV kohdan 1 alakohdassa mainittuja kuntien nimiä. |
| --- | --- |

—

taulukon Kunnat-sarake päivitetään vastaamaan IV kohdan 1 alakohdassa mainittuja kuntien nimiä.

Nämä muutokset eivät vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

5.   Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue

Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue

Tuote-eritelmän I luvun IV jakson 3 kohtaa muutetaan toteamalla, että tuote-eritelmään kirjatun alueen rajat on määritetty vuoden 2021 virallisen geokoodin perusteella. Tämän lisäyksen ansiosta alueen rajaus on laissa vahvistettu.

Koska viitataan vuoden 2021 viralliseen geokoodiin, kuntien nimien luetteloa on päivitettävä. Sen vuoksi Kaysersbergin kunta on poistettu ja Kaysersberg Vignoblen kunta lisätään mainiten myös, että se otetaan huomioon osittain eli ainoastaan siihen liitetyn Kaysersbergin kunnan alueen osalta.

Muutokset ovat toimituksellisia, eikä niillä muuteta välittömässä läheisyydessä sijaitsevaa aluetta.

Sama muutos on tehty yhtenäisen asiakirjan 9 kohtaan.

6.   Viiniköynnöslajikkeet

Viiniköynnöslajikkeet

Tuote-eritelmän I luvun V jakson 1 kohdan a alakohtaan on lisätty ilmaisut ”– valkoviinit:” ja ”– punaviinit: rypälelajike Pinot Noir N”, sillä eräiden alkuperänimitysten ”Alsace grand cru” osalta on jätetty kansallisella tasolla kuohumattomia punaviinejä koskeva hyväksymishakemus. Pinot Noir N on ainoa tällaisille punaviineille sallittu rypälelajike. Se on myös ainoa rypälelajike, joka on sallittu alkuperänimityksen ”Alsace” saaneen punaviinin valmistuksessa.

Tuote-eritelmän V jakson 1 kohdan a, b ja e alakohtaan sekä 2 jakson b kohtaan on lisätty rypälelajikkeisiin ”Muscats à petits grains” väriä kuvaavat sanat ”blancs” ja ”roses”, koska ne jäivät pois tuote-eritelmän edellisestä versiosta.

Nämä muutokset eivät vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

7.   Istutustiheys

Istutustiheys

Tuote-eritelmän I luvun VI jakson 1 kohtaan on lisätty ilmaisut ”Valkoviinin tuotantoon” ja ”Punaviinin tuotantoon”, jotta tehtäisiin ero vähimmäisistutustiheyksien välillä viinin värin mukaan. Viiniköynnösten istutustiheys mainitaan niiden nimitysten osalta, joissa voidaan tuottaa punaviinejä.

Nämä lisäykset eivät vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

Tuote-eritelmän I luvun VI jakson 1 kohdan a alakohdassa on täsmennetty siihen sääntöön liittyvää päivämäärä, joka koskee mahdollisuutta muuttaa istutustiheyttä viiniköynnöksiä raivaamalla: Ilmaisu ”tämän tuote-eritelmän hyväksymispäivästä” korvataan ilmaisulla ”25. lokakuuta 2011 alkaen”.

Sama muutos on tehty yhtenäisen asiakirjan 5 kohtaan.

8.   Leikkaussäännöt

Leikkaussäännöt

Tuote-eritelmän I luvun VI jakson 1 kohdan b alakohdassa on poistettu valkoviinien osalta rypälelajikkeen mukaan vaihteleva sääntö, joka koskee silmujen lukumäärää neliömetrillä. Yhteiseksi säännöksi tulee 18 silmua köynnöstä kohden.

Tämän muutoksen ansiosta Alsacen viinien alkuperänimitysten tuote-eritelmien tekstit ovat yhdenmukaisemmat ja valvontamenettelyt yksinkertaisempia.

Muutetaan yhtenäisen asiakirjan 5 kohtaa.

Virkkeen alkuun on lisätty ”Valkoviinien osalta”, koska eräiden alkuperänimitysten ”Alsace grand cru” osalta on jätetty kansallisella tasolla kuohumattomia punaviinejä koskeva hyväksymishakemus.

On lisätty punaviinejä koskeva leikkaussääntö, joka on enintään 14 silmua köynnöstä kohden. Se on vähemmän kuin valkoviinien tuotannossa sallittu määrä. Säännön ansiosta tuotosten ja laadukkaiden rypäleiden tuotannon välinen yhtenäisyys säilyy.

Jälkimmäiset muutokset eivät vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

9.   Tukilangoitusta ja lehvistön korkeutta koskevat säännöt

Tukilangoitusta ja lehvistön korkeutta koskevat säännöt

Tuote-eritelmän I luvun VI jakson 1 kohdan c alakohdassa on poistettu maininta kaaren tukilangan enimmäiskorkeudesta ja tukilangoitetun lehvistön korkeuden mittaustapaa muutetaan.

Näiden muutosten ansiosta lehvistön korkeuden noudattaminen voidaan todeta kasvukaudella, kun aiemmin sitä koski vain keinoihin liittyvä velvoite.

Muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

10.   Viljelylohkokohtainen keskimääräinen enimmäistuotos

Viljelylohkokohtainen keskimääräinen enimmäistuotos

Tuote-eritelmän I luvun VI jakson 1 kohdan d alakohdassa viljelylohkokohtaista keskimääräistä enimmäistuotosta on laskettu valkoviinien osalta 10 000 kilogrammasta 8 500 kilogrammaan hehtaarilla. Tämä on yhdenmukaista näiden viinien tuotosten laskun kanssa.

Punaviineille on vahvistettu niiden tuotoksen mukaisesti valkoviinejä alhaisempi arvo.

Nämä muutokset eivät vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

11.   Rypäleiden kypsyys ja viinien luonnollinen vähimmäisalkoholipitoisuus

Rypäleiden kypsyys ja viinien luonnollinen vähimmäisalkoholipitoisuus

Tuote-eritelmän I luvun VII jakson 2 kohdan a alakohdassa taulukkoa on muutettu sen huomioon ottamiseksi, että eräiden alkuperänimitysten ”Alsace grand cru” osalta on jätetty kansallisella tasolla kuohumattomia punaviinejä koskeva hyväksymishakemus.

Alkuperänimityksen ”Alsace grand cru” saaneille punaviineille on vahvistettu rypäleiden vähimmäissokeripitoisuus niiden korjuuhetkellä, kuten myös luonnollinen vähimmäisalkoholipitoisuus.

Nämä muutokset eivät vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

Valkoviineissä rypäleiden vähimmäissokeripitoisuutta on nostettu 2–3 grammalla rypäleen puristemehulitraa kohden, jotta voitaisiin noudattaa samaa yhden tilavuusprosentin eroa suhteessa luonnollisen vähimmäisalkoholipitoisuuden arvoihin, kuten tuote-eritelmän edellisessä versiossa. Edunvalvonnasta vastaava elin (organisme de défense et de gestion) on päättänyt laskea sen, miten sokerigrammat muuntuvat alkoholiksi, käyttämällä valkoviineillä yhden tilavuusprosentin osalta arvona 17:ää grammaa sokeria, kun tuote-eritelmän alkuperäisessä versiossa arvoksi mainittiin 16,83. Tuote-eritelmän ensimmäistä versiota laadittaessa INAOn toimivaltainen kansallinen komitea suositteli arvoa 17.

Nämä muutokset eivät vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

12.   Tuotokset

Tuotokset

Tuote-eritelmän I luvun VIII jakson 1 ja 2 kohdassa tuotoksia ja enimmäistuotoksia on pienennetty. Näin voidaan paremmin hallita valkoviinien ja ilmaisulla ”Vendanges tardives” varustettujen valkoviinien laatua Alsacen alueen alkuperänimitysten hierarkian mukaisesti.

Yhtenäisen asiakirjan 5 kohtaa on muutettu enimmäistuotosten osalta.

Ilman edellä tarkoitettua mainintaa oleviin viineihin on lisätty ilmaisu ”valkoviinit”, sillä eräiden alkuperänimitysten ”Alsace grand cru” osalta on jätetty kansallisella tasolla kuohumattomia punaviinejä koskeva hyväksymishakemus.

Punaviinien tuotokset ja enimmäistuotokset on vahvistettu Alsacen alueen alkuperänimitysten hierarkian mukaisesti, eli grand cru -nimityksillä arvot ovat pienemmät.

Näillä muutoksilla ei ole vaikutusta yhtenäiseen asiakirjaan.

