# Den Europæiske Unions C 365/23.

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 365 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 65. årgang23. september 2022 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 365

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

65. årgang23. september 2022

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER |
| | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg |
| | 570. plenarforsamling i Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg – INTERACTIO, 15.6.2022-16.6.2022 |
| 2022/C 365/01 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs resolution om Ukraine fra nødhjælp til genopbygning — forslag fra det europæiske civilsamfund | 1 |
| | UDTALELSER |
| | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg |
| | 570. plenarforsamling i Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg – INTERACTIO, 15.6.2022-16.6.2022 |
| 2022/C 365/02 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om den europæiske møbelindustri — dens genopretning som en innovativ, grøn og cirkulær økonomi (initiativudtalelse) | 7 |

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

570. plenarforsamling i Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg – INTERACTIO, 15.6.2022-16.6.2022

2022/C 365/01

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs resolution om Ukraine fra nødhjælp til genopbygning — forslag fra det europæiske civilsamfund

1

UDTALELSER

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

570. plenarforsamling i Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg – INTERACTIO, 15.6.2022-16.6.2022

2022/C 365/02

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om den europæiske møbelindustri — dens genopretning som en innovativ, grøn og cirkulær økonomi (initiativudtalelse)

7

---

| | III   Forberedende retsakter |
| --- | --- |
| | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg |
| | 570. plenarforsamling i Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg – INTERACTIO, 15.6.2022-16.6.2022 |
| 2022/C 365/03 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om a) meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om en europæisk erklæring om digitale rettigheder og principper for det digitale årti (COM(2022) 27 final) og om b) digitale rettigheder og principper (sonderende udtalelse) | 13 |
| 2022/C 365/04 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om harmoniserede regler om fair adgang til og anvendelse af data (dataforordningen) (COM(2022) 68 final — 2022/0047 (COD)) | 18 |
| 2022/C 365/05 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — En lovpakke om europæiske mikrochips (COM(2022) 45 final) | 23 |
| 2022/C 365/06 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om en ramme for foranstaltninger til styrkelse af det europæiske økosystem for halvledere (mikrochipforordningen) (COM(2022) 46 final — 2022/0032 (COD)) | 34 |
| 2022/C 365/07 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EU) 2021/2085 om oprettelse af fællesforetagenderne under Horisont Europa for så vidt angår fællesforetagendet for mikrochips (COM(2022) 47 final — 2022/0033 (NLE)) | 40 |
| 2022/C 365/08 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fluorholdige drivhusgasser, om ændring af direktiv (EU) 2019/1937 og om ophævelse af forordning (EU) nr. 517/2014 (COM(2022) 150 final — 2022/0099 (COD)) | 44 |
| 2022/C 365/09 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om stoffer, der nedbryder ozonlaget, og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1005/2009 (COM(2022) 151 final — 2022/0100 (COD)) | 50 |
| 2022/C 365/10 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) 2017/2107 om fastsættelse af de forvaltnings-, bevarelses- og kontrolforanstaltninger, der skal anvendes i konventionsområdet for Den Internationale Kommission for Bevarelse af Tunfiskebestanden i Atlanterhavet (ICCAT) og forordning (EU) .../2022 om indførelse af en flerårig forvaltningsplan for almindelig tun i det østlige Atlanterhav og Middelhavet (COM(2022) 171 final — 2022/0111 (COD)) | 55 |
| 2022/C 365/11 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 1305/2013 for så vidt angår en særlig foranstaltning med henblik på at yde ekstraordinær midlertidig støtte fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) som reaktion på Ruslands invasion af Ukraine (COM(2022) 242 final — 2022/0166 (COD)) | 57 |
| 2022/C 365/12 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om fælles meddelelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: Reaktion på statsstøttet instrumentalisering af migranter ved EU's ydre grænser (JOIN(2021) 32 final) | 60 |
| 2022/C 365/13 | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om regler for udøvelsen af Unionens rettigheder i forbindelse med gennemførelsen og håndhævelsen af aftalen om Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirlands udtræden af Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab og handels- og samarbejdsaftalen mellem Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab på den ene side og Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland på den anden side (COM(2022) 89 final — 2022/0068 (COD)) | 66 |

III   Forberedende retsakter

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

570. plenarforsamling i Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg – INTERACTIO, 15.6.2022-16.6.2022

2022/C 365/03

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om a) meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om en europæisk erklæring om digitale rettigheder og principper for det digitale årti (COM(2022) 27 final) og om b) digitale rettigheder og principper (sonderende udtalelse)

(COM(2022) 27 final)

13

2022/C 365/04

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om harmoniserede regler om fair adgang til og anvendelse af data (dataforordningen) (COM(2022) 68 final — 2022/0047 (COD))

(COM(2022) 68 final — 2022/0047 (COD))

18

2022/C 365/05

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — En lovpakke om europæiske mikrochips (COM(2022) 45 final)

(COM(2022) 45 final)

23

2022/C 365/06

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om en ramme for foranstaltninger til styrkelse af det europæiske økosystem for halvledere (mikrochipforordningen) (COM(2022) 46 final — 2022/0032 (COD))

(COM(2022) 46 final — 2022/0032 (COD))

34

2022/C 365/07

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EU) 2021/2085 om oprettelse af fællesforetagenderne under Horisont Europa for så vidt angår fællesforetagendet for mikrochips (COM(2022) 47 final — 2022/0033 (NLE))

(COM(2022) 47 final — 2022/0033 (NLE))

40

2022/C 365/08

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fluorholdige drivhusgasser, om ændring af direktiv (EU) 2019/1937 og om ophævelse af forordning (EU) nr. 517/2014 (COM(2022) 150 final — 2022/0099 (COD))

(COM(2022) 150 final — 2022/0099 (COD))

44

2022/C 365/09

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om stoffer, der nedbryder ozonlaget, og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1005/2009 (COM(2022) 151 final — 2022/0100 (COD))

(COM(2022) 151 final — 2022/0100 (COD))

50

2022/C 365/10

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) 2017/2107 om fastsættelse af de forvaltnings-, bevarelses- og kontrolforanstaltninger, der skal anvendes i konventionsområdet for Den Internationale Kommission for Bevarelse af Tunfiskebestanden i Atlanterhavet (ICCAT) og forordning (EU) .../2022 om indførelse af en flerårig forvaltningsplan for almindelig tun i det østlige Atlanterhav og Middelhavet (COM(2022) 171 final — 2022/0111 (COD))

(COM(2022) 171 final — 2022/0111 (COD))

55

2022/C 365/11

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 1305/2013 for så vidt angår en særlig foranstaltning med henblik på at yde ekstraordinær midlertidig støtte fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) som reaktion på Ruslands invasion af Ukraine (COM(2022) 242 final — 2022/0166 (COD))

(COM(2022) 242 final — 2022/0166 (COD))

57

2022/C 365/12

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om fælles meddelelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: Reaktion på statsstøttet instrumentalisering af migranter ved EU's ydre grænser (JOIN(2021) 32 final)

(JOIN(2021) 32 final)

60

2022/C 365/13

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om regler for udøvelsen af Unionens rettigheder i forbindelse med gennemførelsen og håndhævelsen af aftalen om Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirlands udtræden af Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab og handels- og samarbejdsaftalen mellem Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab på den ene side og Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland på den anden side (COM(2022) 89 final — 2022/0068 (COD))

(COM(2022) 89 final — 2022/0068 (COD))

66

---

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

570. plenarforsamling i Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg – INTERACTIO, 15.6.2022-16.6.2022

| 23.9.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 365/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 365/1

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs resolution om Ukraine fra nødhjælp til genopbygning — forslag fra det europæiske civilsamfund

(2022/C 365/01)

| Retsgrundlag | Forretningsordenens artikel 52, stk. 4 |
| --- | --- |
| Vedtaget på plenarforsamlingen | 16.6.2022 |
| Plenarforsamling nr. | 570 |
| Resultat af afstemningen
  (for/imod/hverken for eller imod) | 206/2/2 |

Retsgrundlag

Forretningsordenens artikel 52, stk. 4

Vedtaget på plenarforsamlingen

16.6.2022

Plenarforsamling nr.

570

Resultat af afstemningen

(for/imod/hverken for eller imod)

206/2/2

| Hovedbudskaber







  1. | Status som EU-kandidatland til Ukraine. EØSU opfordrer Det Europæiske Råd til at tildele Ukraine status som kandidatland til medlemskab af EU på dets møde den 23.-24. juni 2022. Ukraine skal tildeles status som kandidatland, uden at det skader den igangværende tiltrædelsesproces for landene på Vestbalkan. EØSU er tilhænger af, at der indføres et system med trinvis integration baseret på gennemførelsen af EU-retten. |
| --- | --- |

Hovedbudskaber

1.

Status som EU-kandidatland til Ukraine. EØSU opfordrer Det Europæiske Råd til at tildele Ukraine status som kandidatland til medlemskab af EU på dets møde den 23.-24. juni 2022. Ukraine skal tildeles status som kandidatland, uden at det skader den igangværende tiltrædelsesproces for landene på Vestbalkan. EØSU er tilhænger af, at der indføres et system med trinvis integration baseret på gennemførelsen af EU-retten.

| 2. | Det europæiske civilsamfund står solidarisk sammen med Ukraine og det ukrainske folk. Civilsamfundet har reageret hurtigt og effektivt og sat gang i en helt enestående græsrodsmobilisering af borgerne. Den humanitære bistand skal øges og bør udbetales direkte til civilsamfundsorganisationer. Specialiserede NGO'er bør tillige med civilsamfundsorganisationer reelt inddrages i programmeringen og overvågningen af EU's og medlemsstaternes humanitære bistand. |
| --- | --- |

2.

Det europæiske civilsamfund står solidarisk sammen med Ukraine og det ukrainske folk. Civilsamfundet har reageret hurtigt og effektivt og sat gang i en helt enestående græsrodsmobilisering af borgerne. Den humanitære bistand skal øges og bør udbetales direkte til civilsamfundsorganisationer. Specialiserede NGO'er bør tillige med civilsamfundsorganisationer reelt inddrages i programmeringen og overvågningen af EU's og medlemsstaternes humanitære bistand.

| 3. | Flygtninge skal have et fremtidsperspektiv. Udvalget opfordrer til, at flygtninge får samme rettigheder som EU-borgere, når det gælder sundhedspleje og adgang til arbejdsmarkedet (anerkendelse af kvalifikationer, adgang til arbejdsformidlingstjenester, sprogkurser, sundheds- og uddannelsessystemer), som er afgørende for at forhindre, at fattigdom breder sig blandt flygtningene. Ved hjælp af kollektive forhandlinger og ad hoc-foranstaltninger kan arbejdsmarkedets parter hjælpe med at integrere arbejdstagere og forhindre, at de udnyttes og udsættes for social dumping. Udvalget lægger særlig vægt på civilsamfundsorganisationernes rolle i beskytte og reintegrere sårbare grupper, der ofte glemmes, såsom uledsagede mindreårige, børn, der er adskilt fra deres familie, og børn fra institutioner, personer med handicap, romamindretal og ofre for seksuel vold. |
| --- | --- |

3.

Flygtninge skal have et fremtidsperspektiv. Udvalget opfordrer til, at flygtninge får samme rettigheder som EU-borgere, når det gælder sundhedspleje og adgang til arbejdsmarkedet (anerkendelse af kvalifikationer, adgang til arbejdsformidlingstjenester, sprogkurser, sundheds- og uddannelsessystemer), som er afgørende for at forhindre, at fattigdom breder sig blandt flygtningene. Ved hjælp af kollektive forhandlinger og ad hoc-foranstaltninger kan arbejdsmarkedets parter hjælpe med at integrere arbejdstagere og forhindre, at de udnyttes og udsættes for social dumping. Udvalget lægger særlig vægt på civilsamfundsorganisationernes rolle i beskytte og reintegrere sårbare grupper, der ofte glemmes, såsom uledsagede mindreårige, børn, der er adskilt fra deres familie, og børn fra institutioner, personer med handicap, romamindretal og ofre for seksuel vold.

| 4. | Genopbygning. Der er behov for øjeblikkelig europæisk og international økonomisk bistand for at forhindre en total ødelæggelse af Ukraines økonomi. Den økonomiske bistand skal gives til at understøtte SMV'er, ukrainske landbrugere med henblik på den næste høst og det ukrainske civilsamfund, herunder arbejdsgiverorganisationer og fagforeninger med det sigte at holde dem fuldt funktionsdygtige i en tid med krig. Genopbygningsindsatsen skal være drevet af innovation. Civilsamfundsorganisationer skal inddrages tæt for at sikre, at retsstatsreformer, bekæmpelsen af korruption og den grønne og digitale omstilling bliver til virkelighed. |
| --- | --- |

4.

Genopbygning. Der er behov for øjeblikkelig europæisk og international økonomisk bistand for at forhindre en total ødelæggelse af Ukraines økonomi. Den økonomiske bistand skal gives til at understøtte SMV'er, ukrainske landbrugere med henblik på den næste høst og det ukrainske civilsamfund, herunder arbejdsgiverorganisationer og fagforeninger med det sigte at holde dem fuldt funktionsdygtige i en tid med krig. Genopbygningsindsatsen skal være drevet af innovation. Civilsamfundsorganisationer skal inddrages tæt for at sikre, at retsstatsreformer, bekæmpelsen af korruption og den grønne og digitale omstilling bliver til virkelighed.

| 5. | De økonomiske konsekvenser. Krigen bør ikke undergrave gennemførelsen af politikkerne for grøn omstilling i EU. Udvalget opfordrer medlemsstaterne og EU-institutionerne til at træffe de nødvendige foranstaltninger til at dæmme op for den overdrevne spekulation i råvarer, øge markedsgennemsigtigheden og midlertidigt fjerne alle hindringer for import af landbrugsprodukter for at afbøde fødevarepriskrisen. Udvalget advarer om, at hverken NextGenerationEU-fonden, dens genopretnings- og resilienskomponent eller fleksibiliteten under den nuværende flerårige finansielle ramme for 2021-2027 er tilstrækkelige til at dække de finansielle behov, der er opstået som følge af krigen i Ukraine. |
| --- | --- |

5.

De økonomiske konsekvenser. Krigen bør ikke undergrave gennemførelsen af politikkerne for grøn omstilling i EU. Udvalget opfordrer medlemsstaterne og EU-institutionerne til at træffe de nødvendige foranstaltninger til at dæmme op for den overdrevne spekulation i råvarer, øge markedsgennemsigtigheden og midlertidigt fjerne alle hindringer for import af landbrugsprodukter for at afbøde fødevarepriskrisen. Udvalget advarer om, at hverken NextGenerationEU-fonden, dens genopretnings- og resilienskomponent eller fleksibiliteten under den nuværende flerårige finansielle ramme for 2021-2027 er tilstrækkelige til at dække de finansielle behov, der er opstået som følge af krigen i Ukraine.

| 6. | Civilsamfundets rolle. EØSU's lange historie og forbindelser med ukrainske civilsamfundsorganisationer spiller en vigtig rolle i at holde kanalerne åbne og muliggøre deltagelse i EU-integrationsprocessen. Udvalget opfordrer medlemsstaterne til i væsentlig grad at øge kapacitetsopbygningen og den organisatoriske og økonomiske støtte til ukrainske civilsamfundsorganisationer. Udvalget tilskynder til partnerskaber mellem europæiske og ukrainske ungdomsorganisationer og foreslår et arrangement med fokus på ungdomsaktivisme og den rolle, denne aktivisme spiller i den fremtidige genopbygning af Ukraine. EØSU forpligter sig til at styrke samarbejdet og udvekslingerne med ukrainske civilsamfundsorganisationer og til fortsat at arbejde for opretholdelse af solidariteten og generøsiteten i EU over for Ukraine. Med henblik derpå vil EØSU afholde et arrangement med civilsamfundet i Ukraine og EU den 19. juli i Kraków.
  Samtidig understreger EØSU, at de resterende uafhængige civilsamfundsorganisationer i Rusland ikke må lades i stikken. |
| --- | --- |

6.