13.   Malolaktinen käyminen, punaviinien käymiskykyisten sokereiden pitoisuus

Malolaktinen käyminen, punaviinien käymiskykyisten sokereiden pitoisuus

Tuote-eritelmän I luvun IX jakson 1 kohdan c alakohdassa on täsmennetty, että punaviinit läpikäyvät malolaktisen käymisen.

Tämän säännön valvonnan varmistamiseksi omenahappopitoisuudeksi on vahvistettu pakkaamisvaiheessa enintään 0,4 grammaa litraa kohden.

Tuote-eritelmän IX jakson 1 kohdan d alakohdassa punaviineille on vahvistettu käymiskykyisten sokereiden (glukoosi ja fruktoosi) pitoisuudeksi enintään 2 grammaa litraa kohden käymisprosessin jälkeen.

Yhtenäistä asiakirjaa ei tarvitse muuttaa.

14.   Kielto lisätä punaviinien luonnollista vähimmäisalkoholipitoisuutta

Kielto lisätä punaviinien luonnollista vähimmäisalkoholipitoisuutta

Tuote-eritelmän I luvun IX jakson 1 kohdan e alakohdassa on täsmennetty, että punaviinejä ei väkevöidä. Tämä valmistukseen sovellettava rajoitus on linjassa rypäleiden tuotantoon tarkoitettujen lohkojen rajojen määrittämisen, vähimmäisistutustiheyden, leikkaussääntöjen ja alhaisten tuotosarvojen kanssa.

Yhtenäistä asiakirjaa ei tarvitse muuttaa.

15.   Käymishuoneen kapasiteetti

Käymishuoneen kapasiteetti

Tuote-eritelmän I luvun IX jakson 1 kohdan g alakohdassa on pienennetty käymishuoneen kapasiteetin laskentakerrointa.

Edellisen satomäärän ja käymishuoneen kapasiteetin välisen suhteen ei tarvitse olla niin suuri.

Muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

16.   Punaviinien kypsytysaika ja kuluttajamarkkinoille saattaminen

Punaviinien kypsytysaika ja kuluttajamarkkinoille saattaminen

Tuote-eritelmän I luvun IX jakson 2 kohdan mukaan punaviiniä on kypsytettävä vähintään sadonkorjuuvuotta seuraavan vuoden 1. päivään lokakuuta. Viinejä, jotka valmistetaan kyseisellä alueella kasvatetuista Pinot Noir N -lajikkeen rypäleistä, on kypsytettävä tietty vähimmäisaika, jotta niiden ominaisuudet pääsevät kehittymään.

Tuote-eritelmän I luvun IX jakson 5 kohdassa mainitaan, että punaviinit saa saattaa kuluttajamarkkinoille vasta sadonkorjuuta seuraavan vuoden 1. päivästä lokakuuta lähtien.

Nämä muutokset eivät aiheuta muutoksia yhtenäiseen asiakirjaan.

17.   Pakattujen erien valvonta

Pakattujen erien valvonta

Tuote-eritelmän I luvun IX jakson 3 kohdan b alakohdasta on poistettu sääntö, jonka mukaan pakattujen erien valvontaa varten on säilytettävä erästä otettuja näytepulloja.

Tämä sääntö on valvontatoimenpide, joka kirjataan valvontasuunnitelmaan.

Muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

18.   Pakattujen viinien varastointi

Pakattujen viinien varastointi

Tuote-eritelmän I luvun IX jakson 4 kohdassa on täsmennetty pakattujen viinien varastointipaikan ominaisuuksia.

Täsmennyksen ansiosta sääntö on toimijoille selkeämpi ja valvonta helpompaa.

Muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

19.   Yhteyden kannalta merkitykselliset inhimilliset tekijät

Yhteyden kannalta merkitykselliset inhimilliset tekijät

Tuote-eritelmän I luvun X jakson 1 kohdan b alakohdan tekstiä muutetaan, jotta voidaan ottaa huomioon kuohumattomien punaviinien hyväksyntä alkuperänimitysten ”Alsace grand cru Hengst” ja ”Alsace grand cru Kirchberg de Barr” osalta.

| — | Alkuperänimityksen ”Alsace grand cru Hengst” osalta on lisätty seuraavat tiedot: punaviinien osalta hyväksyntä vuonna 2022, ainoastaan Pinot Noir N -rypälelajike sallittu, vähimmäisistutustiheys 5 500 köynnöstä hehtaarilla punaviineillä, ei väkevöintiä, kypsytettävä vähintään 10 kuukautta. |
| --- | --- |

—

Alkuperänimityksen ”Alsace grand cru Hengst” osalta on lisätty seuraavat tiedot: punaviinien osalta hyväksyntä vuonna 2022, ainoastaan Pinot Noir N -rypälelajike sallittu, vähimmäisistutustiheys 5 500 köynnöstä hehtaarilla punaviineillä, ei väkevöintiä, kypsytettävä vähintään 10 kuukautta.

| — | Alkuperänimityksen ”Alsace grand cru Kircberg de Barr” osalta on lisätty seuraavat tiedot: punaviinien osalta hyväksyntä vuonna 2022, ainoastaan Pinot Noir N -rypälelajike sallittu, vähimmäisistutustiheys 5 000 köynnöstä hehtaarilla punaviineillä, ei väkevöintiä, kypsytettävä vähintään 10 kuukautta. |
| --- | --- |

—

Alkuperänimityksen ”Alsace grand cru Kircberg de Barr” osalta on lisätty seuraavat tiedot: punaviinien osalta hyväksyntä vuonna 2022, ainoastaan Pinot Noir N -rypälelajike sallittu, vähimmäisistutustiheys 5 000 köynnöstä hehtaarilla punaviineillä, ei väkevöintiä, kypsytettävä vähintään 10 kuukautta.

Tuote-eritelmän X jakson 1 kohdan b alakohdassa on poistettu tieto siitä, että näiden kahden alkuperänimityksen hyväksyntä liittyy valkoisiin rypälelajikkeisiin ja lisätään ilmaisu ”valkoviinien osalta” silloin kun se on tekstin selkeyden kannalta olennaista.

Nämä muutokset eivät vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

Rypälelajikkeisiin ”Muscats à petits grains” on lisätty väriä kuvaavat sanat ”blancs” ja ”roses”, koska ne jäivät pois tuote-eritelmän edellisestä versiosta. Nämä muutokset eivät vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

20.   Viinin/viinien kuvaus

Viinin/viinien kuvaus

Tuote-eritelmän I luvun X jakson 2 kohtaan on lisätty tarkempi kuvaus valkoviinien ulkonäöstä.

Ensimmäisten kahden viinityypin osalta on lisätty virke: ”Näiden kahden viinityypin väri on täyteläinen aina kullankeltaiseen saakka.”

Viimeisten kahden viinityypin osalta on lisätty virke: ”Näiden kahden viinityypin väri on täyteläinen aina meripihkankeltaiseen saakka.”

Muutetaan yhtenäisen asiakirjan 4 kohtaa.

Alkuperänimityksillä ”Alsace grand cru Hengst” ja ”Alsace grand cru Kirchberg de Barr” varustetuille punaviineille on lisätty pääsiasiallisten aistinvaraisten ominaisuuksien kuvaus.

Nämä kuvaukset eivät vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

21.   Yhteys maantieteelliseen alueeseen

Yhteys maantieteelliseen alueeseen

Tuote-eritelmän I luvun X jakson 3 kohdassa alkuperänimityksen ”Alsace grand cru Hengst” osalta tietoja, jotka koskevat yhteyttä maantieteelliseen alkuperään sekä viinin ominaisuuksia, joita voi olla myös asianomaisilla punaviineillä, täydennetään nimenomaisesti punaviinejä koskevilla tiedoilla.

Yhtenäistä asiakirjaa ei tarvitse muuttaa.

22.   Siirtymätoimenpiteet

Siirtymätoimenpiteet

Tuote-eritelmän I luvun VI jaksoon tehtyjen muutosten vuoksi myös XI jakson 2 kohdasta on poistettu kaaren tukilangan enimmäiskorkeus ja vähennetään silmujen enimmäismäärää köynnöstä kohden.

Muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

23.   Pakollinen maininta sokeripitoisuudesta valkoviinin etiketissä ja muissa asiakirjoissa

Pakollinen maininta sokeripitoisuudesta valkoviinin etiketissä ja muissa asiakirjoissa

Tuote-eritelmän I luvun XII jakson 2 kohdan d alakohtaan on lisätty uusi teksti, jolla tehdään pakolliseksi sokeripitoisuuden merkitseminen, joka on nykyisellään komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 mukaisesti vapaaehtoista.

Merkinnän ansiosta kuluttaja saa selkeämpää tietoa viinityypistä.

Uusi sääntö ei koske viinejä, joissa on perinteinen merkintä ”vendanges tardives” tai ”sélection de grains nobles”.

Yhtenäisen asiakirjan 9 kohtaa täydennetään.

Entisestä XII jakson 2 kohdan d alakohdasta tulee e alakohta.

Muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

24.   Viljelylohkojen käyttötarkoitusta koskeva ennakkoilmoitus

Viljelylohkojen käyttötarkoitusta koskeva ennakkoilmoitus

Tuote-eritelmän II luvun I jakson 1 kohdassa on täsmennetty sääntöjä, jotka koskevat toimijan tekemää ennakkoilmoitusta viljelylohkojen käyttötarkoituksesta alkuperänimityksen ”Alsace grand cru” edunvalvonnasta vastaavalle elimelle silloin kun toimija luopuu osuudestaan kyseisellä alkuperänimityksellä varustetun viinin tuotantoon.

Muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1.   Nimi/nimet

Nimi/nimet

Alsace grand cru Zinnkoepflé

2.   Maantieteellisen merkinnän tyyppi

Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SAN – Suojattu alkuperänimitys

3.   Rypäletuotteiden luokat

Rypäletuotteiden luokat

| 1. | Viini |
| --- | --- |

1.

Viini

4.   Viinin tai viinien kuvaus

Viinin tai viinien kuvaus

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Viinit ovat kuohumattomia valkoviinejä.

Viinien luonnollinen alkoholipitoisuus on Gewurztraminer Rs- ja Pinot Gris G -lajikkeiden osalta vähintään 12,5 % ja muiden lajikkeiden osalta vähintään 11 %. Viinien kokonaisalkoholipitoisuus tilavuusprosentteina saa väkevöinnin jälkeen olla Gewurztraminer B- ja Pinot Gris G -rypälelajikkeista valmistetuilla viineillä enintään 15 tilavuusprosenttia ja muista rypälelajikkeista valmistetuilla viineillä enintään 14 tilavuusprosenttia.

Muut analyyttiset ominaisuudet vahvistetaan unionin lainsäädännössä.

Nämä valkoviinit soveltuvat erinomaisesti pidempään säilytettäviksi ja ne ovat hyvin raikkaita, sillä maussa hallitseva viinihappo yhdistyy rypäleiden oikeaan kypsyyteen. Alkuperänimitystä voi täydentää yleisesti käytetyillä lajikenimillä, mikäli viinit on saatu yksinomaan niistä rypälelajikkeista, jotka vastaavat asianomaisia lajikenimiä. Nämä viinit ovat rakenteikkaita, monivivahteisia ja erittäin aromaattisia moninaisin vivahtein. Ne ovat erittäin viipyileviä, ja monivivahteisuus lisääntyy ajan mittaan.

Viinit jaotellaan kahteen tyyppiin: – kuivat mineraaliset viinit – aromaattiset hedelmäiset viinit, jotka ovat paksuja ja täyteläisiä. Molemmat viinityypit ovat väriltään täyteläisiä aina kullankeltaiseen saakka.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | |
| Happopitoisuus vähintään | milliekvivalentteina litrassa |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

Happopitoisuus vähintään

milliekvivalentteina litrassa

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

2.   Nimitys, jota täydennetään ilmaisulla ”Vendanges Tardives”

Nimitys, jota täydennetään ilmaisulla ”Vendanges Tardives”

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Viinien luonnollinen alkoholipitoisuus on Gewurztraminer Rs- ja Pinot Gris G -lajikkeiden osalta vähintään 16 % ja muiden lajikkeiden osalta vähintään 14,5 %.

Muut analyyttiset ominaisuudet vahvistetaan unionin lainsäädännössä.

Ilmaisulla ”vendanges tardives” merkittyjen viinien aromit ovat usein hyvin eksoottisia kandeerattujen hedelmien vivahtein, lopputuntuma on raikas. Näiden viinien maku on huomattavan tiivistynyt ja aromit pitkäkestoisia. Väri on täyteläinen aina oranssinkeltaiseen saakka.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | |
| Happopitoisuus vähintään | milliekvivalentteina litrassa |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

Happopitoisuus vähintään

milliekvivalentteina litrassa

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

3.   Nimitys, jota täydennetään ilmaisulla ”Sélection de grains nobles”

Nimitys, jota täydennetään ilmaisulla ”Sélection de grains nobles”

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Viinien luonnollinen alkoholipitoisuus on Gewurztraminer Rs- ja Pinot Gris G -lajikkeiden osalta vähintään 18,2 % ja muiden lajikkeiden osalta vähintään 16,4 %.

Muut analyyttiset ominaisuudet vahvistetaan unionin lainsäädännössä.

Jos viinillä on maininta ”sélection de grains nobles”, se on tiiviimpää, vahvempaa ja usein hedelmätahna-aromista. Näiden viinien maku on huomattavan tiivistynyt ja aromit pitkäkestoisia. Väri on täyteläinen aina oranssinkeltaiseen saakka.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | |
| Happopitoisuus vähintään | milliekvivalentteina litrassa |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

Happopitoisuus vähintään

milliekvivalentteina litrassa

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

5.   Viininvalmistusmenetelmät

Viininvalmistusmenetelmät

5.1.   Erityiset viininvalmistusmenetelmät

Erityiset viininvalmistusmenetelmät

1.   Kasvatustavat: istutustiheys

Kasvatustavat: istutustiheys

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Viiniköynnösten vähimmäisistutustiheys on 4 500 köynnöstä hehtaarilla.

Riviväli saa olla enintään 2 metriä.

Viiniköynnösten välisen etäisyyden rivissä on oltava 0,75–1,50 metriä.

Jos lohkolta raivataan köynnösrivejä, leveimpien rivien välinen etäisyys on saanut 25. lokakuuta 2011 alkaen olla enintään kolme metriä.

2.   Kasvatustavat: leikkaussäännöt

Kasvatustavat: leikkaussäännöt

Viljelykäytäntö

Viiniköynnökset leikataan yksin- tai kaksinkertaisella Guyot-leikkauksella niin, että kuhunkin köynnökseen jää enintään 18 silmua.

3.   Rypäleiden korjuu

Rypäleiden korjuu

Viljelykäytäntö

Viini valmistetaan käsin poimituista rypäleistä.

4.   Luonnollisen vähimmäisalkoholipitoisuuden lisääminen

Luonnollisen vähimmäisalkoholipitoisuuden lisääminen

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Keskimääräistä luonnollista vähimmäisalkoholipitoisuutta saa lisätä enintään

| | 0,5 tilavuusprosenttia, kun kyseessä ovat rypälelajikkeista Gewurztraminer B ja Pinot Gris G valmistetut viinit, |
| --- | --- |

0,5 tilavuusprosenttia, kun kyseessä ovat rypälelajikkeista Gewurztraminer B ja Pinot Gris G valmistetut viinit,

| | 1,5 tilavuusprosenttia kun kyseessä ovat muista rypälelajikkeista valmistetut viinit. |
| --- | --- |

1,5 tilavuusprosenttia kun kyseessä ovat muista rypälelajikkeista valmistetut viinit.

Jos viiniin saa lisätä ilmaisun ”vendanges tardives” tai ”sélection de grains nobles”, sitä ei saa väkevöidä.

5.   Valmistus

Valmistus

Valmistukseen sovellettavat rajoitukset

Puunpalasten käyttö on kielletty.

6.   Viinien kypsentäminen

Viinien kypsentäminen

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Viinejä kypsytetään vähintään korjuuta seuraavan vuoden 1. kesäkuuta saakka.

Jos viiniin saa lisätä ilmaisun ”vendanges tardives” tai ”sélection de grains nobles”, sitä on kypsytettävä vähintään rypäleiden korjuuvuotta seuraavan toisen vuoden 1. kesäkuuta asti.