Civilsamfundets rolle. EØSU's lange historie og forbindelser med ukrainske civilsamfundsorganisationer spiller en vigtig rolle i at holde kanalerne åbne og muliggøre deltagelse i EU-integrationsprocessen. Udvalget opfordrer medlemsstaterne til i væsentlig grad at øge kapacitetsopbygningen og den organisatoriske og økonomiske støtte til ukrainske civilsamfundsorganisationer. Udvalget tilskynder til partnerskaber mellem europæiske og ukrainske ungdomsorganisationer og foreslår et arrangement med fokus på ungdomsaktivisme og den rolle, denne aktivisme spiller i den fremtidige genopbygning af Ukraine. EØSU forpligter sig til at styrke samarbejdet og udvekslingerne med ukrainske civilsamfundsorganisationer og til fortsat at arbejde for opretholdelse af solidariteten og generøsiteten i EU over for Ukraine. Med henblik derpå vil EØSU afholde et arrangement med civilsamfundet i Ukraine og EU den 19. juli i Kraków.

Samtidig understreger EØSU, at de resterende uafhængige civilsamfundsorganisationer i Rusland ikke må lades i stikken.

DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG (EØSU)

| 1. | udtrykker sin solidaritet med det ukrainske folk og gentager sin stærke fordømmelse af den uberettigede og uprovokerede aggression mod Ukraine, som Den Russiske Føderation under præsident Vladimir Putins ledelse har iværksat, og henviser til sin tidligere resolution om Krigen i Ukraine og dens økonomiske, sociale og miljømæssige konsekvenser (1), der blev vedtaget den 24. marts 2022; |
| --- | --- |

1.

| 2. | understreger, at den tragiske krig på europæisk jord, som nu har varet i næsten fire måneder, har krævet et meget stort antal dødsofre, heriblandt civile, og forårsaget massive ødelæggelser og lidelser. Den har øget fattigdommen i verden og har medført uoverskuelige sociale, økonomiske og miljømæssige skader og en ikke tidligere set bølge af flygtninge og fordrevne. Udvalget opfordrer til, at den humanitære folkeret respekteres og til, at krigsforbrydelser, der begås af invasionsstyrkerne i Ukraines byer og landsbyer, registreres, efterforskes og retsforfølges, som de bør; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opfordrer til en øjeblikkelig våbenhvile fra alle parters side, gentager, at diplomati kommer før alt andet, og understreger, at bestræbelserne i retning af fredsbevarelse og forhandlinger bør være en prioritet på alle niveauer af den politiske debat, men kræver samtidig en fuld tilbagetrækning af de russiske styrker fra Ukraine. Udvalget anbefaler kraftigt, at EU fortsat yder bistand til Ukraine og dets befolkning, sådan som det har gjort fra krigens allerførste dag. Udvalget opfordrer til, at de økonomiske, sociale og miljømæssige virkninger af sanktionerne som følge af den russiske militære aggression overvåges nøje; |
| --- | --- |

3.

| 4. | bemærker, at krigen ved EU's østlige grænse strider mod EU's natur, filosofi og identitet, og understreger, at konsekvenserne af krigen udgør en trussel mod EU's værdier, mod EU-borgernes og andre indbyggeres frihed og rettigheder og mod den europæiske model for en social markedsøkonomi. Udvalget fremhæver, at fred og velstand er grundpiller i Den Europæiske Union (EU), og at civilsamfundsorganisationer igennem de sidste årtier har spillet en central rolle i aktivt at fremme, bidrage til og opretholde freden på det europæiske kontinent; |
| --- | --- |

4.

| 5. | understreger, at Den Russiske Føderation og landets nuværende repræsentanter skal suspenderes fra internationale organer og organisationer, i første omgang fra dem, der har til formål at bevare freden, beskytte menneskerettighederne og sikre bæredygtig udvikling og et sikkert miljø; |
| --- | --- |

5.

Om den humanitære situation

| 6. | konstaterer, at mere end 6,8 millioner mennesker (2) er flygtet fra Ukraine, siden Rusland indledte krigen, og dermed er der tale om den hurtigst voksende flygtningekrise siden Anden Verdenskrig. Hertil skal det tilføjes, at der er 8 millioner internt fordrevne i Ukraine (3), og at mere end en tredjedel af Ukraines befolkning således er blevet tvunget til at flygte fra deres hjem; |
| --- | --- |

6.

| 7. | anerkender, at tilstrømningen af ukrainske flygtninge har haft mærkbare virkninger i europæiske lande, dvs. Polen, Rumænien, Ungarn, Tjekkiet, Slovakiet og Moldova (4), og at disse lande og især civilsamfundsorganisationerne har reageret prompte og effektivt og mobiliseret frivillige borgere på græsrodsniveau i et hidtil uset omfang; |
| --- | --- |

7.

| 8. | understreger, at der må afsættes flere EU-midler til humanitær bistand, og at de bør udbetales til især det regionale og lokale niveau, som direkte støtter og inddrager civilsamfundsorganisationer, der aktivt arbejder for socioøkonomisk integration af flygtninge; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opfordrer kraftigt medlemsstaterne, EU's regioner og civilsamfundsorganisationer til så effektivt og hurtigt som muligt at anvende de muligheder for at hjælpe ukrainske flygtninge, der er tilvejebragt ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning om samhørighedsaktionen for flygtninge i Europa (CARE), som Kommissionen fremlagde den 8. marts 2022, sammen med revisionen af REACT-EU-forordningen, som Kommissionen foreslog den 23. marts 2022. Udvalget understreger, at denne støtte overvejende bør uddeles af civilsamfundsorganisationer, herunder specialiserede NGO'er, og at civilsamfundsorganisationer også bør inddrages direkte i organiseringen og overvågningen af den humanitære bistand fra EU og de enkelte lande; |
| --- | --- |

9.

| 10. | anbefaler, at de besparelser, der er opnået i den flerårige finansielle ramme for 2014-2020 og REACT-EU-instrumentet, gives et nyt formål under overholdelse af retsstatsprincippet, så de hurtigt og fleksibelt kan omdirigeres som støtte til flygtninge, og opfordrer til, at der oprettes en særskilt fond til dette formål, hvis de midler, der i øjeblikket er til rådighed, viser sig utilstrækkelige til modtagelse og integration af flygtninge på arbejdsmarkedet, herunder til plejetjenester, boliger, fødevarer, materiel bistand, uddannelsesprogrammer og offentlige arbejdsformidlinger; |
| --- | --- |

10.

| 11. | fremhæver, at de europæiske borgere fandt, at EU i sin reaktion på coronakrisen beskyttede dem og åbnede perspektiver, navnlig gennem oprettelsen af SURE-programmet og NextGenerationEU (NGEU). Udvalget understreger, at hverken NGEU, dens genopretnings- og resilienskomponent eller fleksibiliteten under den nuværende flerårige finansielle ramme for 2021-2027 er tilstrækkelige til at dække de finansielle behov, der er opstået som følge af krigen i Ukraine. Udvalget konstaterer, at disse instrumenter ikke var udformet eller udmålt med henblik på at imødegå de nye udfordringer opstået som følge af den russiske aggression og invasion og samtidig opretholde investeringer i EU's programmer og politikker, herunder vigtige prioriteter såsom den retfærdige, grønne og digitale omstilling; |
| --- | --- |

11.

| 12. | understreger, at der er et akut behov for en bedre kortlægning og koordinering blandt alle aktører, der deltager i leveringen af humanitær og medicinsk bistand, for at sikre, at hjælpen når hurtigt og effektivt frem til alle, der er ramt af krigen; |
| --- | --- |

12.

| 13. | fremhæver, at der må gennemføres overvågningsforanstaltninger og -aktiviteter på forskellige områder såsom respekt for menneskerettighederne og dokumentation af krigsforbrydelser, og udvalget bifalder den rådgivende gruppe vedrørende masseforbrydelser, som EU, USA og Det Forenede Kongerige har etableret; |
| --- | --- |

13.

| 14. | understreger, at ukrainske flygtninge bør have adgang til det offentlige sundhedssystem på samme grundlag som EU-borgere samt til grundlæggende seksuel og reproduktiv sundhedspleje, nødprævention og abort og obstetrisk pleje for voldtægtsofre; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at være særligt opmærksomme på situationen for uledsagede mindreårige, børn, der er adskilt fra deres familie, og børn fra institutioner i Ukraine for at sikre, at deres umiddelbare behov opfyldes, at de identificeres og spores på passende vis, og at data udveksles mellem medlemsstaterne med henblik på at genforene dem med deres familier eller senere reintegrere dem i det ukrainske samfund, samtidig med at de sikres beskyttelse mod misbrug og menneskehandel; |
| --- | --- |

15.

| 16. | fremhæver den forfærdelige situation for personer med handicap, som forsøger at forlade krigsområder i Ukraine, og som står over for betydelige udfordringer som flygtninge i modtagerlandene. Udvalget insisterer på, at alle flygtninge behandles ens, uanset etnisk baggrund, nationalt eller handicap. Hvad sidstnævnte angår, bør de modtage fuld bistand til at etablere en uafhængig tilværelse og ikke tvinges til at bo på institutioner i modtagerlandene; |
| --- | --- |

16.

| 17. | understreger, at deltagelse på arbejdsmarkedet spiller en afgørende rolle for integration og for at nedbringe fattigdom. Udvalget advarer om, at flygtninge fra Ukraine er mindre beskyttede, får den laveste løn, arbejder under deres kvalifikationsniveau og er de mest sårbare grupper på arbejdsmarkedet uden social beskyttelse, foreningsfrihed og arbejdstagerrettigheder. I den henseende understreger udvalget, at der er behov for at håndtere tilfælde af ulige arbejdsvilkår på fyldestgørende vis og sikre, at arbejdstagerne har de samme rettigheder som EU-borgere, og at de ikke udnyttes og udsættes for social dumping. Udvalget opfordrer til, at der udarbejdes mellemlang- og langsigtede strategier for de ukrainere, der ønsker at blive i deres værtsland, med henblik på at de kan blive fuldt integreret på arbejdsmarkederne i EU; |
| --- | --- |

17.

| 18. | understreger den afgørende rolle, som arbejdsmarkedets parter gennem kollektive forhandlinger og ad hoc-foranstaltninger og -aftaler kan spille i at gøre det lettere for arbejdstagere fra Ukraine at komme ud på EU's arbejdsmarked. Udvalget gør opmærksom på, at arbejdsløshedsformidlinger bør hjælpe flygtninge med hele deres udbud af tjenester, herunder vejledning, udarbejdelse af ansøgerprofiler, praktikophold og tilbud om støtteværktøjer, og udvalget opfordrer medlemsstaterne til at etablere eller støtte tjenester, der matcher flygtninge med potentielle arbejdsgivere; |
| --- | --- |

18.

| 19. | fremhæver, at en nødvendig forudsætning for, at flygtninge fra Ukraine kan integreres på arbejdsmarkedet i modtagerlandene og undgår ansættelse på usikre vilkår, er anerkendelse af kvalifikationer, og udvalget insisterer på, at der skal fastlægges effektive regler og retningslinjer for en hurtig anerkendelse af høj kvalitet af kvalifikationer, adgang til sprogkurser og adgang til uddannelse for unge, der flygter fra Ukraine; |
| --- | --- |

19.

| 20. | fremhæver, at der må træffes alle nødvendige skridt til at sikre, at voksne og børn, der flygter til EU, kan fortsætte deres uddannelse og skolegang, og understreger, at skolerne skal være særligt opmærksomme på ikke blot at overvinde de sproglige barrierer, men også på at behandle traumesymptomer, der kan have langvarige negative følger; |
| --- | --- |

20.

| 21. | fremhæver, at flygtninge fra Ukraine skal have samme adgang til sociale sikringsordninger og sociale tjenester som EU-borgere; |
| --- | --- |

21.

Om Ukraines genopbygning og udsigter til EU-medlemskab

| 22. | bifalder oprettelsen af en international »genopbygningsplatform for Ukraine« som fastlagt i Kommissionens meddelelse »Støtte til og genopbygning af Ukraine« og den ledende rolle, som EU har indtaget, når det gælder mobilisering af international bistand til Ukraine; |
| --- | --- |

22.

| 23. | opfordrer EU til at yde nødfinansiering til SMV'er i Ukraine. Midlerne bør i første omgang bruges til at holde liv i SMV'erne og derefter til at hjælpe dem med at vokse. Et andet centralt mål for EU's indsats i Ukraine må være at forhindre den totale ødelæggelse af Ukraines økonomi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | understreger, at genopbygningen af Ukraine efter krigen er en engangssituation, som bør føre til udvikling af et stærkere civilsamfund og en ny økonomi, der er baseret på de nyeste grønne og digitale teknologier og tillige er drevet af innovation; |
| --- | --- |

24.

| 25. | er dog overbevist om, at retsstatsreformer, bekæmpelse af korruption og den grønne og digitale omstilling er prioriteter, som ikke kan realiseres uden reel inddragelse af civilsamfundet, og opfordrer til, at civilsamfundsorganisationer inddrages tæt i genopbygningsindsatsen, herunder i planlægningen og gennemførelsen af »Rebuild Ukraine«-mekanismen, da de har de bedste forudsætninger for at formulere de ukrainske borgeres behov og bistå med opfølgningen på fremskridtene inden for genopbygningsindsatsen og tilpasningen til EU-lovgivningen; |
| --- | --- |

25.

| 26. | gør opmærksom på, at konflikten og dens konsekvenser ikke bør undergrave politikkerne for grøn omstilling i EU, men i stedet fremskynde deres gennemførelse; |
| --- | --- |

26.

| 27. | opfordrer Rådet og Parlamentet til at overveje at anvende gaslagerfaciliteter i tredjelande, der grænser op til EU, da det vil forøge forsyningssikkerheden, især i Ukraine; |
| --- | --- |

27.

| 28. | gør opmærksom på den globale fødevarepriskrise, der er blevet forværret af krigen i Ukraine, og opfordrer medlemsstaterne og EU-institutionerne til at træffe de nødvendige skridt til at dæmme op for den overdrevne råvarespekulation og øge markedsgennemsigtigheden; |
| --- | --- |

28.

| 29. | understreger, at der nu må træffes foranstaltninger til at støtte ukrainske landbrugere i forbindelse med den næste høst. Derudover opfordrer udvalget til øjeblikkelig, midlertidig fjernelse af alle administrative og fysiske hindringer for bevægeligheden af landbrugsvarer med det formål hurtigt at forøge mængden af import til EU's indre marked og andre dele af verden, f.eks. Afrika, i de sektorer, hvorfra Ukraine stadig kan eksportere. Udvalget opfordrer til en omgående genopbygning af ukrainske havne og til, at områderne ryddes for miner i regi af FN, så det bliver muligt at eksportere landbrugsprodukter som majs, solsikkeolie, solsikkefrø, sojabønner og honning; |
| --- | --- |

29.

| 30. | opfordrer Det Europæiske Råd til at tildele Ukraine status som kandidatland til medlemskab af EU på dets møde i juni 2022; |
| --- | --- |

30.

| 31. | støtter, at Ukraine bliver medlem af EU baseret på resultater og i overensstemmelse med de aftalte standarder for tiltrædelse af EU. Uden at det må ske på bekostning af den igangværende tiltrædelsesproces for landene på Vestbalkan (5), opfordrer udvalget til, at samhørighedspolitikken og de dertil knyttede finansielle instrumenter tilpasses i den henseende i de kommende år med henblik på at tackle udfordringerne forbundet med genopbygningen af landet efter krigen. Udvalget opfordrer til en grundig analyse af det økonomiske og sociale potentiale forbundet med integration af Ukraine i det indre marked; |
| --- | --- |

31.

| 32. | mener, at standarderne for medlemskab skal opretholdes, men at EU kan fastlægge gradvise skridt hen imod gennemførelsen af EU-retten. Udvalget understreger, at stillet over for militær aggression skal enhed blandt EU-medlemsstater forblive reglen, når det gælder udvidelsespolitikken. Det opfordrer til, at man undersøger andre måder, hvorpå ikke-EU-medlemmer kan tilslutte sig Europas sikkerhedsarkitektur, men fremhæver, at sådanne partnerskaber og associeringer ikke bør ses som alternativer til EU-medlemskab; |
| --- | --- |

32.