5.2.   Enimmäistuotokset

Enimmäistuotokset

1.   Nimitys, jota voidaan täydentää tai olla täydentämättä ilmaisulla ”vendanges tardives”

Nimitys, jota voidaan täydentää tai olla täydentämättä ilmaisulla ”vendanges tardives”

60 hehtolitraa hehtaaria kohti

2.   Nimitys, jota täydennetään ilmaisulla ”sélection de grains nobles”

Nimitys, jota täydennetään ilmaisulla ”sélection de grains nobles”

48 hehtolitraa hehtaaria kohti

6.   Rajattu maantieteellinen alue

Rajattu maantieteellinen alue

Viinirypäleet korjataan ja viiniytetään ja viini valmistetaan ja kypsytetään seuraavien kuntien muodostamalla alueella, joka perustuu vuoden 2021 viralliseen geokoodiin:

| — | Haut-Rhinin departementti: Seuraavat kunnat kokonaisuudessaan: Ammerschwihr, Beblenheim, Bennwihr, Bergheim, Bergholtz, Eguisheim, Gueberschwihr, Guebwiller, Hattstatt, Hunawihr, Ingersheim, Katzenthal, Mittelwihr, Niedermorschwihr, Orschwihr, Pfaffenheim, Ribeauvillé, Riquewihr, Rodern, Rouffach, Saint-Hippolyte, Soultzmatt, Thann, Turckheim, Vieux-Thann, Voegtlinshoffen, Westhalten, Wettolsheim, Wintzenheim, Wuenheim, Zellenberg. |
| --- | --- |

—

Haut-Rhinin departementti: Seuraavat kunnat kokonaisuudessaan: Ammerschwihr, Beblenheim, Bennwihr, Bergheim, Bergholtz, Eguisheim, Gueberschwihr, Guebwiller, Hattstatt, Hunawihr, Ingersheim, Katzenthal, Mittelwihr, Niedermorschwihr, Orschwihr, Pfaffenheim, Ribeauvillé, Riquewihr, Rodern, Rouffach, Saint-Hippolyte, Soultzmatt, Thann, Turckheim, Vieux-Thann, Voegtlinshoffen, Westhalten, Wettolsheim, Wintzenheim, Wuenheim, Zellenberg.

seuraava kunta osittain: Kaysersberg Vignoble, ainoastaan liitoskuntien Kientzheim ja Sigolsheim alue.

| — | Bas-Rhinin departementti: Andlau, Barr, Bergbieten, Blienschwiller, Dahlenheim, Dambach-la-Ville, Eichhoffen, Kintzheim, Marlenheim, Mittelbergheim, Molsheim, Nothalten, Scharrachbergheim-Irmstett, Wolxheim. |
| --- | --- |

—

Bas-Rhinin departementti: Andlau, Barr, Bergbieten, Blienschwiller, Dahlenheim, Dambach-la-Ville, Eichhoffen, Kintzheim, Marlenheim, Mittelbergheim, Molsheim, Nothalten, Scharrachbergheim-Irmstett, Wolxheim.

Jos maantieteellinen alue kattaa jonkin kunnan vain osittain, maantieteellisen alueen rajat osoittavaan karttaan voi tutustua asianomaisella kunnantalolla.

Maantieteellisen alueen kattavat kartat ovat saatavilla INAO:n (Institut national de l’origine et de la qualité) verkkosivustolla.

7.   Viininvalmistuksessa käytettävät rypälelajikkeet

Viininvalmistuksessa käytettävät rypälelajikkeet

| | Gewurztraminer Rs |
| --- | --- |

Gewurztraminer Rs

| | Muscat Ottonel B - Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat Ottonel B - Muscat, Moscato

| | Muscat à petits grains blancs B - Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat à petits grains blancs B - Muscat, Moscato

| | Muscat à petits grains roses Rs - Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat à petits grains roses Rs - Muscat, Moscato

| | Pinot Gris G |
| --- | --- |

Pinot Gris G

| | Riesling B |
| --- | --- |

Riesling B

8.   Yhteyden/yhteyksien kuvaus

Yhteyden/yhteyksien kuvaus

Alsacen viinialueella on suotuisat sääolosuhteet, ja tarkistettuun alkuperänimitykseen ”Alsace grand cru Zinnkoepflé” liittyvien viinitarhojen sijainti on yksi parhaista. Maalauksellisissa alsacelaismaisemissa sijaitsevissa viinitarhoissa kehittyy persoonallisia viinejä, jotka ovat voimakaspiirteisiä ja ainutlaatuisia.

Kun pohjamaa muodostuu kuorikalkkikivestä, rinteet ovat jyrkkiä ja sateita vähän, viineistä tulee mausteisia, kevyen savuisia, suolaisia ja syljeneritystä kiihottavia. Ne ovat voimakkaita ja anteliaita, ja rakenne on miellyttävä ja hapan; viinejä voidaan säilyttää helposti yli kymmenen vuotta.

Kasvukauden loppupuolen sääolot suosivat rypäleiden ylikypsymistä ja jalohomeen kehittymistä, joten ylikypsyneistä rypäleistä voidaan valmistaa viiniä.

Tuote-eritelmässä esitetyn kypsytyksen aikana viinit jatkavat paranemistaan.

Alsacen viininviljelijät noudattavat tarkkoja tuotantosääntöjä (esim. paljon lehtipinta-alaa ja käsin tapahtuva korjuu), joiden ansiosta näiden monitahoisiksi tunnettujen viinien vahva luonne säilyy ja viinejä voidaan säilyttää pitkään.

Ne ovat tämän alueen parhaimpia viinejä ja arvokkaampia kuin tarkistetulla alkuperänimityksellä ”Alsace” varustetut viinit.

9.   Olennaiset lisäedellytykset (pakkaaminen, merkinnät, muut vaatimukset)

Olennaiset lisäedellytykset (pakkaaminen, merkinnät, muut vaatimukset)

Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue

Oikeudellinen kehys

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi

Tuotantoa rajatulla maantieteellisellä alueella koskeva poikkeus

Edellytyksen kuvaus

Viiniyttämistä sekä viinien valmistusta ja kypsytystä koskevan poikkeuksen mukaisesti määritelty välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue muodostuu vuoden 2021 virallisen geokoodin mukaan seuraavien kuntien alueesta:

| — | Haut-Rhinin departementti: Seuraavat kunnat kokonaisuudessaan: Bergholtz-Zell, Berrwiller, Buhl, Cernay, Colmar, Gundolsheim, Hartmanswiller, Herrlisheim, Houssen, Husseren-les-Châteaux, Jungholtz, Leimbach, Obermorschwihr, Osenbach, Ostheim, Rorschwihr, Soultz, Steinbach, Uffholtz, Walbach, Wattwiller, Wihr-au-Val, Zimmerbach. |
| --- | --- |

—

Haut-Rhinin departementti: Seuraavat kunnat kokonaisuudessaan: Bergholtz-Zell, Berrwiller, Buhl, Cernay, Colmar, Gundolsheim, Hartmanswiller, Herrlisheim, Houssen, Husseren-les-Châteaux, Jungholtz, Leimbach, Obermorschwihr, Osenbach, Ostheim, Rorschwihr, Soultz, Steinbach, Uffholtz, Walbach, Wattwiller, Wihr-au-Val, Zimmerbach.

seuraava kunta osittain: Kaysersberg Vignoble, ainoastaan liitoskunnan Kaysersberg alue.

| — | Bas-Rhinin departementti: Albé, Avolsheim, Balbronn, Bernardswiller, Bernardvillé, Bischoffsheim, Boersch, Bourgheim, Châtenois, Cleebourg, Dachstein, Dangolsheim, Dieffenthal, Dorlisheim, Epfig, Ergersheim, Ernolsheim- Bruche, Fessenheim-le-Bas, Flexbourg, Furdenheim, Gertwiller, Gimbrett-Berstett, Goxwiller, Heiligenstein, Itterswiller, Kienheim, Kirchheim, Kuttolsheim, Mittelhausen, Mutzig, Nordheim, Oberhoffen-les-Wissenbourg, Obernai, Odratzheim, Orschwiller, Osthoffen, Ottrott, Petersbach, Reichsfeld, Riedseltz, Rosenwiller, Rosheim, Rott, Saint-Nabor, Saint-Pierre, Scherwiller, Seebach, Soultz-les-Bains, Steinseltz, Stotzheim, Strasbourg, Traenheim, Villé, Wangen, Westhoffen, Wissembourg, Zellwiller. |
| --- | --- |

—

Bas-Rhinin departementti: Albé, Avolsheim, Balbronn, Bernardswiller, Bernardvillé, Bischoffsheim, Boersch, Bourgheim, Châtenois, Cleebourg, Dachstein, Dangolsheim, Dieffenthal, Dorlisheim, Epfig, Ergersheim, Ernolsheim- Bruche, Fessenheim-le-Bas, Flexbourg, Furdenheim, Gertwiller, Gimbrett-Berstett, Goxwiller, Heiligenstein, Itterswiller, Kienheim, Kirchheim, Kuttolsheim, Mittelhausen, Mutzig, Nordheim, Oberhoffen-les-Wissenbourg, Obernai, Odratzheim, Orschwiller, Osthoffen, Ottrott, Petersbach, Reichsfeld, Riedseltz, Rosenwiller, Rosheim, Rott, Saint-Nabor, Saint-Pierre, Scherwiller, Seebach, Soultz-les-Bains, Steinseltz, Stotzheim, Strasbourg, Traenheim, Villé, Wangen, Westhoffen, Wissembourg, Zellwiller.

Pakkaaminen maantieteellisellä alueella

Oikeudellinen kehys

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi

Pakkaaminen rajatulla maantieteellisellä alueella

Edellytyksen kuvaus

Viinit pullotetaan yksinomaan pullotyyppiin ”Vin du Rhin”, joka on 20. toukokuuta 1955 annetun asetuksen nro 55-673, 13. toukokuuta 1959 annetun määräyksen ja 19. maaliskuuta 1963 annetun asetuksen mukainen.

Viinit on 5. heinäkuuta 1972 lähtien pitänyt pullottaa Bas-Rhinin ja Haut-Rhinin departementeissä vuoden 1955 asetuksessa kuvattuun Vin du Rhin -tyypin flûte-pulloon.

Vuosikerran merkitseminen

Oikeudellinen kehys

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi

Merkintöjä koskevat lisämääräykset

Edellytyksen kuvaus

Vuosikerta on mainittava yhdessä nimityksen nimen kanssa sato- ja varastoilmoituksissa, saateasiakirjoissa, ilmoituksissa, esitteissä, etiketeissä, laskuissa ja kaikenlaisissa astioissa.

Yleisesti käytetty lajikenimi

Oikeudellinen kehys

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi

Merkintöjä koskevat lisämääräykset

Edellytyksen kuvaus

Tarkistetun alkuperänimityksen nimeä voi täydentää jollakin yleisesti käytetyllä lajikenimellä, mikäli viinit on saatu yksinomaan niistä rypälelajikkeista, jotka vastaavat asianomaisia lajikenimiä.

Samassa etiketissä ei saa mainita kahta tai useampaa yleisesti käytettyä lajikenimeä.

Yleisesti käytetyt lajikenimet ovat seuraavat:

| | Gewurztraminer |
| --- | --- |

Gewurztraminer

| | Muscat |
| --- | --- |

Muscat

| | Muscat Ottonel |
| --- | --- |

Muscat Ottonel

| | Pinot Gris |
| --- | --- |

Pinot Gris

| | Riesling. |
| --- | --- |

Riesling.

Perinteiset merkinnät ”vendanges tardives” ja ”sélection de grains nobles”

Oikeudellinen kehys

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi

Merkintöjä koskevat lisämääräykset

Edellytyksen kuvaus

Jos viiniin saa lisätä ilmaisun ”vendanges tardives” tai ”sélection de grains nobles”, siinä on mainittava

| — | vuosikerta |
| --- | --- |

—

vuosikerta

| — | ja jokin yleisesti käytetyistä lajikenimistä. |
| --- | --- |

—

ja jokin yleisesti käytetyistä lajikenimistä.

Sokeripitoisuuden merkitseminen

Oikeudellinen kehys

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi

Merkintöjä koskevat lisämääräykset

Edellytyksen kuvaus

Valkoviinejä, joilla on nykyisen tuote-eritelmän ehtojen mukaisesti jokin 51 tarkistetusta alkuperänimityksestä ”Alsace Grand Cru – paikkakunta” ei saa tarjota yleisölle, lähettää, saattaa markkinoille eikä myydä ilman että ilmoituksissa, esitteissä, etiketeissä, laskuissa ja kaikenlaisissa astioissa on selkein merkein ilmaistu maininta sokeripitoisuudesta, sellaisena kuin se on määriteltynä EU:n säädöksissä. Tämä ei koske valkoviinejä, joissa on ilmaisu ”Vendanges Tardives” tai ”Sélection de Grains nobles”.

Linkki tuote-eritelmään

Linkki tuote-eritelmään

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-4cec3ff9-abd4-4253-a1db-245ddd809faa

---

(1)  EUVL L 9, 11.1.2019, s. 2.

1

---

| 30.9.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 374/52 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 374/52

---

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

(2022/C 374/10)

Tämä ilmoitus julkaistaan komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 (1) 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

YHTENÄISEN ASIAKIRJAN MUUTTAMISTA KOSKEVAN VAKIOMUUTOKSEN TIEDOKSI ANTAMINEN

”Bandol”

PDO-FR-A0485-AM01

Tiedonannon päivämäärä: 7.7.2022

HYVÄKSYTYN MUUTOKSEN KUVAUS JA PERUSTELUT

1.   Maantieteellinen alue

Muutetaan nimityksen ”Bandol” tuote-eritelmän I luvun IV kohdan 2 kohdan, ”Alueet, joilla toteutetaan erilaisia toimia”, 1 alakohtaa, ”Maantieteellinen alue”, lisäämällä viittaus vuoden 2020 viralliseen geokoodiin, jossa määritetään kuntien luettelo departementeittain kansallisella tasolla. Tämän toimituksellisen muutoksen ansiosta maantieteelliseen alueeseen voidaan viitata käyttämällä Ranskan tilastolaitoksen INSEEn julkaisemaa vuoden 2020 virallista geokoodia ja näin varmistaa maantieteellisen alueen määrittely oikeudellisesti.

| ”1° | Maantieteellinen alue
  Kaikki tuotantovaiheet (viinirypäleiden korjaaminen, viiniyttäminen, viinien valmistaminen ja jälkikäsittely) on tehtävä maantieteellisellä alueella, johon kuuluvat vuoden 2020 virallisen geokoodin perusteella Varin departementin seuraavat kunnat: Bandol, Le Beausset, La Cadière-d’Azur, Le Castellet, Evenos, Ollioules, Sanary-sur-Mer ja Saint-Cyr-sur-Mer.” |
| --- | --- |

”1°

Maantieteellinen alue

Kaikki tuotantovaiheet (viinirypäleiden korjaaminen, viiniyttäminen, viinien valmistaminen ja jälkikäsittely) on tehtävä maantieteellisellä alueella, johon kuuluvat vuoden 2020 virallisen geokoodin perusteella Varin departementin seuraavat kunnat: Bandol, Le Beausset, La Cadière-d’Azur, Le Castellet, Evenos, Ollioules, Sanary-sur-Mer ja Saint-Cyr-sur-Mer.”

Tämä muutos on sisällytetty yhtenäisen asiakirjan kohtaan ”Rajattu maantieteellinen alue”.

2.   Rajattu viljelyalue

Muutetaan nimityksen ”Bandol” tuote-eritelmän I luvun IV kohdan 2 kohdan, ”Alueet, joilla toteutetaan erilaisia toimia”, 2 alakohtaa, ”Rajattu viljelyalue”, lisäämällä päivämäärät, joina kansallinen viranomainen on hyväksynyt nimityksen rypäleiden kasvatukseen soveltuvat viljelylohkot.

Tämä tarkennus ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

3.   Viiniköynnöksen kasvatustapa – kastelu

Täydennetään nimityksen ”Bandol” tuote-eritelmän I luvun VI kohtaa, ”Viinitarhan hoito”, lisäämällä 3 alakohta, jossa sallitaan kastelu.

Lisätään kastelun käyttö yhtenäisen asiakirjan kohtaan ”Viininvalmistusmenetelmät”.

4.   Valtuutettujen varastonpitäjien välisten siirtojen päivämäärä

Muutetaan nimityksen ”Bandol” tuote-eritelmän I luvun IX kohdan, ”Jalostaminen, valmistus, jälkikäsittely, pakkaaminen ja varastointi”, 5 alakohdan b alakohtaa poistamalla määräys, jossa määriteltiin ajanjakso, jonka kuluessa viinejä ei saanut siirtää kauppiaiden ja markkinoijien välillä ennen niiden kulutukseen luovuttamista. Tarkoituksena on sallia viinien siirrot kaikkien toimijoiden välillä ja poistaa vilpillisen kilpailun riski.

Tämä poisto ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

5.   Siirtymätoimenpiteet

Muutetaan nimityksen ”Bandol” tuote-eritelmän I luvun XI kohtaa, ”Siirtymätoimenpiteet”, poistamalla vanhentuneita siirtymätoimenpiteitä koskevat 1 ja 3 alakohta.