Om støtte til civilsamfundsorganisationer

| 33. | fremhæver Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs rolle som forbindelsesled til ukrainske civilsamfundsorganisationer og i at holde kanalerne til disse organisationer åbne takket være dets lange historie med bilaterale kontakter mellem civilsamfundet i EU og Ukraine. Udvalget understreger i den henseende de resultater, der er opnået via veletablerede mekanismer, især civilsamfundsplatformen mellem EU og Ukraine og de nationale rådgivende grupper i EU og Ukraine, der er oprettet i henhold til associeringsaftalen mellem EU og Ukraine. Udvalget opfordrer EU til at støtte ukrainske civilsamfundsorganisationers deltagelse i EU-netværk af civilsamfundsorganisationer; |
| --- | --- |

33.

| 34. | understreger, at det er nødvendigt at gå i gang med kapacitetsopbygningsprocessen for ukrainske civilsamfundsorganisationer, så de bliver i stand til at deltage i processen mod EU-integration og være med til at forme og overvåge denne proces; |
| --- | --- |

34.

| 35. | understreger behovet for at øge støtten til det ukrainske civilsamfund, herunder arbejdsgiverorganisationer og fagforeninger, gennem øremærkede EU-midler med det sigte at holde dem fuldt funktionsdygtige i en krigstid. Udvalget advarer mod forsøg på at bruge krigen til at retfærdiggøre tiltag, der mindsker beskyttelsen af arbejdstagernes rettigheder og den sociale beskyttelse, hvilket vil forværre de negative økonomiske og sociale konsekvenser af krigen; |
| --- | --- |

35.

| 36. | fremhæver den rolle, som spilles af de europæiske civilsamfundsorganisationer, der aktivt arbejder for fredsbevarende løsninger og beskæftiger sig med de forskellige virkninger af den ukrainske krise fra et socialt, humanitært, økonomisk og politisk perspektiv, og understreger vigtigheden af at levere omfattende støtte og bistand til disse organisationer via EU-finansierede programmer, der netop er indrettet herpå; |
| --- | --- |

36.

| 37. | hylder det bidrag, som civilsamfundsorganisationer fra EU-medlemsstater yder for at bistå ukrainske flygtninge, og som er mere omfattende end den hjælp, som de relevante offentlige myndigheder leverer, og opfordrer medlemsstaterne til at øge deres organisatoriske og økonomiske støtte til disse organisationer betydeligt, herunder med EU-midler; |
| --- | --- |

37.

| 38. | anbefaler, at unge, der flygter fra Ukraine, inkluderes i EU's udvekslingsprogrammer mellem universiteter, og fremhæver vigtigheden af at mobilisere EU's unge, som bakker op om de europæiske værdier, og af at styrke deres muligheder. Udvalget opfordrer til partnerskaber mellem nationale ungdomsråd i EU og Ukraine og til udveksling mellem EU og unge i Ukraine og ungdomsorganisationer. Samarbejdet kan bl.a. omfatte tilrettelæggelse af et arrangement med fokus på ungdomsaktivisme og den rolle, denne aktivisme spiller i den fremtidige genopbygning af Ukraine; |
| --- | --- |

38.

| 39. | efterlyser støtte til fødevarebanker, som spiller en vigtig rolle i at overvinde udfordringerne og hindringerne forbundet med levering af fødevaredonationer, eftersom fødevarehjælp er blevet kritisk for at understøtte de akutte behov i den ukrainske befolkning og hos flygtninge fra Ukraine; |
| --- | --- |

39.

| 40. | fremhæver behovet for at fortsætte den internationale støtte til civilsamfundsorganisationer i Ukraine og andre lande, der kæmper for miljøbeskyttelse, og erkender, at konflikten vil få alvorlige miljøkonsekvenser; |
| --- | --- |

40.

| 41. | gør opmærksom på behovet for at øge støtten til uafhængige kvalitetsmedier og faktatjekkere, herunder i EU's nabolande, da de er vigtige for at styrke modstandsdygtigheden over for propaganda og desinformation. Udvalget opfordrer EU til at iværksætte en mere virkningsfuld modpropagandakampagne, navnlig i tredjelande i Afrika og Asien, for at modvirke desinformationskrigen; |
| --- | --- |

41.

| 42. | er dybt bekymret over situationen for det uafhængige civilsamfund i Rusland og for medier og journalister, der leverer alternative informationskilder til russiske borgere med henblik på at bekæmpe russisk propaganda. Udvalget efterlyser EU-støtte til de civilsamfundsorganisationer og enkeltpersoner, som ønsker at fortsætte deres aktiviteter i Rusland, og humanitære visa til civilsamfundsaktivister, der gerne vil forlade landet. Udvalget gør opmærksom på, at et antal russiske organisationer hjælper ukrainere, der er fordrevet til Rusland, med at komme til EU eller den vestlige del af Ukraine, og at disse organisationer har behov for særlig hjælp til at indhente visa til ukrainske flygtninge, der ønsker at forlade Rusland; |
| --- | --- |

42.

| 43. | forpligter sig til at styrke samarbejdet og udvekslingerne med ukrainske civilsamfundsorganisationer og til fortsat at arbejde for opretholdelse af solidariteten og generøsiteten i EU over for Ukraine og er klar til at stille sin ekspertise inden for konsolidering af den sociale og civile dialog til rådighed for EU's og Ukraines myndigheder. Med henblik derpå vil EØSU afholde et arrangement med civilsamfundet i Ukraine og EU den 19. juli i Kraków. |
| --- | --- |

43.

Bruxelles, den 16. juni 2022.

Christa SCHWENG

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  EUT C 290 af 29.7.2022, s. 1.

1

(2)  UNHCR — 31. maj.

2

(3)  UNHCR — 23. maj.

3

(4)  UNHCR — 31. maj.

4

(5)  Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs resolution om krigen i Ukraine og dens økonomiske, sociale og miljømæssige konsekvenser (EUT C 290 af 29.7.2022, s. 1).

5

---

UDTALELSER

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

570. plenarforsamling i Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg – INTERACTIO, 15.6.2022-16.6.2022

| 23.9.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 365/7 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 365/7

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om den europæiske møbelindustri — dens genopretning som en innovativ, grøn og cirkulær økonomi

(initiativudtalelse)

(2022/C 365/02)

| Ordfører: | Anastasis YIAPANIS |
| --- | --- |
| Medordfører: | Rolf GEHRING |

Ordfører:

Anastasis YIAPANIS

Medordfører:

Rolf GEHRING

| Vedtaget på plenarforsamlingen | 21.10.2021 |
| --- | --- |
| Retsgrundlag | Forretningsordenens artikel 52, stk. 2 |
| | Initiativudtalelse |
| Kompetence | Den Rådgivende Kommission for Industrielle Ændringer (CCMI) |
| Vedtaget i sektionen | 13.5.2022 |
| Vedtaget på plenarforsamlingen | 15.6.2022 |
| Plenarforsamling nr. | 570 |
| Resultat af afstemningen
  (for/imod/hverken for eller imod) | 207/1/2 |

Vedtaget på plenarforsamlingen

21.10.2021

Retsgrundlag

Forretningsordenens artikel 52, stk. 2

Initiativudtalelse

Kompetence

Den Rådgivende Kommission for Industrielle Ændringer (CCMI)

Vedtaget i sektionen

13.5.2022

Vedtaget på plenarforsamlingen

15.6.2022

Plenarforsamling nr.

570

Resultat af afstemningen

(for/imod/hverken for eller imod)

207/1/2

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1. | Europa har en meget dynamisk møbelsektor med stor diversitet med hensyn til virksomhedsstørrelse og arbejdsprocesser samt design. Sektoren dækker hele livscyklussen og giver gode muligheder for at favne bæredygtighed og omstilling til cirkulære økonomiske modeller. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Europæiske virksomheder skal overholde strenge miljø-, produkt-, sundheds- og sikkerhedsbestemmelser, hvilket naturligvis øger driftsomkostningerne. Den internationale konkurrence fordrejes af den statsstøtte, der tilbydes eksterne konkurrenter, og illoyal praksis, der anvendes til at opnå markedsadgang, navnlig af økonomiske enheder fra Asien. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EØSU ønsker at understrege, at den rette balance mellem økonomisk vækst, bæredygtighed og social velfærd er det rette mål for fremtiden for EU's møbelsektor. Udvalget mener, at virksomhederne har brug for en sammenhængende lovgivningsmæssig ramme for intellektuel ejendomsret, der beskytter deres interesser og er egnet til den grønne og digitale omstilling. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EØSU går stærkt ind for, at alle importerede møbelprodukter skal overholde EU's regler nøje, herunder forbrugeroplysningsforpligtelser. EØSU opfordrer endvidere til en sammenhængende EU-lovgivning, der indfører standardiserede mærkningsformater for alle produkter. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Industrien bruger mange råstoffer, hvorfor pålidelig og uhindret adgang til ressourcer af høj kvalitet og solide værdikæder er afgørende for sektoren. Da efterspørgslen efter træ, der er det vigtigste råstof til møbelindustrien, er konstant stigende, anser EØSU det for afgørende at udvide og modernisere skovinfrastrukturen og bæredygtigheden heraf samt at forbedre færdigheder og teknologier. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EØSU mener, at det træ, der produceres i Europa, er et meget vigtigt aktiv, som bør anvendes til at skabe produkter med høj merværdi. EØSU mener, at eksport af ubearbejdet træ ikke giver nogen mening ud fra et økonomisk synspunkt, og efterlyser handelspolitiske beskyttelsesinstrumenter, der beskytter lokale møbelproducenter. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Udvalget opfordrer endvidere medlemsstaterne til at sætte en stopper for subsidier og andre incitamenter til afbrænding af træ til energiformål og til at fremme princippet om kaskadeanvendelse. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EØSU ønsker en nedsættelse eller afskaffelse af tolden på importerede primære og sekundære træråvarer. Endvidere anmoder udvalget de politiske beslutningstagere om at sikre, at bæredygtighedskriterierne i handelsaftaler håndhæves, og at der for importerede varer fastlægges kontrolkriterier vedrørende arbejdsvilkår, foreningsfrihed og retfærdig behandling af arbejdstagerne. EØSU opfordrer til, at menneskerettighederne indgår i due diligence-procedurer under fuld overholdelse af ILO's konventioner om menneskerettigheder og arbejdstagerrettigheder. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Møbelsektoren skal være en del af det nye europæiske Bauhaus-initiativ (1) og bidrage til at skabe bæredygtige og inklusive produkter til den nye levevis, hvor bæredygtighed er en del af livsstilen. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | 1.10. Aftalen mellem arbejdsmarkedets parter om reduktion af formaldehyd i træpladeproduktion er et glimrende eksempel på, hvordan frivillige aftaler mellem arbejdsmarkedets parter på europæisk plan også kan bidrage til at mindske sundhedsrisiciene. Endvidere opfordrer udvalget til bæredygtig og fuldt genanvendelig emballage og slår til lyd for en revision af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/62/EF af 20. december 1994 om emballage og emballageaffald (2). |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EØSU mener, at der er behov for en hurtig omstilling fra den lineære strøm af materialer og energi til en cirkulær model for at muliggøre værdigenvinding fra produkter og sikre økonomisk vækst og jobskabelse. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Udvalget finder det altafgørende, at møbelproducenterne designer deres produkter på en sådan måde, at der er mulighed for værdigenvinding, og genbrug, reparation, renovering og genanvendelse fremmes. En ordning for udvidet producentansvar i møbelsektoren kunne være med til at øge genbrugs- og genanvendelseskapaciteten i Unionen. Udvalget opfordrer endvidere til, at der indføres et EU-retligt forbud mod deponering af møbler på lossepladser med henblik på at øge genvindingen og genanvendelsen af værdifulde materialer. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Sektoren har brug for en højt kvalificeret arbejdsstyrke og skal gøres mere attraktiv for den yngre generation. Den skal bestræbe sig på løbende at forbedre arbejdsvilkårene, og samtidig skal der skabes uddannelsesmuligheder og fokuseres på at motivere højt kvalificerede og digitale specialister til at komme ind i branchen. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Udvalget opfordrer de europæiske lovgivere til aktivt at støtte tværnationale initiativer, der øger kvaliteten af alle former for lærlingeuddannelser i møbelsektoren. Et mere ambitiøst Erasmus for lærlinge kan bidrage til en bedre overførsel af de rige og forskelligartede traditioner og det innovative potentiale, der ligger i europæisk møbelproduktion. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Uddannelsesprogrammer, initiativer til livslang læring og erhvervsuddannelse skal udvikles ved aktivt at inddrage arbejdsmarkedets parter, uddannelsesinstitutioner og andre relevante NGO'er. Det er afgørende at forberede arbejdsstyrken på sektorens fremtidige udfordringer. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | EØSU opfordrer til investeringer i færdigheder, design, kreativitet og udvikling af værdikæden og til forbedret adgang til FUI-støtteprogrammer for møbelproducenter. SMV'er skal have tilstrækkelige ressourcer til at analysere deres forretningsudvikling på en cirkulær, innovativ og bæredygtig måde. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Udvalget mener, at skabelse af efterspørgsel efter brugte møbler og støtte til nonprofitaktører, der beskæftiger sig med genanvendelse eller upcycling af brugte møbler, kan have en positiv indvirkning på målene for den grønne omstilling. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | Endelig opfordrer EØSU til, at der udvikles en europæisk platform, der omfatter virksomheder, arbejdsmarkedets parter, civilsamfundsorganisationer, forskningsinstitutter, universiteter og andre relevante interessenter og fremmer forretningsudvikling i møbelbranchen. |
| --- | --- |

1.18.

2.   Indledende bemærkninger

| 2.1. | Den nye industristrategi for Europa (3) fokuserer på den uigenkaldelige og gradvise omstilling til et bæredygtigt økonomisk system, som ikke lader nogen i stikken, omfatter digitalisering og grøn udvikling og bygger partnerskaber mellem industrien, arbejdsmarkedets parter, offentlige myndigheder og relevante civilsamfundsorganisationer. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Europa har en dynamisk møbelsektor med stor diversitet med hensyn til virksomhedsstørrelse og arbejdsprocesser. Den er generelt arbejdskraftintensiv med værdikæder, der stadig er lokale eller regionale, og som er stærkt domineret af SMV'er og mikrovirksomheder. Den beskæftiger ca. 1 million arbejdstagere og tegner sig for en fjerdedel af verdens samlede produktion (4). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Sektoren dækker hele livscyklussen: råstof, forarbejdning, anvendelse, vedligeholdelse, genbrug, genanvendelse, biomasse til energi. Det giver derfor gode muligheder for at omfavne bæredygtighed og en omstilling til cirkulære økonomiske modeller. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Covid-19-pandemien har ramt møbelsektoren hårdt, navnlig blev de grænseoverskridende værdikæder hårdt ramt af det store antal restriktioner for den frie bevægelighed for varer og personer. Dette har vist betydningen af et integreret og velfungerende indre marked. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Konkurrencemæssige aspekter

| 3.1. | Forskellige nationale bestemmelser, standarder, certificeringsordninger og mærkningskrav udgør en hindring for EU's producenter og medfører uforholdsmæssigt store omkostninger for virksomhederne. Standardisering og harmoniserede regler i hele EU kan potentielt set minimere hindringer og skabe sikkerhed og en fælles forståelse for alle aktører på markedet. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Den seneste tids stigning i energipriserne i Europa har en negativ indvirkning på sektorens konkurrenceevne og øger problemet med ressourcetilgængelighed og øgede priser på råstoffer. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Ud over den generelt voksende konkurrence på det internationale marked benytter virksomheder i tredjelande sig undertiden af illoyal praksis for at få adgang til markedet, især selskaber fra Asien, som i visse tilfælde modtager statsstøtte. Desuden skal europæiske virksomheder overholde strengere miljø-, produkt-, sundheds- og sikkerhedsbestemmelser, hvilket naturligvis øger driftsomkostningerne. Lave miljøstandarder i tredjelande er også til ulempe for europæiske møbelprodukter, der er fremstillet af ægte træ. EØSU mener, at disse aspekter forvrider lokale virksomheders konkurrenceevne, når de konkurrerer på de globale markeder. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Med hensyn til det indre marked slår EØSU kraftigt til lyd for, at alle importerede møbelprodukter nøje overholder EU's regler, herunder forbrugeroplysningsforpligtelserne såsom passende forbrugermærkning. EØSU opfordrer endvidere til en sammenhængende EU-lovgivning, der kræver, at møbelprodukter ledsages af oplysninger i standardiserede mærkningsformater, f.eks. oprindelsesland, anvendte materialer, klar angivelse af alle produktkomponenter, produktsikkerhed, holdbarhed, brugsanvisning, rengøring og vedligeholdelse, produktgaranti osv. Øgede markedsovervågningsforanstaltninger, der vurderer kvaliteten af importerede møbler, skal sikre forbrugeroplysning og lige vilkår for lokale EU-producenter. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EØSU bifalder Kommissionens initiativ om elektroniske produktpas som led i det kommende initiativ om bæredygtige produkter (5). Hvis disse værktøjer er ordentligt udformede og harmoniserede, har de potentiale til at fremme den cirkulære økonomi ved at formidle oplysninger om produkter i værdikæderne bl.a. ved at stimulere den cirkulære efterspørgsel og give forbrugerne de oplysninger, der er nødvendige for at kunne træffe informerede valg. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Producenter fra tredjelande er ved at indhente deres teknologiske efterslæb, så denne konkurrencefordel i EU mister betydning. Der er derfor behov for nye forretningsmodeller, der kombinerer konkurrenceevne med bæredygtighed og giver de lokale producenter adgang til markedet. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Sektoren er også meget følsom over for beskyttelsen af intellektuelle ejendomsrettigheder, navnlig fordi kvalitet, innovation og design stadig udgør EU's største konkurrencemæssige fordele. Udvalget mener, at virksomhederne har brug for en sammenhængende lovgivningsmæssig ramme, der beskytter deres interesser og er egnet til den grønne og digitale omstilling. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EØSU ønsker at understrege, at den rette balance mellem økonomisk vækst, bæredygtighed og social velfærd er det rette mål for fremtiden for EU's møbelsektor specifikt og økonomien generelt. |
| --- | --- |

3.8.

4.   Adgang til råstoffer

| 4.1. | Møbelsektoren anvender mange råstoffer i produktionsprocessen (f.eks. træ, bambusrør, læder, metal, plastik, tekstiler, glas, skum osv.). Pålidelig og uhindret adgang til råstoffer af høj kvalitet er afgørende for de europæiske producenter, og EØSU opfordrer til styrkede værdikæder, der vil gøre det muligt for industrien at blomstre. EØSU opfordrer endvidere til en passende forbrugermærkning af andre materialer end træ, der kommer ind på det europæiske marked, for at beskytte den europæiske møbelindustri mod billige og ofte ikkebæredygtige råstoffer fra tredjelande. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Træ er et af de mest let tilgængelige og naturligt fornyelige råstoffer. Efterspørgslen stiger konstant, samtidig med at prisen på råstoffer, der overholder EU's regler og standarder, stiger og skaber yderligere pres. For at imødekomme den øgede efterspørgsel efter træ på det indre marked er det afgørende at udvide og modernisere skovinfrastrukturen og bæredygtigheden heraf og at forbedre skovhuggernes færdigheder, teknologier og logistik. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Udvalget udtrykker bekymring over den generelt faldende tilgængelighed af industriens vigtigste råstof og prisstigningerne som følge af de mange anvendelsesområder, navnlig til produktion af vedvarende energi. EØSU mener, at møbel- og træindustrien skaber langt bedre fordele i form af merværdi og beskæftigelse end direkte afbrænding af træ, og opfordrer medlemsstaterne til at sætte en stopper for støtte og andre incitamenter til at brænde træ til energi og opfordrer igen til »fremme af princippet om kaskadeanvendelse (fremstilling af produkter, genbrug, reparation og genanvendelse, udnyttelse af energiindholdet)« (6). EØSU foreslår også at styrke promoveringen af europæisk træ på det indre marked ved at øge synligheden og anvendelsen af produkter og møbler fremstillet af ægte træ. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Desuden forårsager de subsidier, der tilbydes købere af europæisk træ fra lande uden for EU, en forvridning af efterspørgselssiden. EØSU efterlyser handelspolitiske beskyttelsesinstrumenter, der beskytter lokale møbelproducenter, og er overbevist om, at eksport af ubearbejdet træ ikke giver nogen mening ud fra et økonomisk synspunkt. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Med hensyn til træimport er det yderst vigtigt, at EU's handelsaftaler letter adgangen til primære træressourcer fra lande uden for EU. I den forbindelse ønsker EØSU en nedsættelse eller afskaffelse af tolden på importerede primære og sekundære træråmaterialer. Desuden er certificeringssystemerne for importeret træ fra visse lande ikke tilstrækkeligt effektive. EØSU anmoder de politiske beslutningstagere om at sikre, at bæredygtighedskriterierne i handelsaftaler håndhæves, og at der for importerede varer fastlægges kontrolkriterier vedrørende arbejdsvilkår, foreningsfrihed og retfærdig behandling af arbejdstagerne. EØSU opfordrer til, at menneskerettighederne indgår i due diligence-procedurer under fuld overholdelse af ILO's konvention om menneskerettigheder og arbejdstagerrettigheder. Dette vil kunne sikre lige konkurrencevilkår på markedet. |
| --- | --- |

4.5.

5.   Bæredygtighed og grøn omstilling

| 5.1. | EØSU mener, at Kommissionens meddelelse om det nye europæiske Bauhaus er en glimrende lejlighed for møbelindustrien til at bidrage til at skabe bæredygtige og inklusive produkter til den nye levevis, hvor bæredygtighed er en del af livsstilen. Den overordnede omstilling af sektoren i alle dens aspekter vil kun blive en succes, hvis vi øger arbejdstagernes og deres repræsentanters aktive deltagelse. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Udvalget bemærker den stigende tendens hos forbrugerne til at søge miljøvenlige produkter, der er fremstillet under overholdelse af anstændige arbejdsvilkår. Desuden kan møbelsektoren forbedre sin miljøpåvirkning ved at fremstille mere holdbare produkter og anvende genbrugsmaterialer eller bæredygtige materialer (f.eks. egetræ, fyrretræ, akacietræ osv.) og genbrugstræ. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | EØSU opfordrer til en sammenhængende europæisk lovgivningsramme, der forbyder salg på det indre marked af produkter, der indeholder farlige flammehæmmere. Farlige stoffer bør desuden skiftes ud med eksempelvis vandbaseret skum, mindre farlige lim eller stoffer med lavt indhold af flygtige organiske forbindelser. Aftalen mellem arbejdsmarkedets parter om reduktion af formaldehyd i træpladeproduktionen er et glimrende eksempel på, hvordan frivillige aftaler mellem arbejdsmarkedets parter på europæisk plan også kan bidrage til at mindske sundhedsfarerne i forbindelse med farlige stoffer. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Udvalget går også ind for, at bæredygtig og fuldt genanvendelig emballage skal være obligatorisk, og opfordrer til en revision af direktiv 94/62/EF om emballage og emballageaffald. EØSU mener også, at skatteincitamenter kan spille en vigtig rolle med hensyn til at fremme bæredygtighedsprojekter. |
| --- | --- |

5.4.

6.   Cirkularitet

| 6.1. | I overensstemmelse med ambitionerne i den europæiske grønne pagt (7) og handlingsplanen for den cirkulære økonomi (8) viser EU's økonomi tegn på at omfavne cirkularitet og fremme innovation hen imod bæredygtige nye økonomiske modeller. Det er vigtigt at afkoble økonomisk vækst fra ressourceanvendelse for at opnå klimaneutralitet senest i 2050. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Tallene viser, at mellem 80 % og 90 % af EU's møbelaffald i fast kommunalt affald forbrændes eller sendes til deponering. EØSU er især bekymret over manglen på forbrugerinformation og tilgængeligheden af reservedele, hvilket tilskynder til køb af nye møbler frem for cirkularitet. Et EU-retligt forbud mod deponering af møbler på lossepladser vil øge genvindingen og genanvendelsen af værdifulde materialer. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Den eneste løsning til bekæmpelse af klimaforandringer og overbelastning af jordens naturressourcer er en hurtig omstilling fra den lineære strøm af materialer og energi til en cirkulær model. Modellerne for cirkulær økonomi, der anvendes i møbelsektoren, kan gøre det muligt at genvinde værdi fra produkter og sikre økonomisk vækst og jobskabelse. EØSU understreger, at møbler og især produkter fremstillet af ægte træ er afgørende for at lagre kulstof og dermed bidrage effektivt til bekæmpelsen af klimaforandringer. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Udvalget mener, at det er afgørende, at møbelproducenterne designer deres produkter på en sådan måde, at de giver mulighed for værdigenvinding og fremmer genbrug, reparation, renovering og genanvendelse. Fremstillingsprocesserne skal fokusere på at stimulere ressource- og energieffektivitet og reducere produktionsomkostningerne. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | En ordning for udvidet producentansvar i møbelsektoren kan muligvis øge genbrugs- og genanvendelseskapaciteten i Unionen og fremme incitamenter for producenter til at tage hensyn til miljøpåvirkningen fra designfasen til slutningen af et produkts levetid. |
| --- | --- |

6.5.

7.   Uddannelse, digitalisering og arbejdsvilkår

| 7.1. | En nylig undersøgelse viser, at de færreste ansatte i møbelsektoren har kvalifikationer på videregående uddannelsesniveau eller kendskab til aspekter vedrørende den cirkulære økonomi (9). Der er imidlertid et stort behov for en højt kvalificeret arbejdsstyrke, og sektoren står over for en stadig aldrende arbejdsstyrke og har vanskeligt ved at appellere til den yngre generation. For at gøre sektoren mere attraktiv er det yderst vigtigt løbende at forbedre arbejdsvilkårene (beskæftigelse, sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen) og videreuddannelsesmulighederne samt fokusere på at motivere højt kvalificerede og digitale specialister til at arbejde i møbelindustrien. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Sammenlignet med andre dele af verden er arbejdskraftomkostningerne i EU noget højere, men hvad produktivitet og innovation angår, er EU førende i forhold til andre regioner. EØSU har allerede nævnt, at »for at øge produktiviteten og holde sig på forkant med konkurrencen har sektoren brug for arbejdstagere, der er uddannet i de nyeste færdigheder og teknologier« (10). |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Udvalget opfordrer de europæiske lovgivere til aktivt at støtte tværnationale initiativer, der øger kvaliteten af alle former for lærlingeuddannelser i møbelsektoren, f.eks. idéen om europæiske kernekvalifikationer (11). |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Der skal udvikles erhvervsrettet grund- og videreuddannelse for at fremme færdigheder og nye sektorspecifikke kompetencer. De skal omfatte arbejdsmarkedets parter, uddannelsesinstitutioner og andre relevante NGO'er. Fremtiden for arbejdsstyrken i møbelsektoren er højteknologiske og videnintensive job, baseret på en sund social dialog og kollektive overenskomster med anstændige løn- og arbejdsvilkår, som kan tiltrække den yngre generation. |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | Et mere ambitiøst Erasmus for lærlinge vil også bidrage til en bedre overførsel af de rige og mangfoldige traditioner og det innovative potentiale, der ligger i at producere møbler i Europa, og vil ligeledes bidrage til at forbedre møbelsektorens tiltrækningskraft blandt unge og i samfundet som helhed. EØSU anbefaler endvidere, at valideringssystemer, der understøtter en gensidig anerkendelse af kvalifikationer, fremmes. |
| --- | --- |

7.5.

8.   Finansiering og investeringer

| 8.1. | Europæiske virksomheder har brug for adgang til støtteprogrammer inden for forskning, udvikling og innovation, der kan hjælpe dem med at opskalere, blive mere produktive og favne cirkularitet og nye teknologier. Der er også behov for investeringer til fremme af cirkulære kredsløb, produkters levetid og deres reparations-, renoverings- og genanvendelsesmuligheder. Desuden kan skabelse af efterspørgsel efter brugte møbler og støtte til nonprofitaktører, der er involveret i genanvendelses- eller upcyclingprocessen for brugte møbler, have en positiv indvirkning på målene for den grønne omstilling. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Finansieringsmulighederne er fortsat en af de største svagheder i en sektor, der er domineret af SMV'er. Det er yderst vigtigt, at SMV'er har tilstrækkelige ressourcer til at analysere deres forretningsudvikling på en cirkulær, innovativ og bæredygtig måde, og de bør støttes af midlertidige skatteincitamenter og lavere momssatser for renoverede og ombyggede møbler. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Bedre egenskaber såsom design, kvalitet, funktion, holdbarhed eller ergonomi for møbelprodukter vil kunne opveje den prisfordel, som producenter fra lavtlønslande tilbyder. Hertil kommer, at innovation inden for materialeanvendelse og avancerede teknologiske produktionsfaciliteter giver en ekstra løftestangseffekt for konkurrenceevnen. Udvalget opfordrer derfor til investeringer i design, kreativitet, færdigheder samt udvikling af værdikæden. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | Endelig opfordrer EØSU til, at der udvikles en europæisk platform, der fremmer forretningsudviklingen i møbelindustrien, og en forebyggende vurdering af de sociale konsekvenser af ny teknologi. Den bør omfatte virksomheder, arbejdsmarkedets parter, civilsamfundsorganisationer, forskningsinstitutter, universiteter og andre relevante interessenter og yde støtte til sektorens vækst på samme måde som den europæiske interessentplatform for cirkulær økonomi (12), som er et fremragende eksempel i denne henseende. |
| --- | --- |

8.4.

Bruxelles, den 15. juni 2022.

Christa SCHWENG

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  Det nye europæiske Bauhaus — Smukt, bæredygtigt, sammen, COM(2021) 573 final.

1

(2)  EUT L 365 af 31.12.1994, s. 10.

2

(3)  En ny industristrategi for Europa, COM(2020) 102 final.

3

(4)  EC — Internal Market, Industry, Entrepreneurship and SMEs.

4

(5)  Initiativet vedrørende bæredygtige produkter.

5

(6)  Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om muligheder og udfordringer for en mere konkurrencedygtig europæisk træbearbejdnings- og møbelsektor (initiativudtalelse) (EUT C 24 af 28.1.2012, s. 18).

6

(7)  COM(2019) 640 final.

7

(8)  COM(2020) 98 final.

8

(9)  Innovation in the Furniture Industry in the era of circular economy.

9

(10)  Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om muligheder og udfordringer for en mere konkurrencedygtig europæisk træbearbejdnings- og møbelsektor (initiativudtalelse) (EUT C 24 af 28.1.2012, s. 18),

10

(11)  European Furniture Professions.

11

(12)  European Circular Economy Stakeholder Platform.

12

---

III Forberedende retsakter

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

570. plenarforsamling i Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg – INTERACTIO, 15.6.2022-16.6.2022

| 23.9.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 365/13 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 365/13

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om a) meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om en europæisk erklæring om digitale rettigheder og principper for det digitale årti

(COM(2022) 27 final)

og om b) digitale rettigheder og principper

(sonderende udtalelse)

(2022/C 365/03)

| Ordfører: | Philip VON BROCKDORFF |
| --- | --- |
| Medordfører: | Violeta JELIĆ |

Ordfører:

Philip VON BROCKDORFF

Medordfører:

Violeta JELIĆ

| Anmodning om udtalelse | a) | Kommissionen, 2.5.2022 |
| --- | --- | --- |

Anmodning om udtalelse

a)

Kommissionen, 2.5.2022

| b) | Det tjekkiske formandskab, 26.1.2022 |
| --- | --- |

b)

Det tjekkiske formandskab, 26.1.2022

Retsgrundlag

| a) | Artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde |
| --- | --- |

a)

Artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde

| b) | Artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde |
| --- | --- |

b)

Artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde

Kompetence

Sektionen for Det Indre Marked, Produktion og Forbrug

Vedtaget i sektionen

1.6.2022

Vedtaget på plenarforsamlingen

15.6.2022

Plenarforsamling nr.