Edellä tarkoitetussa 1 alakohdassa vahvistetaan Mourvèdre-rypälelajikkeen suhteellinen osuus satokauteen 2014 asti sekä Clairette- ja Sauvignon-lajikkeiden suhteelliset osuudet satokauteen 2011 asti. Tämä määräys ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

Edellä tarkoitetussa 3 alakohdassa vahvistetaan, että pumppaavien puristimien käyttökielto tulee voimaan 1. tammikuuta 2013. Päivämäärän poistaminen ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan. Kyseinen kielto vahvistetaan kuitenkin tuote-eritelmän IX kohdassa ja yhtenäisen asiakirjan kohdassa ”Erityinen viininvalmistusmenetelmä”.

6.   Tärkeimmät tarkastettavat kohdat

Saatetaan tuote-eritelmän III luvussa oleva taulukko ajan tasalle mainitsemalla tarkastusten kohteena olevat tuote-eritelmän kohdat.

Ajantasaistaminen ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1.   Nimi tai nimet

Bandol

2.   Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SAN – Suojattu alkuperänimitys

3.   Rypäletuotteiden luokat

| 1. | Viini |
| --- | --- |

1.

Viini

4.   Viini(e)n kuvaus

1.   Tuotteiden analyyttinen kuvaus

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Nimityksen ”Bandol” viinit ovat hiilihapottomia puna-, rosee- tai valkoviinejä.

Valko- ja roseeviinien luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 11,5 tilavuusprosenttia.

Punaviinien luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 12 tilavuusprosenttia.

Punaviinien omenahappopitoisuus on pakkausvaiheessa enintään 0,4 g/l.

Viinien käymiskykyisten sokereiden (glukoosi + fruktoosi) pitoisuus käymisen jälkeen on enintään

| — | 3 g/l valko- ja roseeviineissä, |
| --- | --- |

—

3 g/l valko- ja roseeviineissä,

| — | 3 g/l punaviineissä, joiden luonnollinen alkoholipitoisuus on enintään 14 tilavuusprosenttia ja |
| --- | --- |

—

3 g/l punaviineissä, joiden luonnollinen alkoholipitoisuus on enintään 14 tilavuusprosenttia ja

| — | 4 g/l punaviineissä, joiden luonnollinen alkoholipitoisuus on yli 14 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

—

4 g/l punaviineissä, joiden luonnollinen alkoholipitoisuus on yli 14 tilavuusprosenttia.

Viinit ovat Euroopan unionin sääntelyssä määritettyjen analyyttisten kriteereiden mukaisia.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | |
| Vähimmäishappopitoisuus | |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

Vähimmäishappopitoisuus

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l)

2.   Tuotteiden aistinvarainen kuvaus

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Punaviinit ovat jälkikäsiteltyjä viinejä, jotka tuotetaan vähätuottoisista yli seitsemän vuoden ikäisistä viiniköynnöksistä ja joiden kypsyttäminen aloitetaan säilyttämällä niitä 18 kuukauden ajan puuastioissa, useimmiten tynnyreissä. Viinit saavat ominaisuutensa rypälelajikkeesta Mourvèdre N, jota on oltava sekoituksessa vähintään 50 prosenttia: viinit ovat voimakkaita, harteikkaita, tanniinisia ja pitkään säilyviä.

Roseeviineistä on tullut yhä tärkeämpiä. Roseeviini viiniytetään joko puristamalla rypäleet välittömästi tai lyhyellä maseroinnilla taikka saignée-tekniikalla, minkä ansiosta viini on vaalean villiruusun väristä. Sekoituksessa on oltava Mourvèdre N -rypälelajiketta (vähintään 20 prosenttia, mutta usein sitä on 30–40 prosenttia). Lajike antaa viinille erityisen rakenteen, ja se on tanniinisempaa kuin muut Provencen roseeviinit ja vaatii kehittyäkseen hieman pitemmän ajan, mutta samalla se säilyy pitempään.

Valkoviinin päärypälelajike on Clairette B (vähintään 50 prosenttia). Viini on väriltään kirkkaan oljenkeltaista, ja siinä on kukkaisaromeja. Valkoviinin tuotanto on pienimuotoisempaa kuin kahden edellä mainitun viinin, mutta se parantaa osaltaan tarkistetun alkuperänimityksen imagoa ja tasapainottaa kokonaisuutta.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | |
| Vähimmäishappopitoisuus | |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

Vähimmäishappopitoisuus

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l)

5.   Viininvalmistusmenetelmät

5.1.   Erityiset viininvalmistusmenetelmät

1.

Viljelykäytäntö

| — | Viiniköynnösten istutustiheys on vähintään 5 000 köynnöstä hehtaarilla. Rivien välinen etäisyys saa olla enintään 2,50 metriä. |
| --- | --- |

—

Viiniköynnösten istutustiheys on vähintään 5 000 köynnöstä hehtaarilla. Rivien välinen etäisyys saa olla enintään 2,50 metriä.

| — | Kullakin köynnöksellä on enintään 2 neliömetriä maa-alaa. Pinta-ala saadaan kertomalla rivien välinen etäisyys köynnösten välisellä etäisyydellä. |
| --- | --- |

—

Kullakin köynnöksellä on enintään 2 neliömetriä maa-alaa. Pinta-ala saadaan kertomalla rivien välinen etäisyys köynnösten välisellä etäisyydellä.

| — | Penkereille istutettujen viiniköynnösten välinen etäisyys voi kuitenkin olla enintään 2,5 metriä rinteen harjan ja ylimmän penkereen ensimmäisen rivin, samoin kuin rinteen juuren tai tukimuurin ja alimman penkereen ensimmäisen rivin välillä. |
| --- | --- |

—

Penkereille istutettujen viiniköynnösten välinen etäisyys voi kuitenkin olla enintään 2,5 metriä rinteen harjan ja ylimmän penkereen ensimmäisen rivin, samoin kuin rinteen juuren tai tukimuurin ja alimman penkereen ensimmäisen rivin välillä.

| — | Köynnökset leikataan matalaleikkauksella (Goblet- tai Royat-leikkauksella) siten, että köynnökseen jää enintään 8 silmua. Kussakin kannusversossa on enintään kaksi silmua. |
| --- | --- |

—

Köynnökset leikataan matalaleikkauksella (Goblet- tai Royat-leikkauksella) siten, että köynnökseen jää enintään 8 silmua. Kussakin kannusversossa on enintään kaksi silmua.

| — | Yli 30 vuotta vanhat köynnökset voidaan leikata siten, että köynnökseen jää enintään 12 silmua. |
| --- | --- |

—

Yli 30 vuotta vanhat köynnökset voidaan leikata siten, että köynnökseen jää enintään 12 silmua.

| — | Köynnökset leikataan ennen 1. toukokuuta. |
| --- | --- |

—

Köynnökset leikataan ennen 1. toukokuuta.

| — | Viini valmistetaan käsin poimituista rypäleistä. Rypäletertut kuljetetaan kokonaisina viiniyttämispaikkaan. |
| --- | --- |

—

Viini valmistetaan käsin poimituista rypäleistä. Rypäletertut kuljetetaan kokonaisina viiniyttämispaikkaan.

| — | Kastelu: Viiniköynnösten kastelu kasvukaudella voidaan sallia Ranskan maatalous- ja merikalastuslain (Code rural et de la pêche maritime) D. 645-5 §:n mukaisen poikkeuksen nojalla vain, jos pitkäaikainen kuivuus häiritsee köynnöksen fysiologista kehitystä ja rypäleen kypsymistä. |
| --- | --- |

—

Kastelu: Viiniköynnösten kastelu kasvukaudella voidaan sallia Ranskan maatalous- ja merikalastuslain (Code rural et de la pêche maritime) D. 645-5 §:n mukaisen poikkeuksen nojalla vain, jos pitkäaikainen kuivuus häiritsee köynnöksen fysiologista kehitystä ja rypäleen kypsymistä.

2.

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

| — | Korjatun rypälesadon kaikenlainen lämpökäsittely yli 40 °C:ssa on kielletty. |
| --- | --- |

—

Korjatun rypälesadon kaikenlainen lämpökäsittely yli 40 °C:ssa on kielletty.

| — | Puupalojen käyttö on kiellettyä. |
| --- | --- |

—

Puupalojen käyttö on kiellettyä.

| — | Roseeviinien valmistuksessa voidaan käyttää viininvalmistukseen tarkoitettuja hiiliä puristemehuissa ja vielä puristuksen jälkeisessä käymistilassa olevissa uusissa viineissä enintään 10 prosentissa tarkasteltavana olevan viininvalmistajan kustakin viinirypälesadosta valmistamien roseeviinien tilavuudesta ja enintään 60 grammaa hehtolitraa kohden. |
| --- | --- |

—

Roseeviinien valmistuksessa voidaan käyttää viininvalmistukseen tarkoitettuja hiiliä puristemehuissa ja vielä puristuksen jälkeisessä käymistilassa olevissa uusissa viineissä enintään 10 prosentissa tarkasteltavana olevan viininvalmistajan kustakin viinirypälesadosta valmistamien roseeviinien tilavuudesta ja enintään 60 grammaa hehtolitraa kohden.

| — | Kaikenlainen väkevöinti on kielletty. |
| --- | --- |

—

Kaikenlainen väkevöinti on kielletty.

| — | Jatkuvatoimisten käymisastioiden, jatkuvatoimisten puristimien, keskipakotoimisten perkauslaitteiden, halkaisijaltaan alle 750 mm:n ruuvikäyttöisten rypälemehun erottelijoiden ja mäntäpumpulla varustettujen puristimien käyttäminen on kielletty.
  Edellä esitettyjen määräysten lisäksi viininvalmistusmenetelmien on oltava yhteisön tasolla ja Ranskan maatalous- ja merikalastuslaissa asetettujen velvoitteiden mukaisia. |
| --- | --- |

—

Jatkuvatoimisten käymisastioiden, jatkuvatoimisten puristimien, keskipakotoimisten perkauslaitteiden, halkaisijaltaan alle 750 mm:n ruuvikäyttöisten rypälemehun erottelijoiden ja mäntäpumpulla varustettujen puristimien käyttäminen on kielletty.

Edellä esitettyjen määräysten lisäksi viininvalmistusmenetelmien on oltava yhteisön tasolla ja Ranskan maatalous- ja merikalastuslaissa asetettujen velvoitteiden mukaisia.

5.2.   Enimmäistuotos

| 1. | 40 hehtolitraa hehtaaria kohden |
| --- | --- |

1.

40 hehtolitraa hehtaaria kohden

6.   Rajattu maantieteellinen alue

Kaikki tuotantovaiheet (viinirypäleiden korjaaminen, viiniyttäminen, viinien valmistaminen ja jälkikäsittely) on tehtävä maantieteellisellä alueella, johon kuuluvat vuoden 2020 virallisen geokoodin perusteella Varin departementin seuraavat kunnat: Bandol, Le Beausset, La Cadière-d’Azur, Le Castellet, Evenos, Ollioules, Sanary-sur-Mer ja Saint-Cyr-sur-Mer.

7.   Viininvalmistuksessa käytettävä(t) rypälelajike tai -lajikkeet

Bourboulenc B – Doucillon blanc

Carignan N

Cinsaut N – Cinsault

Clairette B

Grenache N

Marsanne B

Mourvèdre N – Monastrell

Sauvignon B – Sauvignon blanc

Semillon B

Syrah N – Shiraz

Ugni blanc B

Vermentino B – Rolle

8.   Yhteyden tai yhteyksien kuvaus

8.1.   Yhteyden kannalta merkitykselliset luontoon liittyvät tekijät

Maantieteellinen alue on rajattu kahdeksaan Varin departementin kuntaan. Se sijoittuu pinnanmuodostukseltaan laajan amfiteatterin muotoisen alueen keskustaan. Kokonaisuus on muodostunut eroosion ja tektonisten ilmiöiden ansiosta. Ne ovat vaikuttaneet maan pinnalle syntyneisiin karbonaattipitoisiin, riuttamaisiin sedimenttiesiintymiin siten, että on syntynyt pohjoiseen päin suljettu amfiteatterimainen harjumaisema, joka avautuu Välimereen Bandolin lahden kautta.

Pinnanmuodostuksen ansiosta alueella vallitsee erityinen välimerellinen ilmasto, joka on suojassa Provencessa vallitsevalta kylmältä pohjoiselta mistraalituulelta. Kukkulat ja laaksot vuorottelevat alueella, joka saa keskimäärin 3 000 aurinkotuntia ja 650 millimetriä sadetta vuosittain. Ilmasto on siis suotuisa, ja lisäksi avautuminen Välimerelle vaikuttaa voimakasta kesäistä auringon paahdetta leudontavasti ja auttaa säilyttämään keveän yöllisen kosteuden. Olosuhteet ovat rypäleiden ja erityisesti Mourvèdre N -rypälelajikkeen kypsymisen kannalta optimaaliset, joten alueella voidaan valmistaa yhtä lailla pitkään säilyviä punaviinejä, jotka jälkikäsitellään puuastioissa, kuin luonteenomaisia roseeviinejä. Olosuhteet suosivat myös Clairette B -rypälelajiketta, josta voidaan valmistaa hienostuneita ja hyvärakenteisia valkoviinejä.

Maaperä on tyypillisesti ohutta ja vaaleaa, ja siinä on vähän orgaanista ainesta mutta toisinaan paljon piipitoisia aineksia. Se on aina erittäin kivistä ja hyvin läpäisevää, joten hydrologinen kierto on paras mahdollinen.

Maisemaan lyö leimansa viiniköynnösten ja oliivipuiden viljely, joka on tulosta sisukkaiden maanviljelijäsukupolvien työstä. He ovat osanneet vuosisatojen kuluessa hyödyntää kukkuloita ja laaksoja parhaalla mahdollisella tavalla ja säilyttää samalla maanpintaa suojaavan kasvipeitteen. He ovat rakentaneet kivistä lukemattomia pieniä kivimuureja tukemaan maisemalle tyypillisiä penkereitä (restanques) tarkoituksenaan samalla poistaa kivet viljelymaasta.

8.2.   Yhteyden kannalta merkitykselliset inhimilliset tekijät

Foinikialaiset nousivat 300-luvulla eaa. maihin näille suojaisille rannoille, joista tuli heidän siirtokuntansa Terroeis, ja toivat saviruukkujensa myötä mukanaan viiniköynnöksen viljely- ja viinikulttuurin. Rooman valtakunnan aikana Terroeisista tuli Torrentum (Saint-Cyrin ja Bandolin kuntien välissä). Nykyisinkin useilla viinitiloilla on jälkiä antiikin roomalaisten maakartanoista (villae) ja runsaasti arkeologisia jäännöksiä (kuten saviruukkujen polttouuneja, viinin puristimia), jotka todistavat järjestäytyneestä viininviljelystä.

Siitä alkaen lukuisat kirjalliset dokumentit todistavat viininviljelyn jatkuvuudesta ja tuotettujen viinien tunnettuudesta. Sellaisia ovat määräykset, joissa säännellään rypäleiden ja viinien markkinoille saattamista (vuodelta 1363), ja viiniköynnösten istutusrajoituksia koskevat poikkeukset, joissa on otettu huomioon maaperän ominaisuudet ja tuotettujen viinien laatu (vuodelta 1731). Myös arkkitehtuuri ja paikkojen nimeäminen kertovat samaa (Le Vigneret, la Mourvèdriére, ...).

Erityisesti voidaan mainita Tolozan, joka yhdistää maiseman viininviljelyyn tutkielmassaan ”Œnologie de la Basse Provence” (1827): ”Bandolin viinialue alkaa Cugesin vuorten juurelta ja jatkuu siitä suoraan etelään noin 12 kilometrin matkan, kunnes päättyy Bandolin lahteen. Laakson ympärillä on kaksinkertainen rivi kukkuloita, jotka jakautuvat lännessä ja sulkevat sisäänsä Saint-Cyrin suuren tasangon, jonka loivasti viettävä rinne päättyy Lecquesin lahden hiekkarannalle. – – Rinteille ja kukkuloille on istutettu viiniköynnöstä.” Alan yhtenäisyyttä osoittaa seuraava kirjailijan lisäys: ”Kaikkialla valta-asemassa oleva rypälelajike, josta syntyy Bandolin viinien perusolemus, on mourvèdre, erittäin tumma rypäle.”

Nämä viinit ovat jättäneet jälkensä historiaan; on katsottu, että ne säilyvät hyvin ja paranevat ajan mittaan, erityisesti pitkien merimatkojen aikana. Maantieteellisellä alueella tuotettujen viinien myynnissä hyödynnettiin tunnetusti Bandolin suojaisaa lahtea. Laivat pysyttelivät ulapalla ulkosatamassa, ja niihin lastattiin tonneittain viiniä. Viinitynnyreihin oli merkitty polttoraudalla kirjain ”B”.