570

Resultat af afstemningen

(for/imod/hverken for eller imod)

181/0/2

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1. | EØSU henviser til den stærke forbindelse mellem Vejen mod det digitale årti og erklæringen om digitale rettigheder og principper, hvor førstnævnte fokuserer på kvantitative mål og sidstnævnte primært på kvalitative mål. EØSU mener, at begge dele er yderst relevante for at fremme den digitale omstilling for samfundet og økonomien. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EØSU mener, at erklæringen bør finde anvendelse på den bæredygtige udvikling som helhed. En vellykket digital omstilling er en kombination af økonomiske, sociale og miljømæssige fordele, der udspringer af dens bidrag til større konkurrenceevne, velstand, job, trivsel og omstillingen til en cirkulær og klimaneutral økonomi, ledsaget af forebyggelse og minimering af de uønskede risici, den kan indebære for samfundet. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EØSU mener, at håndteringen af digitale færdigheder, digital infrastruktur, digitale virksomheder og digitale offentlige tjenester er afgørende for at støtte økonomisk genopretning og vækst i Europa, samtidig med at det sikres, at der sker fremskridt i overensstemmelse med de grundlæggende rettigheder og på en menneskecentreret og inklusiv måde, der ikke lader nogen i stikken. EØSU anbefaler også, at man overvejer konklusionerne fra konferencen om Europas fremtid vedrørende den digital omstilling. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Selv om erklæringen skal tjene som et solidt politisk tilsagn, vil den ikke berøre de nuværende juridiske rettigheder. EØSU mener, at digitale rettigheder udspringer og defineres af eksisterende grundlæggende rettigheder, idet de er en del af EU's værdier og principper, hvor forskellige rettigheder og friheder eksisterer side om side, og hvor værdierne også begrænser hinanden indbyrdes. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | De forskellige principper og rettigheder, der er beskrevet i udkastet til erklæring, overlapper i mange henseender hinanden, og blandingen af principper og rettigheder gør det vanskeligt at forstå essensen af indholdet. Det er derfor absolut nødvendigt at fremme forståelsen af deres praktiske betydning. Dette gør sig gældende for virksomheder, arbejdstagere, forbrugere og befolkningen i almindelighed. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EU's grundlæggende rettigheder og værdier er væsentlige for både borgere og virksomheder. I erklæringen bør det således anerkendes, at de fleste af disse, især SMV'er, har mere eller mindre samme udfordringer som borgere i almindelighed, når det gælder tilpasning til den digitale verden. EØSU påpeger også, at det er en udfordring at undgå en digital kløft, hvad angår den aldrende befolknings og landbefolkningens adgang til offentlige og private tjenesteydelser. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EØSU understreger betydningen af principperne om konnektivitet, færdigheder og sikkerhed, som er af afgørende betydning for både borgere og virksomheder samt for den overordnede økonomiske og samfundsmæssige udvikling. Krigen mellem Rusland og Ukraine har gjort det endnu mere synligt, og krigen har også øget behovet for at udvikle borgernes færdigheder og midler til at genkende og bekæmpe desinformation. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EØSU understreger vigtigheden af at måle og overvåge de digitale fremskridt og anbefaler, at redskaberne på dette område ikke forøges. Målene for erklæringen skal vurderes ved hjælp af konkrete indikatorer inden for rammerne af Vejen mod det digitale årti, og årsrapporten om status over det digitale årti bør indgå i det europæiske semester. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Et velfungerende og retfærdigt indre marked spiller en afgørende rolle for den digitale udvikling i EU. EØSU mener derfor, at selve essensen af frihederne i det indre marked skal beskyttes fuldt ud. Den frie udveksling af data og ejendomsretten til data er af stigende betydning, da de ikke blot vedrører det indre marked for data som sådant, men også har en iboende forbindelse med markederne for kapital, varer og tjenesteydelser. Principperne vedrørende innovation og intellektuel ejendomsret og friheden til at drive erhvervsvirksomhed bør også anerkendes i erklæringen. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Det indre marked er også et springbræt for EU til at udvide brugen af eksterne markeder og forsyningskæder og blive en indflydelsesrig og stærk global aktør. Erklæringen bør derfor aktivt fremmes i en international sammenhæng ved hjælp af en bred vifte af værktøjer, lige fra globale aftaler indgået af arbejdsmarkedets parter i multinationale selskaber til diplomatiske tiltag og innovationssamarbejde, handels- og investeringsaftaler og finansieringsvilkår. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Baggrund

| 2.1. | I den sidste tale om Unionens tilstand præsenterede Kommissionen Vejen mod det digitale årti (1). Denne plan har til formål at digitalisere færdigheder, infrastruktur, virksomheder og offentlige tjenester for at opnå den digitale omstilling af vores samfund og økonomi inden 2030. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Samtidig arbejder Kommissionen på at færdiggøre forslaget til en fælles erklæring om digitale principper fra Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen for at sikre, at der tages hensyn til europæiske værdier og rettigheder i det digitale rum. Dermed vil alle kunne få gavn af de muligheder, der ligger i digital teknologi, såsom universel adgang til internettet, algoritmer, der respekterer de grundlæggende rettigheder, idet algoritmer foretaget af uafhængige tredjeparter revideres regelmæssigt, og et sikkert og pålideligt onlinemiljø. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | For at sikre, at Europa bevæger sig i et hurtigere tempo mod målene for det digitale årti, indeholder den foreslåede styringsramme et overvågningssystem baseret på det styrkede indeks over den digitale økonomi og det digitale samfund (DESI), og rapporten om status over det digitale årti vil tjene som en årlig vurdering af den digitale omstilling i Europa. Rapporten skal navnlig i) udpege de områder, hvor der er brug for yderligere foranstaltninger, ii) analysere manglende investeringer eller andre manglende midler og beskrive de foranstaltninger, der er nødvendige for at øge EU's digitale suverænitet, og iii) vurdere gennemførelsen af relevante forslag til retsakter og de foranstaltninger, der er truffet på EU-plan og i medlemsstaterne. Rapporten vil også give mulighed for at gøre status over graden af overholdelse af de digitale principper, der vil blive fastsat i den kommende erklæring. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Generelle bemærkninger

| 3.1. | EØSU mener, at Vejen mod det digitale årti er et vigtigt skridt i retning af at støtte den digitale omstilling i EU, da den tager hensyn til de tiltagende tendenser og det stigende behov for digitalisering, som pandemien også har sat fokus på. Behovet for at lukke hullerne i Europas digitale kapacitet er fortsat et problem, og det samme gælder behovet for at anlægge en mere ensartet tilgang og investere i store digitale projekter for at høste fordelene ved digitaliseringen. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EØSU mener, at opmærksomheden på digitale færdigheder, infrastruktur, virksomheder og offentlige tjenester er afgørende for at støtte den økonomiske genopretning og væksten i Europa, der kræves for at forbedre indkomsterne, levestandarden og arbejdsvilkårene. Der bør lægges særlig vægt på EU's aldrende befolkning og landbefolkningen for at sikre, at de ikke lades i stikken under den digitale omstilling. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Desuden vil en vellykket digital omstilling bringe Europa i forreste række i de globale tendenser, støtte dets konkurrenceevne og lette fastsættelsen af universelle standarder. Desuden er digitale teknologier et centralt element for, at EU kan nå bæredygtighedsmålene i den grønne pagt. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EØSU glæder sig over, at Kommissionen og medlemsstaterne vil arbejde tæt sammen om at nå målene og målsætningerne for det digitale årti. Som et første skridt vil de, så snart afgørelsen om at indføre Vejen mod det digitale årti træder i kraft, i fællesskab fastlægge de fremtidige forløb på EU-plan for hvert af målene. Disse forløb vil gøre det muligt at vurdere fremskridtene hen imod målene. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EØSU erkender, at det er medlemsstaternes ansvar at medtage deres nationale forløb samt de nuværende eller planlagte politikker eller instrumenter, de agter at gøre brug af, i de digitale strategiske køreplaner. Naturligvis kræver alle mål for det digitale årti ikke den samme indsats i alle medlemsstater. Nogle af dem har faktisk gjort betydelige fremskridt. Desuden kræver flere mål en målrettet indsats fra visse medlemsstaters side. EØSU erkender, at medlemsstaternes potentielle bidrag til opnåelsen af de mål, der er fastsat på EU-plan, i nogle tilfælde varierer betydeligt, hvilket der også skal tages hensyn til. I den forbindelse opfordrer EØSU til konkrete centrale resultatindikatorer på nationalt plan for at overvåge fremskridtene og sikre, at målene nås. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EØSU forventer, at disse overvejelser medtages i Kommissionens årlige rapport om status over det digitale årti. I den forbindelse glæder udvalget sig over tilsagnet om, at Kommissionen og medlemsstaterne inden for fem måneder efter offentliggørelsen af rapporten vil arbejde tæt sammen for at udpege områder, hvor der ikke er gjort tilstrækkelige fremskridt, og nå til enighed om foranstaltninger til at sikre, at målene opfyldes. Igen vil det være op til medlemsstaterne at tilpasse deres nationale strategiske køreplaner for at tage hensyn til henstillingerne i rapporten. Det er vigtigt, at de forpligter sig til at træffe korrigerende foranstaltninger og/eller gennemføre projekter som f.eks. flerlandeprojekter. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EØSU glæder sig også over alle de foreslåede beslutningsredskaber til at sikre, at de foranstaltninger, som medlemsstaterne træffer, er tilstrækkelige til at nå målene for det digitale årti. Disse redskaber, som omfatter peer review, Kommissionens henstillinger, eventuelle yderligere tiltag på EU-plan samt målrettet dialog, ser meget lovende ud med hensyn til effektivitet, naturligvis under forudsætning af, at alle henstillinger følges. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Med hensyn til rapportering understreger EØSU behovet for at kæde målene for det digitale årti sammen med det europæiske semester. Digitale aspekter i forbindelse med det europæiske semester og overvågning af fremskridtene inden for den digitale omstilling i EU er af afgørende betydning, og EØSU støtter forslaget om, at den årlige rapport om status over det digitale årti bør indgå i det europæiske semester. Opfyldelsen af målene i erklæringen bør overvåges med konkrete indikatorer, der f.eks. måler fremskridt med hensyn til erhvervsmæssige digitale færdigheder og færdigheder til at afdække falske onlineoplysninger samt mindskelse af den digitale kløft og støtte til borgere uden adgang til onlinetjenester. I denne henseende bør der også tages hensyn til aspekter vedrørende genopretnings- og resiliensfaciliteten. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EØSU gentager sin positive holdning, der blev vedtaget i en tilsvarende udtalelse om flerlandeprojekter i form af store projekter til støtte for EU's mål for den digitale omstilling. Strategien med at kanalisere koordinerede investeringer, der involverer mindst tre medlemsstater og, hvor det er relevant, andre offentlige interessenter eller alle civilsamfundets interessenter, er relevant (2). |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Disse projekter støtter den europæiske økonomis produktivitet og modstandsdygtighed, og det er derfor nødvendigt at formulere klare retningslinjer for, hvordan midler kan stilles til rådighed for flerlandeprojekter. Mulige finansieringskilder omfatter en kombination af finansiering fra EU og medlemsstaterne. På europæisk side kan vi nævne genopretnings- og resiliensfaciliteten, programmet for et digitalt Europa, Connecting Europe-faciliteten, InvestEU-programmet, Horisont Europa, Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Samhørighedsfonden. Der opfordres imidlertid på det kraftigste til, at medlemsstaterne bidrager til flerlandeprojekter, hvilket efter EØSU's mening er afgørende for en mere effektiv og koordineret europæisk digital omstilling. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EØSU mener, at flerlandeprojekters levedygtighed bør vurderes løbende, og bifalder forslaget om, at Kommissionen rådgiver og, hvor det er relevant, giver relevant vejledning til støtte for gennemførelsen af flerlandeprojekter. |
| --- | --- |

3.11.

4.   Særlige bemærkninger

| 4.1. | Kommissionens forslag udgør et grundlag og et argument for Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen for at udarbejde og undertegne en fælles erklæring. En erklæring, der samler forskellige principper for digital omstilling i et enkelt dokument, vil efter EØSU's mening være en nyttig reference i forbindelse med gennemførelsen af det digitale kompas og Vejen mod det digitale årti. I bedste fald vil denne erklæring styrke borgernes og virksomhedernes tillid. Dette kræver en klar og letforståelig tekst og kommunikation. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Selv om en sådan erklæring er af politisk karakter og ikke retligt bindende som sådan, vil den tjene som et solidt referencegrundlag og som retningslinjer for kommende politiske foranstaltninger. Som anført i meddelelsen vil erklæringen ikke berøre de nuværende juridiske rettigheder. Alle andre foranstaltninger, der er baseret herpå, bør derfor tage behørigt hensyn til eksisterende retlige og andre instrumenter. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Det er også vigtigt at styrke en bred vifte af instrumenter og foranstaltninger, der bidrager til gennemførelsen af erklæringen. Det er f.eks. absolut nødvendigt at øge bevidstheden om den praktiske betydning af principperne og fremme forståelsen af dem. Dette gør sig gældende for virksomheder, arbejdstagere, forbrugere og borgerne i almindelighed. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Det vil være hensigtsmæssigt at bruge eksisterende mekanismer til at overvåge, hvordan principperne omsættes i praksis på nuværende tidspunkt, og hvordan de vil blive det fremover. Den foreslåede forvaltningsmekanisme for Vejen mod det digitale årti er med dens overordnede mål den mest relevante i denne henseende. Desuden er det nyttigt at overvåge udviklingen i borgernes opfattelse ved hjælp af Eurobarometerundersøgelser. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EØSU har i flere tidligere udtalelser understreget vigtigheden af, at den digitale omstilling sker på en menneskecentreret, inklusiv og bæredygtig måde, og erklæringen vil udgøre en central reference til dette formål. Tilsvarende mål er også medtaget i Vejen mod det digitale årti, og EØSU mener, at de udgør en kvalitativ ramme for de kvantitative mål, der er fastsat i dette dokument og i det digitale kompas (3). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | De forskellige principper og rettigheder, der er beskrevet i udkastet til erklæring, overlapper i mange henseender hinanden, og hver af dem har en række aspekter, hvoraf nogle er temmelig detaljerede. Det er derfor vanskeligt at forstå essensen af indholdet. Blandingen af principper og rettigheder udvisker yderligere dette indhold. Det første sæt numeriske principper, som Kommissionen fremlagde i forbindelse med høringen, var klarere og lettere at forstå og var derfor at foretrække, samtidig med at den anvendte det berigende input fra høringen. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EØSU mener, at digitale rettigheder hidrører af og defineres af eksisterende grundlæggende rettigheder. De er en del af EU's værdier og principper, som er en helhed med flere lag og dimensioner, hvor forskellige rettigheder og friheder eksisterer side om side, og hvor værdier også sætter begrænsninger og sikrer en rimelig balance. Det gælder f.eks. principperne om ytringsfrihed og ikkeforskelsbehandling i forbindelse med hadefuld tale, et stigende fænomen i onlineverdenen. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EØSU mener, at digitale principper bør finde anvendelse på alt, hvad der har at gøre med bæredygtig udvikling. Princippet om bæredygtighed i udkastet til erklæring synes imidlertid primært at henvise til miljømæssig bæredygtighed, mens de øvrige fem principper primært fokuserer på social bæredygtighed. EØSU mener, at bæredygtighed bør tages i betragtning i forbindelse med udvikling og brug af digitale teknologier i dobbelt forstand: ved at minimere teknologiernes skadelige virkninger og ved at maksimere deres positive indvirkning på økonomien og samfundet. En vellykket digital omstilling er derfor en kombination af økonomiske, sociale og miljømæssige fordele, der udspringer af omstillingens medvirken til at skabe større konkurrenceevne, velstand, arbejdspladser og velfærd og til omstillingen til en cirkulær og klimaneutral økonomi. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EU's grundlæggende rettigheder og værdier er væsentlige for både borgere og virksomheder. De fleste af de aspekter, der indgår i projektet, er relevante ikke kun for borgerne i almindelighed, men også for iværksættere, herunder virksomheder i den sociale økonomi, og civilsamfundsorganisationer. Erklæringen bør således anerkende, at de fleste af dem, især SMV'er, har mere eller mindre samme udfordringer som befolkningen i almindelighed, når det gælder tilpasning til den digitale verden. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | EØSU mener, at der også bør lægges større vægt på at øge fordelene ved den digitale omstilling, herunder økonomisk velstand. Dette understreger betydningen af princippet om konnektivitet, færdigheder og sikkerhed, som er afgørende for den socioøkonomiske udvikling. Ud over de principper, der foreslås i udkastet til erklæring, er princippet om innovation og intellektuel ejendomsret og friheden til at drive erhvervsvirksomhed af stor betydning for virksomhederne i den digitale verden og bør anerkendes i erklæringen. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Krigen mellem Rusland og Ukraine har understreget betydningen af, at de digitale forbindelser og cybersikkerheden fungerer korrekt på alle niveauer og i alle dele af samfundet samt i internationale sammenhænge. Den har også styrket behovet for at udvikle borgernes færdigheder og midler til at genkende og bekæmpe desinformation. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | EØSU har allerede understreget vigtigheden af digital suverænitet som en grundpille i Europas økonomiske, sociale og miljømæssige udvikling og har også understreget, at denne suverænitet skal baseres på global konkurrenceevne og et stærkt samarbejde mellem medlemsstaterne. Dette er en væsentlig forudsætning for, at EU kan blive et benchmark på den internationale scene, også med hensyn til de digitale teknologiers pålidelighed. Med hensyn til at huse europæernes data understreger EØSU behovet for at fuldføre det europæiske cloudprojekt Gaia X, som vil fremme den europæiske befolknings tillid og dermed også datastrømmen (4). |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Et velfungerende og retfærdigt indre marked spiller en afgørende rolle for den digitale udvikling i EU. EØSU mener derfor, at selve essensen af frihederne i det indre marked skal beskyttes fuldt ud. Den frie udveksling af data og ejendomsretten til data bliver stadig vigtigere, da de ikke blot vedrører det indre marked for data som sådan, men også har en iboende forbindelse med markederne for kapital, varer og tjenesteydelser. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Det indre marked er også et udgangspunkt og springbræt for EU til at udvide brugen af eksterne markeder og forsyningskæder og blive en indflydelsesrig og stærk global aktør. Erklæringen bør således fremmes aktivt på den internationale scene. Værdier kan ikke »eksporteres«, men EU har potentiale til at udøve global indflydelse ved hjælp af en bred vifte af værktøjer, lige fra globale aftaler indgået af arbejdsmarkedets parter i multinationale selskaber til diplomatiske tiltag, innovationssamarbejde, handels- og investeringsaftaler og finansieringsvilkår. Dette gælder i forbindelse med såvel bilaterale som multilaterale eksterne forbindelser. |
| --- | --- |

4.14.