Vuonna 1787 ilmestyneen teoksen maantiedettä käsittelevässä osassa (”Géographie de la Provence, du Comté Venaissin, de la principauté d’Orange, du Comté de Nice”, I osa, sivu 280) todetaan seuraavasti:

”Bandolin maaperä on erittäin kuivaa ja kivistä. Alueen maataloustuotannon tärkein tuote on ensiluokkainen punaviini, joka on Länsi-Intian saarilla kaikkein halutuinta. Bandolin sataman sanotaan olevan Provencen turvallisin ja helppokäyttöisin.”

Bandol-viinien lastaussatamana ja myyntialueena kaupunki itsessään oli tynnyrintekijöiden valtakuntaa. Kaupunginvaltuuston päätös vuodelta 1818 osoittaa, että Bandolin sataman kautta oli kuljetettu yli 6 000 hehtolitraa viiniä Italiaan, Pohjois-Eurooppaan ja Amerikkaan. Toisen keisarikunnan lopulla Bandolissa tuotettiin vuosittain 80 000 tynnyriä, joissa varastoitiin ja kuljetettiin noin 160 000 hehtolitraa viiniä.

Viinintuotanto elätti siis todistetusti varsinaisten tuottajien ohella koko yhteisön.

Tämäkään viinialue ei säästynyt viinikirvan tuhoilta, mutta sen historia, tunnettuus ja voimakas yhteisö auttoivat aluetta toipumaan nopeasti, ja vanha tapa istuttaa viiniköynnökset penkereisiin säilyi. Kasvatustapa ja istutustiheys sovitettiin siihen. Myös tavanomaiset lajikkeet säilytettiin, ja niistä tärkein oli Mourvèdre N, jonka ohella puna- ja roseeviinien valmistuksessa käytettiin erityisesti Grenache N- ja Cinsaut N -lajikkeita ja valkoviinien valmistuksessa Clairette B-, Bourboulenc B- ja Ugni blanc B -lajikkeita.

Tämä yhteisö on siis säilyttänyt perinteet, osoittanut taitavuutensa ja parantanut Bandolin viinien tunnettuutta ja laatua. Viinille vahvistettiin tarkistettu alkuperänimitys 11. marraskuuta 1941.

Vuonna 2009 Bandol-viininviljelyalue käsitti 1 580 hehtaaria ja keskituotos eli 50 000 hehtolitraa jakautui kolmelle osuuskunnalliselle viinikellarille ja 54 viinitilalle. Punaviinit ovat jälkikäsiteltyjä viinejä, jotka tuotetaan vähätuottoisista (enintään 40 hehtolitraa hehtaaria kohden) yli seitsemän vuoden ikäisistä viiniköynnöksistä ja joiden kypsyttäminen aloitetaan säilyttämällä niitä 18 kuukauden ajan puuastioissa, useimmiten tynnyreissä. Viinit saavat ominaisuutensa rypälelajikkeesta Mourvèdre N, jota on oltava sekoituksessa vähintään 50 prosenttia: viinit ovat voimakkaita, harteikkaita, tanniinisia ja pitkään säilyviä.

8.3.   Syy- ja seuraussuhteet

Syy- ja seuraussuhteet

Välimerellinen ilmasto, jossa on merellisiä vaikutteita, pinnanmuodostus, joka muistuttaa merelle avautuvaa amfiteatteria ja joka suojaa aluetta pohjoisilta vaikutteilta (tuulelta ja lämpötilalta), sekä erittäin kivinen, kalkkipitoinen maa antavat yhdessä maantieteelliselle alueelle ja Bandol-viinitarhoille kokonaisuudessaan monimutkaiset mutta optimaaliset maaperä- ja ilmasto-olosuhteet, jotka luovat tummalle ja myöhään kypsyvälle Mourvèdre N -rypälelajikkeelle otollisen ekologisen lokeron: rypäle voi saavuttaa ihanteellisen kypsyysasteen, ja siten taataan viinien ominaisluonne ja tasapainoisuus.

Tätä erityistä sidosta luonnonympäristön ja tuotettujen viinien ominaisuuksien ja laadun välillä korostettiin jo vuonna 1787.

”Bandolin ja sen lähialueen erityisen leuto ja suojaisa ilmasto, kalkkipitoinen savimaa, jossa on runsaasti kalsiumkarbonaattia, sekä auringon voimakas säteily kukkuloille, joita meren välitön läheisyys suojaa ankarilta talvipakkasilta, koska tämän erityisen suopean taivaan ilmassa leijuu annos suolaa ja jodihydraattia, kaikki nämä yhdessä saavat aikaan sen, että alueen viini on maineikasta, ja provensaaliksi kirjoittavat ovat kutsuneet viiniä pullotetuksi auringoksi”

(Achard C. F., ”La Géographie de la Provence et du Comtat Venaissin”, 1787, lainaus Marchandiau J.-N. teoksessa Gens et Vins du Bandol, 1991).

Gens et Vins du Bandol

Käytäntöjen mukaisesti rajattuun viljelyalueeseen on luokiteltu ”köyhä maaperä, johon Bandolin viinien maine on tyypillisesti jo kauan perustunut” ja sen ulkopuolelle on suljettu ”laaksojen hedelmällinen ja alluviaalinen maaperä, liian hedelmälliset maa-aineskerrostumat kukkuloiden juurella sekä mänty- ja muut metsät”.

Rajaus mahdollistaa istutusten parhaan mahdollisen hoidon, ja tuotannon voimakkuutta ja potentiaalia voidaan hallita matalaleikkauksella aikaan saadun vähäisen tuoton ja penkereihin sopeutetun istutustiheyden ansiosta.

Bandol-viinin tuottajat pyrkivät säilyttämään tämän penkereillä kasvatettavan viiniköynnöksen omaperäisyyden ja erikoispiirteet pitämällä yllä perinteistä sadonkorjuutapaa poimia rypäleet käsin.

Tuotannon hallinta, optimaaliset kypsymisolosuhteet ja kuljetuksen kestävyyttä koskevat perinteiset vaatimukset vaikuttavat yhdessä siihen, että Bandol-punaviineillä on rakenne, joka mahdollistaa pitkän jälkikäsittelyn puuastioissa, ja että punaviinit siis vanhenevat hyvin.

Tämän laajan viinitarha-amfiteatterin optimaaliset olosuhteet ovat tehneet mahdolliseksi taitotiedon kehittymisen tuottajien ja kuluttajien yhteisössä. Onkin luonnollista, että taitotietoa on hyödynnetty tuottamalla ja arvostamalla rosee- ja valkoviinejä, joista on tullut yhä tunnetumpia, vaikka ne eivät olekaan jääneet historian kirjoihin samalla tavoin kuin punaviinit.

Punaviinin tuotantotapa perustuu Mourvèdre N -rypälelajikkeeseen, ja rypäleet saadaan vähintään kahdeksan vuoden ikäisistä viiniköynnöksistä. Lajiketta voidaan käyttää myös roseeviineissä, mikä vaikuttaa niiden ominaisluonteeseen eniten.

Punaviinien tuotannossa pakollisia tiukkoja teknisiä tuotantotapoja sovelletaan luonnollisesti myös valkoisiin rypälelajikkeisiin, ja sen ansiosta Bandol-valkoviinit ovat hyvärakenteisia ja tasapainoisia, joten myös ne vanhenevat Provencen viineille tyypilliseen tapaan.

Vuonna 2010 Bandol-viinien maineikkuus kattaa kiistämättä koko tuotannon, eli rosee- ja valkoviinit ovat vastedes yhtä hyvämaineisia kuin punaviinit. Tarkistetulla alkuperänimityksellä myytävien viinien tuotanto voidaan hyödyntää erittäin hyvin, sillä suuri osa viinin markkinoista on kansallisten rajojen ulkopuolella ja viennissä.

9.   Olennaiset lisäedellytykset (pakkaaminen, merkinnät, muut vaatimukset)

Olennaiset lisäedellytykset (pakkaaminen, merkinnät, muut vaatimukset)

Oikeudellinen kehys

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi

Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset

Edellytyksen kuvaus

Tarkistetulla alkuperänimityksellä suojattujen viinien merkinnöissä voidaan täsmentää pienemmän maantieteellisen yksikön nimi edellyttäen, että kyseessä on kiinteistörekisterialue ja että paikka on mainittu sadonkorjuuilmoituksessa.

Kiinteistörekisterialueen nimi kirjoitetaan välittömästi viinitilan nimen tai kauppamerkin jälkeen.

Linkki eritelmään

Linkki eritelmään

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-b6ff2938-f986-4dc0-bc3f-de1aefad4c1a

---

(1)  EUVL L 9, 11.1.2019, s. 2.

1

---