Bruxelles, den 15. juni 2022.

Christa SCHWENG

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  COM(2021) 574 final.

1

(2)  Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs Udtalelse om »forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om etablering af politikprogrammet for 2030: »Vejen mod det digitale årti«« (EUT C 194 af 12.5.2022, s. 87).

2

(3)  Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs Udtalelse om »forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om etablering af politikprogrammet for 2030: »Vejen mod det digitale årti«« (EUT C 194 af 12.5.2022, s. 87).

3

(4)  Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs Udtalelse om »forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om etablering af politikprogrammet for 2030: »Vejen mod det digitale årti«« (EUT C 194 af 12.5.2022, s. 87).

4

---

| 23.9.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 365/18 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 365/18

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om harmoniserede regler om fair adgang til og anvendelse af data (dataforordningen)

(COM(2022) 68 final — 2022/0047 (COD))

(2022/C 365/04)

| Ordfører: | Marinel DĂNUȚ MURESAN |
| --- | --- |
| Medordfører: | Maurizio MENSI |

Ordfører:

Marinel DĂNUȚ MURESAN

Medordfører:

Maurizio MENSI

| Anmodning om udtalelse | Europa-Parlamentet, 23.3.2022 |
| --- | --- |
| | Rådet, 29.3.2022 |
| Retsgrundlag | Artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde |
| Kompetence | Det Indre Marked, Produktion og Forbrug |
| Vedtaget i sektionen | 1.6.2022 |
| Vedtaget på plenarforsamlingen | 15.6.2022 |
| Plenarforsamling nr. | 570 |
| Resultat af afstemningen
  (for/imod/hverken for eller imod) | 184/0/2 |

Anmodning om udtalelse

Europa-Parlamentet, 23.3.2022

Rådet, 29.3.2022

Retsgrundlag

Artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde

Kompetence

Det Indre Marked, Produktion og Forbrug

Vedtaget i sektionen

1.6.2022

Vedtaget på plenarforsamlingen

15.6.2022

Plenarforsamling nr.

570

Resultat af afstemningen

(for/imod/hverken for eller imod)

184/0/2

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1. | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) bifalder dataforordningen og understreger, at det er nødvendigt at gennemføre den uden på nogen måde at forskelsbehandle personer, der har vanskeligt ved at få adgang til internettet eller data. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EØSU opfatter beskyttelse af personoplysninger, digital identitet og privatlivets fred som grundlæggende aspekter af datastyring, der er direkte forbundet med spørgsmålet om respekt for den menneskelige værdighed og de grundlæggende rettigheder. Der er derfor behov for sporbarhed, interoperabilitet og multimodalitet i de forskellige aktiviteter i forsyningskæderne for at sikre en klar synergi med indikatorerne for den grønne pagt og verdensmålene for bæredygtig udvikling. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EØSU finder det vigtigt at sikre, at de sikkerhedsmæssige og etiske standarder overholdes, at der findes flere forskellige og tilstrækkelige betingelser for datafunktionalitet, at der fastlægges cybersikkerhedsprocedurer, og at data lagres korrekt i EU, hvilket skal ske ud fra princippet om, at enkeltpersoner har kontrol over de data, de genererer, i overensstemmelse med målet om strategisk autonomi og teknologisk uafhængighed. Da forvaltningen af denne enorme mængde data vil være yderst energikrævende, anbefaler udvalget, at kravet om, at enheder, der er ansvarlige for datalagring, hovedsagelig bruger energi fra vedvarende energikilder, medtages i loven. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EØSU finder det relevant og vigtigt at sikre en fair konkurrence og en retfærdig fordeling af omkostninger og merværdi inden for dataforsyningskæden under inddragelse af alle aktører. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EØSU påpeger, at beskyttelse af borgernes rettigheder er grundlaget for EU's sociale system, og at den økonomiske konkurrenceevne skal sikres gennem et højt niveau af beskyttelse af privatlivets fred og sikkerhed, respekt for sikkerhedsmæssige og etiske standarder, flere forskellige og tilstrækkelige betingelser for datafunktionalitet, cybersikkerhedsprocedurer og en korrekt lagring af data i EU's dataområder og på certificerede steder. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Udvalget foreslår, at den foreslåede forordnings anvendelsesområde udvides til at omfatte alle fysiske produkter, der indhenter, genererer og indsamler data om deres ydeevne, anvendelse og miljø, og som kan formidle disse data via en offentligt tilgængelig elektronisk kommunikationstjeneste. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EØSU mener, at brugere og modtagere af data bør have uhindret adgang til data, der er afgørende for, at forbundne produkter og relaterede tjenester kan fungere, repareres og vedligeholdes. Dette bør omfatte alle rådata og metadata, men også andre relevante sæt af behandlede, sofistikerede og aggregerede data. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Baggrund

| 2.1. | Kommissionen foreslår at iværksætte dataforordningen, som har til formål at sikre retfærdighed i fordelingen af værdi, der hidrører fra data, og en bedre og mere effektiv anvendelse af og adgang til data. Regulering af adgangen til og anvendelsen af data er en grundlæggende forudsætning for at kunne udnytte mulighederne i den digitale tidsalder, vi lever i. Desuden beskrives det i forslaget, hvordan relevante rettigheder anvendes, adgangen til dataanvendelse for forbrugere og virksomheder øges, og offentlige institutioners adgang til data, når det er nødvendigt, forbedres. Forslaget sigter mod at udnytte værdien af data, der genereres af forbundne genstande i Europa, ved at fjerne hindringer for både private og offentlige organers adgang til data, samtidig med at incitamenterne til at investere i datagenerering bevares ved at sikre en afbalanceret kontrol med dataene for dem, som har skabt dem. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Forslaget er den sidste horisontale byggesten i Kommissionens datastrategi, og det binder EU's samlede digitale regelværk sammen, herunder den generelle forordning om databeskyttelse (GDPR), PSI-direktivet, forordningen om fri udveksling af data og de igangværende forhandlinger om forordningen om kunstig intelligens, e-databeskyttelsesforordningen og forordningen om digitale tjenester. Endelig har det til formål at skabe en mere retfærdig fordeling af værdi ved at tage fat på situationer, hvor data udelukkende anvendes af nogle få aktører. EØSU anbefaler, at såvel brugere som datakategorier defineres mere klart, og at brugernes rettigheder sikres. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Forslaget skal sikre retfærdighed i det digitale miljø ved at give forbrugere og virksomheder mulighed for at få mere kontrol over deres data, klarlægge, hvem der kan få adgang til dem og på hvilke betingelser, fremme et konkurrencedygtigt marked for data ved at udnytte den enorme mængde industridata, muliggøre datadrevet innovation og gøre data mere tilgængelige for alle. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Forslaget har som mål at fremme en klar og effektiv synergi mellem cloud- og edgetjenester, beskytte mod ulovlig dataoverførsel uden underretning fra cloudtjenesteudbydernes side og udvikle interoperabilitetsstandarder for data, der skal genanvendes på tværs af sektorer. Et andet hovedmål består i at øge databasernes merværdi, der genereres af data og databehandling, og at tilskynde de forskellige aktører til at bidrage til dataøkonomiens udvikling. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Forslaget vil få vidtrækkende konsekvenser for såvel borgere som virksomheder og offentlige myndigheder i og uden for EU og vil kunne forandre EU's dataregelværk fundamentalt. Det har til formål at øge gennemsigtigheden og retssikkerheden i forbindelse med deling af data, der genereres ved brug af visse produkter eller tjenester, og at operationalisere reglerne for at sikre retfærdige aftaler om datadeling. Det skaber en forudsigelig og hensigtsmæssig ramme for udveksling af data mellem virksomheder og forbrugere og mellem virksomheder indbyrdes og fastlægger de retlige forpligtelser for dataindehavere til at stille data til rådighed. Den regulerer de urimelige vilkår i forbindelse med dataadgang og -anvendelse mellem aktørerne på markedet. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Dataforordningen tager på en sammenhængende måde fat på beskyttelsen af andre data end personoplysninger i internationale sammenhænge samt spørgsmål vedrørende interoperabilitet, samtidig med at den mindsker forskellige hindringer for brug og genanvendelse af data. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Generelle bemærkninger

| 3.1. | EØSU bifalder og støtter dataforordningen, da den præciserer, hvem der kan skabe værdi ud fra sådanne data og på hvilke betingelser, den sikrer en retfærdig fordeling af værdi, der hidrører fra data, mellem aktørerne i dataøkonomien og i deres aftaler, samtidig med at den respekterer de legitime interesser hos virksomheder og enkeltpersoner, der investerer i dataprodukter og -tjenester. Endelig giver de nye regler forbrugerne og virksomhederne mulighed for at være med til at bestemme, hvad de data, der genereres af deres forbundne produkter, kan anvendes til. I de seneste år har de datadrevne teknologier udviklet sig hurtigt. De anvendes i mange økonomiske sektorer og sikrer dermed en tilpasset og hensigtsmæssig adgang til data. Ud over den merværdi, som databaser skaber, er dataforordningen vigtig for at sikre en innovativ og etisk økonomisk vækst, der kan skabe muligheder for alle. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | På nuværende tidspunkt har mange SMV'er ikke adgang til data, som de har bidraget til at generere gennem brug af udstyr til tingenes internet (IoT) eller tilknyttede tjenester, som de ejer, lejer eller leaser. Desuden formår innovative SMV'er og nystartede virksomheder ikke at skabe merværdi i form af nye produkter og supplerende tjenester for brugerne af IoT-udstyr som følge af deres manglende evne til at få fat i de data, som dette udstyr leverer. Dette undergraver det digitale indre markeds funktion. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Lovgivningsforslaget har til formål at maksimere værdien af data i økonomien ved at sikre, at en bredere vifte af interessenter får kontrol over deres data, og at der er flere data til rådighed for innovativ brug. I den forbindelse overvejer Kommissionen forskellige innovative værktøjer for at flytte databehandlingstjenester på EU-plan og foretage en gennemgribende omlægning af eksisterende magtstrukturer, der begunstiger store etablerede dataudbydere på bekostning af mindre europæiske aktører. Formålet med forslaget er at vende den seneste tids markedstendenser, der har ført til en konsolidering af »internetøkonomien« og skabt datamonopoler i forskellige sektorer såsom sundhedspleje og bilindustrien. Denne fortsatte stigning i mængden af data kræver opmærksomhed og regulering af omfanget af urimelige betingelser for brug af data. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Forslaget forbedrer betingelserne for virksomhedernes og forbrugernes anvendelse af cloud- og edgetjenester i EU, da det bliver lettere at flytte data og applikationer fra én udbyder til en anden uden omkostninger. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EØSU mener, at der skal gøres mere for at konsolidere dataøkonomien og datastyringen. Der er især et stort behov for at forbedre og fremme datakendskabet for at konsolidere og udvikle dataøkonomien, så folk og virksomheder bliver bevidste om og tilskyndes til at tilbyde og give adgang til deres data under overholdelse af de relevante retsregler. Dette er grundlaget for et bæredygtigt datasamfund, hvor de grundlæggende rettigheder, arbejdstagerrettigheder, demokratiske regler og åbne og inklusive rettigheder respekteres. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EØSU bifalder bestemmelsen vedrørende SMV'er, som nu beskyttes mod urimelige aftalevilkår takket være fortegnelsen over ensidigt pålagte aftalebetingelser, der vil blive anset for eller formodes at være urimelige. Betingelser, der ikke består denne »urimelighedsprøve«, vil ikke være bindende for SMV'er. I den forbindelse vil Kommissionen udvikle og anbefale en ikkebindende model for aftalevilkår for at hjælpe SMV'er med at forhandle mere retfærdige og afbalancerede datadelingsaftaler med virksomheder, der har en betydeligt stærkere forhandlingsposition. EU og medlemsstaterne bør være mere opmærksomme på at øge de europæiske virksomheders — navnlig SMV'ers og nystartede virksomheders — kapacitet til at deltage i og bidrage til dataøkonomien i Europa og globalt. Dette kræver flere investeringer i uddannelse, forskning og udvikling og fælles dataområder, der understøtter databaseret værdiskabelse. Det er afgørende at sikre, at SMV'er har mulighed for at anvende urimelighedsprøven og beskytte sig mod en urimelig aftalepraksis. Et nødvendigt redskab fra Kommissionen i denne sammenhæng er standardaftalevilkår, der dog skal suppleres med andre former for støtte fra de kompetente nationale myndigheder. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EØSU mener, at der er behov for en mere sektorspecifik tilgang, hvad angår processen for skabelse af merværdi samt anvendelse og genanvendelse af data, hvis man vil opnå en bedre synergi med indikatorerne for den grønne pagt og verdensmålene for bæredygtig udvikling. Der bør være incitamenter for og støtte til sektorer, der halter bagefter med hensyn til integration af digitale teknologier. En gennemsigtig og effektiv anvendelse af forordningen er vigtig for sporbarheden, interoperabiliteten og multimodaliteten i de forskellige aktiviteter i forsyningskæderne, f.eks. i transportsektoren. I den forbindelse ville det være hensigtsmæssigt at vedtage specifikke retningslinjer, der skal fremme en ensartet fortolkning af forordningen i medlemsstaterne. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EØSU støtter offentlige institutioners ret til at få adgang til data i nødsituationer, hvor lovgivningen tillader det. Dette bør dog overvåges nøje for at undgå misbrug og at bringe de demokratiske værdier og retsstatsprincippet i fare. Øget modstandsdygtighed, sikring af fair konkurrence og overholdelse af menneskerettighederne er faktorer, der skal tages i betragtning i nødsituationer. Generelt har offentlige myndigheder ret til at få adgang til data, når det er nødvendigt for at beskytte almenhedens interesser, på en forholdsmæssig måde, der reducerer den byrde, der pålægges enkeltpersoner og juridiske enheder. Det vil være hensigtsmæssigt at støtte oprettelsen af uafhængige pålidelige organer, der har til opgave at fremme frivillig eller obligatorisk datadeling mellem virksomheder og myndigheder ud fra et teknisk, aftalemæssigt, operationelt og finansielt synspunkt. Disse organer vil desuden kunne fungere som tvistbilæggelsesorganer. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EØSU mener, at der i forslaget til dataforordning bør tages hensyn til indvirkningen på arbejdsmarkedet. Der skal tages hensyn til, at der mangler nye færdigheder og kompetencer, navnlig blandt ansatte i mikrovirksomheder og SMV'er. Forbedring af arbejdsvilkårene, sikring af jobstabilitet og karrieremæssig forudsigelighed er faktorer, der kan konsolidere dataøkonomien i fremtiden og bør konstant tages i betragtning. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EØSU bifalder hovedmålet med Kommissionens forslag, som består i at sikre adgang til dataøkonomien og datamarkedet uden forskelsbehandling samt at give alle virksomheder og personer muligheder for adgang, uanset hvilken region de kommer fra. Man bør derfor sikre højhastighedsbredbånd og højkapacitetsnet i EU og opbygge multiregionale internetinfrastrukturer til indsamling, anvendelse og genanvendelse af data. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EØSU mener, at knæk i vækstkurven, øgede digitale risici samt offentlige og private infrastrukturers hyppigere anvendelse af digitale teknologier udgør vigtige incitamenter til at intensivere kontrollen med, at dataforordningen, navnlig hvad angår forvaltningen af data, gennemføres korrekt. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EØSU mener, at beskyttelsen af personoplysninger, digital identitet og privatlivets fred er helt afgørende aspekter af datastyring, og at den er direkte forbundet med spørgsmålet om respekt for den menneskelige værdighed og de grundlæggende rettigheder. Netop derfor finder udvalget det vigtigt at anerkende ejendomsretten til personoplysninger, så de europæiske borgere får kontrol med brugen af deres data (1). Onlineaktiviteter bør kun overvåges, når borgerne har kendskab til og udtrykkeligt har givet deres samtykke til den videre anvendelse af disse data i overensstemmelse med de relevante retsregler. |
| --- | --- |

3.12.

4.   Særlige bemærkninger

| 4.1. | EØSU bifalder forslaget om — i tråd med den digitale økonomis behov — at fjerne hindringerne for et velfungerende indre marked for data og fremme en fair udveksling gennem fastsættelsen af harmoniserede rammer. I den forbindelse er det nødvendigt at overholde EU's regler for sikkerhed og cybersikkerhed i overensstemmelse med målet om strategisk og teknologisk uafhængighed for EU. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Dårligt stillede grupper og regioner, der er isolerede og har ringe adgang til internettet, bør også støttes og bistås ud fra et økonomisk synspunkt for at kunne drage fordel af de muligheder, som dataøkonomien giver. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EØSU påpeger, at medlemsstaterne er nødt til at gøre endnu mere for at bistå virksomheder, navnlig SMV'er, i at oprette, konsolidere og anvende datainfrastrukturer, uddanne deres ansatte og erhverve ekspertise ved hjælp af EU's strukturfonde og NextGenerationEU. SMV'er bør have bedre uddannelse i, hvordan deres aktiviteter kan digitaliseres. Medlemsstaterne kan også yde støtte og skattemæssige incitamenter i den sammenhæng. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Dataøkonomien skaber ikke alene job af høj kvalitet, især for unge, sårbare grupper og personer, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse (NEET'er), men forbedrer også arbejdsvilkårene. Denne proces vil bidrage til at mindske de digitale uligheder og øge dataøkonomiens konkurrenceevne på EU-plan. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EØSU finder det afgørende at sikre en fair konkurrence på det europæiske marked mellem forskellige aktører samt adgang til data. Navnlig er en retfærdig fordeling af omkostninger og merværdi inden for dataforsyningskæden under inddragelse af alle aktører relevant og vigtig. Der bør føres kontrol med store virksomheder, især cloudtjenestevirksomheder med en betydelig markedsindflydelse, for at komme forskellige former for misbrug til livs. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EØSU finder det afgørende at investere i de kompetente offentlige myndigheders ledelses- og driftsmæssige kapacitet for at sikre, at dataforordningen gennemføres korrekt. Der bør afsættes passende finansielle midler til de kompetente myndigheder for at sikre et tilstrækkeligt niveau af menneskelige, tekniske og finansielle ressourcer. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EØSU anerkender betydningen af en kooperativ model til dataforvaltning og dataudveksling som et instrument, der kan være til nytte for borgerne, mikrovirksomheder, SMV'er, selvstændige og liberale erhverv (2). |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EØSU påpeger, at det er vigtigt, at borgernes rettigheder fuldt ud beskyttes i forbindelse med sikringen af EU's økonomiske konkurrenceevne. Det er især vigtigt at sikre et højt niveau af beskyttelse af privatlivets fred og sikkerhed, respekt for sikkerhedsmæssige og etiske standarder, flere forskellige og tilstrækkelige betingelser for datafunktionalitet, cybersikkerhedsprocedurer og en korrekt lagring af data i EU's dataområder (og områder ejet af EU) og på certificerede steder. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Udvalget foreslår, at man undersøger muligheden for at udvide forordningens anvendelsesområde til at omfatte alle fysiske produkter, der indhenter, genererer og indsamler data om deres ydeevne, anvendelse og miljø, og som kan formidle disse data via en offentligt tilgængelig elektronisk kommunikationstjeneste. Ud over en bred vifte af IoT-udstyr bør denne definition også omfatte personlige computere, tablets, smartphones og andre lignende forbundne enheder. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | EØSU mener, at brugere og modtagere af data — med respekt for intellektuelle ejendomsrettigheder og/eller forretningshemmeligheder — bør have uhindret adgang til alle data, der er afgørende for, at forbundne produkter og tilknyttede tjenester kan fungere, repareres og vedligeholdes. |
| --- | --- |

4.10.

Bruxelles, den 15. juni 2022.

Christa SCHWENG

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om europæisk datastyring (forordning om datastyring)« (COM(2020) 767 final) (EUT C 286 af 16.7.2021, s. 38).

1

(2)  Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om europæisk datastyring (forordning om datastyring)« (COM(2020) 767 final) (EUT C 286 af 16.7.2021, s. 38).

2

---

| 23.9.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 365/23 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 365/23

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — En lovpakke om europæiske mikrochips

(COM(2022) 45 final)

(2022/C 365/05)

| Ordfører: | Heiko WILLEMS |
| --- | --- |

Ordfører:

Heiko WILLEMS

| Anmodning om udtalelse | Kommissionen, 2.5.2022 |
| --- | --- |
| Retsgrundlag | Artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde |
| Kompetence | Sektionen for Det Indre Marked, Produktion og Forbrug |
| Vedtaget i sektionen | 1.6.2022 |
| Vedtaget på plenarforsamlingen | 15.6.2022 |
| Plenarforsamling nr. | 570 |
| Resultat af afstemningen
  (for/imod/hverken for eller imod) | 203/0/6 |

Anmodning om udtalelse

Kommissionen, 2.5.2022

Retsgrundlag

Artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde

Kompetence

Sektionen for Det Indre Marked, Produktion og Forbrug

Vedtaget i sektionen

1.6.2022

Vedtaget på plenarforsamlingen

15.6.2022

Plenarforsamling nr.

570

Resultat af afstemningen

(for/imod/hverken for eller imod)

203/0/6

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1. | EØSU bifalder Kommissionens mål om at styrke økosystemet for halvledere, øge robustheden og forsyningssikkerheden betydeligt og mindske den eksterne afhængighed. Lovpakken om europæiske mikrochips giver alle EU's medlemsstater en enestående mulighed for at handle i fællesskab for at nå målet om et stærkere teknologisk grundlag. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Ud over små størrelser (< 2 nm) skal der også tages hensyn til kundevirksomheders behov og den europæiske halvlederindustris styrker, især når det drejer sig om effekthalvledere og sensorer, der er betydeligt større. Ekspertise inden for disse små størrelser er ikke den eneste afgørende faktor for et succesfuldt økosystem for halvledere. De specifikke krav til mikroelektronik vil blive mere og mere differentierede i fremtiden, og der vil også være behov for en stadig bredere vifte af disruptive og innovative chipløsninger, uanset deres størrelse. EØSU anbefaler derfor en overordnet tilgang, der primært er baseret på et innovativt økosystem for halvledere. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | For på lang sigt at afhjælpe manglen på halvledere er adgangen til råmaterialer, FoU-faciliteter, intellektuel ejendomsret og teknologisk knowhow samt tilgængeligheden af højtuddannet arbejdskraft vigtig. Dette kræver private investeringer og betydelig støtte fra den offentlige sektor. EØSU opfordrer Kommissionen til at præcisere sine investeringsplaner, navnlig angående finansieringen af investeringerne. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EØSU erkender, at fremme af halvlederindustrien er et centralt og strategisk fremtidsorienteret projekt for EU, som bliver afgørende for forsyningssikkerheden og for Europas fremtid som innovationscenter og forretningssted. Sådanne anlægs økonomiske levedygtighed skal imidlertid garanteres, i det mindste på mellemlang sigt, for at sikre, at investeringer fra offentlige midler er effektive og bæredygtige. Et støttekapløb skal undgås, og midlerne skal anvendes effektivt uden at skabe overkapacitet og markedsforvridninger. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EØSU er overbevist om, at det europæiske økosystem for halvledere bør styrkes med henblik på at opnå en åben strategisk autonomi. Værdikæden for halvledere er en af de mest globaliserede. På grund af den store internationale indbyrdes afhængighed på halvledermarkedet ville det ikke give økonomisk mening at etablere lukkede værdikæder i de enkelte dele af verden. Imidlertid bør teknologisegmenter, der er særligt sårbare — af geopolitiske årsager eller på grund af deres strategiske relevans — modtage den nødvendige støtte. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Denne internationale indbyrdes afhængighed skal også tages i betragtning i forbindelse med de planlagte nødforanstaltninger. Kommissionen bør ud over at øge Europas modstandsdygtighed også styrke internationale partnerskaber. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EØSU savner en konsekvensanalyse. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EØSU ønsker at gøre opmærksom på sine relaterede udtalelser (1). |
| --- | --- |

1.8.

2.   Generelle bemærkninger

| 2.1. | I en stadig mere digitaliseret verden er halvledere en vigtig del af mange forskellige økonomiske sektorer og aspekter i livet — både for industrien og forbrugerne. Værdien af chips solgt på verdensplan er steget støt i de seneste år, og salget forventes at stige med 11 % i 2022 (2). Desuden kan de grønne og digitale omstillingsmål ikke nås uden halvledere. Teknologiske fremskridt på dette område giver mulighed for tværsektoriel innovation i hele værdikæden. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Geopolitisk spiller halvledere ligeledes en større og større rolle. Værdikæden for halvledere er en af de mest globaliserede. Ingen stat har fuldstændig autonomi på tværs af hele værdiskabelsesprocessen. I stedet er der en høj grad af arbejdsdeling og indbyrdes afhængighed mellem nationer og regioner på grund af de høje omkostninger og komplekse produktionsstadier. EØSU mener derfor ikke, at det ville give økonomisk mening at etablere lukkede værdikæder i de enkelte dele af verden. En detaljeret analyse af styrker og svagheder i det europæiske økosystem for halvledere bør snarere tjene som udgangspunkt for en debat om, hvordan målrettede investeringer kan øge Europas modstandsdygtighed. Sideløbende hermed bør Kommissionen styrke de internationale partnerskaber i økosystemet for halvledere med henblik på at skabe synergier. Teknologisegmenter, der er særligt sårbare, dvs. på grund af geopolitiske hensyn eller deres strategiske relevans, bør imidlertid modtage den nødvendige støtte, både finansielt og politisk. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | På grund af de stigende geopolitiske spændinger og flaskehalse i værdikæden for halvledere foretager nogle økonomiske regioner allerede massive investeringer. USA planlægger med »CHIPS for America Act« at investere 52 mia. USD mellem 2021 og 2026 og fjerne kritiske afhængigheder (3). Kina betragter halvledersektoren som nøglen til sin strategiske orientering og sigter mod at mobilisere anslået 150 mia. USD inden 2025 (4). Kinas mål er at kunne dække 70 % af landets behov på egen hånd inden da. Det er dog stadig uvist, om dette mål er realistisk. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | I betragtning af den geopolitiske situation erkender EØSU, at der er et presserende behov for, at EU træffer foranstaltninger på dette område med henblik på at mindske den strategiske og økonomiske afhængighed. I det digitale kompas (5) satte Kommissionen sig som mål at sikre, at produktionen af banebrydende og bæredygtige halvledere i Europa tegner sig for mindst 20 % af verdensproduktionen inden 2030. Dette mål blev bekræftet i forslaget til politikprogrammet for 2030 med titlen »Vejen mod det digitale årti« (6). EØSU bifalder Kommissionens mål om at styrke halvlederøkosystemet, øge modstandsdygtigheden og forsyningssikkerheden betydeligt og mindske den eksterne afhængighed og støtter målet om at spille en vigtig rolle i halvlederøkosystemet på verdensplan. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | EØSU påpeger, at de 43 mia. EUR, som Kommissionen har planlagt, ikke er »nye penge«. Den største del af budgettet er allerede øremærket, f.eks. til programmet Horisont Europa og programmet for et digitalt Europa, og vil kun blive omfordelt. De 43 mia. EUR kan kun nås med store private investeringer, som stadig skal sikres. Dette står i klar kontrast til de 52 mia. USD, som USA har bevilget. Samtidig understreger EØSU, at det er nødvendigt at undgå et støttekapløb og at bruge pengene effektivt. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EØSU beklager, at der ikke er foretaget en konsekvensanalyse af meddelelsen og de tilhørende forslag. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Særlige bemærkninger

| 3.1. | I dette afsnit vurderer EØSU specifikke aspekter af den europæiske mikrochipstrategis strategiske mål. |
| --- | --- |

3.1.

3.2.   Politikdrevne investeringer

| 3.2.1. | For at nå målene i mikrochipstrategien agter Kommissionen at mobilisere omkring 43 mia. EUR i offentlige og private investeringer. Dette omfatter 11 mia. EUR i offentlige investeringer under initiativet Mikrochips til Europa. Desuden planlægger Kommissionen at kombinere forskellige foranstaltninger såsom egenkapitalstøtte, en chipfond til en værdi af 2 mia. EUR, EIB-lån og midler fra mikroelektronikforanstaltninger i genopretnings- og resiliensplanerne og fra nationale eller regionale fonde. Kommissionen nævner også støtte til industriel forskning og innovation gennem vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse. EØSU støtter i princippet de ambitiøse investeringsplaner. Hvordan de skal finansieres, er dog fortsat uklart. EØSU opfordrer Kommissionen til at konkretisere disse planer. |
| --- | --- |

3.2.1.

3.3.   Styrkelse af forskning og teknologisk lederskab

| 3.3.1. | Horisont Europas forskningsrammeprogram har allerede som mål at fremme teknologier af næste generation. EØSU støtter kraftigt op om denne målsætning. Ifølge Kommissionen vil fremtidige forskningsaktiviteter, der skal støttes under »fællesforetagendet for mikrochips«, bidrage til bedre at opfylde de lodrette industriers behov i fremtiden og sikre, at der tages hånd om de samfundsmæssige og miljømæssige udfordringer. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Kommissionen agter at satse på forskning med fokus på teknologier til at opnå transistorer på under 2 nm, disruptive teknologier til kunstig intelligens, meget energibesparende og energieffektive processorer, nye materialer såvel som heterogen integration og 3D-integration af forskellige materialer og nye designløsninger. EØSU støtter og byder i det store hele denne tilgang velkommen. Som forskningssted tilbyder Europa et godt udgangspunkt. Generering af produktspecifik intellektuel ejendomsret til den europæiske værdikæde for halvledere, blandt andet baseret på RISC-V-metoden med åben kildekode, bør yderligere forbedre ekspertisen, når det gælder om at udarbejde halvlederløsninger for mange nøglesektorer. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | EØSU er enigt i hensigten om at fremme integrationen af nøglefunktioner, bæredygtigt energiforbrug, øget computerydelse og disruptive teknologier såsom neuromorfe og indlejrede chips til kunstig intelligens (AI), integreret fotonik, grafen og andre teknologier baseret på 2D-materialer. Ud over små størrelser (< 2 nm) skal der tages hensyn til kundevirksomhedernes behov og den europæiske halvlederindustris styrker, især når det drejer sig om effekthalvledere og sensorer, der er betydeligt større. Mens teknologier som kunstig intelligens, maskinlæring, 5G/6G og højtydende databehandling kræver chipløsninger på 5 nm og derunder, kræver den industrielle produktion fortsat specialiserede chips af meget større størrelser i stor skala. Europa bør derfor ikke udelukkende fokusere på de mindste størrelser. EØSU er overbevist om, at små størrelser (< 10 nm) ikke er den eneste afgørende faktor for et succesfuldt økosystem for halvledere. De specifikke krav til mikroelektronik vil derimod blive mere og mere differentierede i fremtiden, og der vil være behov for en stadig bredere vifte af chipløsninger, der også er disruptive og innovative, uanset deres størrelse. EØSU anbefaler derfor en overordnet tilgang, der primært er baseret på det innovative potentiale for økosystemet for halvledere. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | EØSU støtter forskning i kvantechips og bifalder tilvejebringelsen af finansiering fra Horisont Europas flagskibsinitiativ om kvanteteknologier. |
| --- | --- |

3.3.4.

3.4.   Førerposition inden for udformning, fremstilling og emballering

| 3.4.1. | EØSU bifalder målet om at styrke halvlederteknologien og innovationskapaciteten i EU og fremme et dynamisk og modstandsdygtigt halvlederøkosystem. Denne omfattende tilgang, som ikke kun fokuserer på interessenter inden for teknologisk innovation, men også på forsynings- og brugerindustrier, skal betragtes positivt. EØSU understreger behovet for at styrke hele værdikæden og hele økosystemet for halvledere, da det ikke kun er chips, men også ekspertise inden for materialer og processer, herunder emballage, der spiller en afgørende rolle for nye halvlederteknologier. Det er vigtigt med et tæt samarbejde mellem interessenter på udbuds- og efterspørgselssiden, hvor alliancen om processorer og halvlederteknologier spiller en rådgivende rolle, sammen med andre interessenter. EØSU anbefaler, at man hurtigt går videre med initiativet. I sidste ende vil den faktiske gennemførelse af foranstaltningerne imidlertid afgøre, om disse er vellykkede, og om den forventede investering rent faktisk foretages. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Kommissionen planlægger at oprette infrastrukturer for udformning for integrerede halvlederteknologier. Alle interesserede parter, herunder SMV'er, vil have adgang til denne infrastruktur. EØSU bifalder indførelsen af klare regler for intellektuel ejendomsret, som er afgørende for, at en sådan platform kan blive en succes, hvis der investeres betydeligt i forskning. Udvalget mener også, at deltagelse og frem for alt tilvejebringelse af designløsninger bør være frivillig. Begrebet samarbejde og skabelse af synergier, herunder på internationalt plan, er meget velkomment. Den faktiske gennemførelse vil imidlertid også være afgørende her. Platformen kan kun blive en succes, hvis forskellige interessenter fra den akademiske verden, forskningsverdenen, universiteter, udviklere og erhvervslivet udviser en stærk vilje til at deltage. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | EØSU bifalder planen om at oprette innovative pilotlinjer for prototyper baseret på eksisterende pilotlinjer. Det giver også mening at knytte dem til platformen for designinfrastruktur. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | Halvlederindustrien producerer en række højteknologiske produkter, der er vigtige for mange anvendelsesområder. Dette produktsortiment er forankret på internationale markeder. EØSU understreger derfor, at ethvert forsøg på at indføre certificering bør baseres på internationale normer og standarder. Et tæt samarbejde med producenter, brugere og internationale partnere er vigtigt i denne henseende. På det seneste har halvlederindustrien stået i centrum for regionale handelsmæssige spændinger og forstyrrelser i forsyningskæden. Kombineret med de nye markedsaktørers ambitioner fører dette til forskellige nationale og regionale tilgange til standardisering samt til spændinger i den formelle standardisering på internationalt plan, hvad angår fastsættelse af internationale standarder og de tilknyttede certificeringsordninger. EU bør gøre sit yderste for at udvikle markedsdrevne standarder, der kan omsættes til internationale standarder. Med henblik herpå er samarbejde både inden for EU og med internationale partnere af største betydning. |
| --- | --- |

3.4.4.

| 3.4.5. | EØSU er enigt med Kommissionen i, at private investeringer i avancerede halvlederanlæg sandsynligvis kræver betydelig støtte fra den offentlige sektor. Kommissionen har også til hensigt at tage hensyn til, om et produktionsanlæg er »det første af sin art« i forbindelse med statsstøttevurderinger i henhold til artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF, og anfører, at så meget som 100 % af et dokumenteret finansieringsunderskud kan dækkes af offentlige midler, hvis sådanne anlæg ikke ellers ville eksistere i Europa. EØSU erkender, at fremme af halvlederindustrien er et centralt og strategisk fremtidsorienteret projekt for EU, som bliver afgørende for forsyningssikkerheden og for Europas fremtid som innovationscenter og forretningssted. Samtidig påpeger EØSU, at ydelse af betydelig statsstøtte på op til 100 % — finansieret af skatteyderne — kan føre til investeringer, som ikke er kommercielt levedygtige og kan have en negativ indvirkning på markedet. Hvis den tilsvarende støtteandel og de tilsvarende midler er for store og dækker enhver økonomisk risiko, kan dette føre til urimelige konkurrencevilkår. EØSU fremhæver ligeledes risikoen for dyre internationale støttekapløb, især hvis det sted, der er udvalgt til et avanceret halvlederanlæg, ikke er optimalt. EØSU henleder opmærksomheden på Kommissionens meddelelse En konkurrencepolitik egnet til nye udfordringer (7), som præciserer, at en sådan støtte skal være underlagt stærke sikkerhedsforanstaltninger, og at fordelene skal fordeles bredt og uden forskelsbehandling i hele den europæiske økonomi. EØSU erkender, at princippet om det første af sin art skaber attraktive rammebetingelser for flytninger, hvilket også kan have en katalysatoreffekt for andre økonomiske aktører. I sidste ende skal sådanne anlægs økonomiske levedygtighed imidlertid garanteres, i det mindste på mellemlang sigt, for at sikre, at investeringer fra offentlige midler er effektive. Det er den eneste måde, hvorpå man kan undgå det værst tænkelige scenario med en underudnyttet halvlederfabrik, der koster millioner af euro hver dag. |
| --- | --- |

3.4.5.

3.5.   Fremme af private investeringer

| 3.5.1. | EØSU bifalder oprettelsen af »chipfonden«, især hvis den vil gøre det lettere for virksomheder, især SMV'er og nystartede virksomheder, at opnå tilstrækkelig finansiering. |
| --- | --- |

3.5.1.

3.6.   Afhjælpning af den akutte mangel på kvalifikationer

| 3.6.1. | Digitalisering og teknologiske forandringer kræver efter- og videreuddannelse. EØSU opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at afhjælpe kvalifikationskløfterne på centrale digitale områder for at imødekomme den store efterspørgsel efter faglærte arbejdstagere, både med og uden universitetsgrader, navnlig inden for STEM-fag (naturvidenskab, teknologi, ingeniørvidenskab og matematik). Dette skal begynde i skolen. Når der oprettes studie- og karrierevejledninger, skal der også skabes grundlag for livslang læring. Navnlig er det også af afgørende betydning strukturelt at fremme en større repræsentation af kvinder i IT-sektoren gennem programmer til forbedring af digitale færdigheder. Virksomhederne bør også yde deres ved at sætte kvinderne i stand til at forbedre deres IT-færdigheder gennem en lang række digitale kompetenceprogrammer og uddannelseskurser. Initiativer på EU-plan og i medlemsstaterne, der sigter mod at få flere kvinder involveret i digitaliseringen såsom WomenTechEU (8) og SheTransformsIT (9), er gode eksempler. Samarbejdet mellem nationale og europæiske initiativer bør intensiveres. |
| --- | --- |

3.6.1.

3.7.   Forståelse af de globale forsyningskæder og foregribelse af fremtidige kriser

| 3.7.1. | EØSU bifalder den strategiske tilgang, der går ud på at kortlægge og vurdere potentielle mangler i forsyningskæden for halvledere. Overvågning er et vigtigt redskab til vurdering og foregribelse af tendenser og begivenheder, der kan føre til forstyrrelser i forsyningskæden. Kommissionen er allerede i færd med at gennemføre en interessentundersøgelse (10) vedrørende økosystemet for halvledere for at indsamle oplysninger om den aktuelle efterspørgsel efter chips og wafere samt specifikke forretningsprognoser for efterspørgslen i fremtiden. Dette vil også bidrage til den tredje søjle i lovpakken om mikrochips og til forudgående nødforanstaltninger. EØSU opfordrer imidlertid Kommissionen til at holde resultaterne af denne undersøgelse strengt fortrolige, da besvarelsen af spørgsmål vedrørende den faktiske produktion af halvledere indebærer udlevering af følsomme data og eventuelt forretningshemmeligheder. Det er derfor vigtigt, at sådanne undersøgelser er frivillige, og at disse følsomme oplysninger behandles med størst mulig fortrolighed. |
| --- | --- |

3.7.1.

| 3.7.2. | EØSU mener, at foranstaltningerne til imødegåelse af forstyrrelser er yderst vidtrækkende. Prioritering af ordrer til kritiske sektorer, fælles indkøbsordninger og eksportkontrol er omfattende markedsinterventioner, som skal forbeholdes ekstraordinære situationer. På baggrund af et markedsbaseret økosystem, globaliserede værdikæder og den store indbyrdes afhængighed mellem forskellige regioner i verden skal statens indgriben begrænses til et nødvendigt minimum. Kommissionen bør skitsere forudsætningerne for de påtænkte foranstaltninger mere detaljeret. EØSU er også kritisk over for, at »halvlederrådet«, som skal træffe afgørelse om foranstaltningerne, udelukkende vil bestå af repræsentanter for medlemsstaterne og Kommissionen uden at involvere de relevante markedsaktører og arbejdsmarkedets parter. |
| --- | --- |

3.7.2.

3.8.   Internationalt samarbejde

| 3.8.1. | På grund af den globale indbyrdes afhængighed af økosystemet for halvledere bør indsatsen for at styrke industrien for halvledere koordineres internationalt, f.eks. i G7- og G20-landene, for at støtte hele værdikæden for halvledere og skabe synergier. EØSU går ind for lige markedsadgang og lige konkurrencevilkår. Dette omfatter gensidig fjernelse af hindringer for investeringer og forebyggelse af nye handelsrestriktioner som gengældelsesforanstaltninger. Der bør udvikles fælles strategier i tæt samarbejde med industrien og arbejdsmarkedets parter for at sikre forsyningskæden for halvledere, herunder udstyr, materialer og råmaterialer. Udviklingen af markedsdrevne og konsensusbaserede europæiske standarder med henblik på at omsætte dem til internationalt plan samt internationalt samarbejde om standardisering er også afgørende for at opnå stordriftsfordele, der er til gavn for slutbrugerne i form af produkter af høj kvalitet til en overkommelig pris. |
| --- | --- |

3.8.1.

Bruxelles, den 15. juni 2022.

Christa SCHWENG

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om en ramme for foranstaltninger til styrkelse af det europæiske økosystem for halvledere (mikrochipforordningen) (se side 34 i denne EUT), Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EU) 2021/2085 om oprettelse af fællesforetagenderne under Horisont Europa for så vidt angår fællesforetagendet for mikrochips (se side 40 i denne EUT) og Den Rådgivende Kommission for Industrielle Ændringers (CCMI) udtalelse om en lovpakke om europæiske mikrochips: Konsekvenser af lovpakken om europæiske mikrochips for forsvars- og luftfartsindustrien (supplerende udtalelse til denne udtalelse).

1

(2)  IC Insights: https://www.icinsights.com/news/bulletins/2022-Semiconductor-Sales-To-Grow-11-After-Surging-25-In-2021/.

2

(3)  Senate Passage of USICA Marks Major Step Toward Enacting Needed Semiconductor Investments — Semiconductor Industry Association (semiconductors.org).

3

(4)  A new world under construction: China and semiconductors | McKinsey.

4

(5)  COM(2021) 118.

5

(6)  COM(2021) 574.

6

(7)  COM(2021) 713 final.

7

(8)  Women TechEU (europa.eu).

8

(9)  Digitalisierung braucht mehr Frauen | SheTransformsIT.

9

Digitalisierung braucht mehr Frauen

(10)  https://ec.europa.eu/growth/news/stakeholder-survey-european-chip-demand-2022-02-16_en

10

---

BILAG

Den Rådgivende Kommission for Industrielle Ændringers (CCMI) udtalelse om en lovpakke om europæiske mikrochips: Konsekvenser af lovpakken om europæiske mikrochips for forsvars- og luftfartsindustrien

(supplerende udtalelse til INT/984)

| Ordfører: | Maurizio MENSI |
| --- | --- |
| Medordfører: | Jan PIE |

Ordfører:

Maurizio MENSI

Medordfører:

Jan PIE

| Vedtaget på plenarforsamlingen | 18.1.2022 |
| --- | --- |
| Retsgrundlag | Forretningsordenens artikel 37, stk. 2 |
| | Supplerende udtalelse |
| Kompetence | Den Rådgivende Kommission for Industrielle Ændringer (CCMI) |
| Vedtaget i sektionen | 13.5.2022 |

Vedtaget på plenarforsamlingen

18.1.2022

Retsgrundlag

Forretningsordenens artikel 37, stk. 2

Supplerende udtalelse

Kompetence

Den Rådgivende Kommission for Industrielle Ændringer (CCMI)

Vedtaget i sektionen

13.5.2022

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1. | EØSU mener, at halvledere er centrale for moderne geopolitik og en teknologisk-industriel førerrolle. Det er derfor af afgørende betydning for EU's strategiske autonomi, teknologiske suverænitet, modstandsdygtighed og industrielle konkurrenceevne, herunder i de strategiske forsvars- og luftfartssektorer, at fremme et topmoderne europæisk halvlederøkosystem og modstandsdygtige forsyningskæder. EØSU støtter derfor fuldt ud de ambitiøse målsætninger i lovpakken om europæiske mikrochips. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EØSU mener, at der er behov for flere ressourcer, end det i øjeblikket er planlagt, hvis EU skal nå dets ambitiøse mål for halvledere. For at udnytte dets begrænsede ressourcer bedst muligt bør EU overveje at prioritere specifikke teknologier eller dele af værdikæden og forfølge supplerende indsatser med ligesindede partnere. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EØSU er overbevist om, at lovpakken om europæiske mikrochips bør sikre, at navnlig forsvar og luftfart støttes i overensstemmelse med deres strategiske betydning og status som kritiske sektorer, uanset deres markedsstørrelse. Dette bør afspejles i alle initiativets søjler, herunder ved at tilskynde til nye chipdesign, der opfylder forsvars- og luftfartsspecifikke behov. Specifikke foranstaltninger ville omfatte prioriteret adgang til pilotlinjer og muligheden for at prioritere ordrer fra kritiske sektorer til integrerede produktionsanlæg og åbne EU-produktionsanlæg uden for »krisetilstand«. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Efter EØSU's mening bør industrielle interessenter fra halvledersektorer og kritiske sektorer i aftagerleddet være fuldgyldige medlemmer af det europæiske udvalg for halvledere og dets hjælpeorganer for at sikre maksimal koordinering mellem politiske beslutningstagere og markedsaktører i leverandør- og aftagerleddet. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EØSU mener, at investeringer i både avanceret og moden mikrochipproduktion i Europa er nødvendige for at sikre modstandsdygtige forsyningskæder til forsvars- og luftfartsindustrien, samt at innovation bør støttes for alle typer af halvledere, der er behov for i den europæiske industri. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EØSU mener, at EU's strategi bør omfatte specifikke foranstaltninger til håndtering af forsyningen af råmaterialer. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EØSU mener, at for at undgå et skadeligt tilskudskapløb bør støtte så vidt muligt koordineres på EU-plan, mens statsstøttekontrolmekanismer jf. artikel 107 i TEUF bør tilpasses for at sikre forudsigelighed af vurderinger og sammenhæng med andre EU-mål. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EØSU mener, at statsstøtte bør ydes til integrerede produktionsanlæg og åbne EU-produktionsanlæg, der er til direkte gavn for flere medlemsstater, og at offentlig støtte kunne fokuseres på initiativer, der er tæt forbundet med »grønne« anvendelser. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Efter EØSU's mening bør indsamling af data til overvågning af forsyningskæder og foregribelse af fremtidige kriser foretages af et enkelt organ på EU-plan. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EØSU er fortaler for en passende ramme for datastyring, der dækker gennemsigtighed, interoperabilitet, deling, adgang og sikkerhed i forbindelse med data. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EØSU mener, at forsvar og luftfart som strategiske sektorer bør prioriteres i forbindelse med udvikling af certificeringsprocedurer, og Mikrochips til Europa-initiativet kunne støtte udviklingen af fælles militære/civile standarder i forbindelse med den europæiske standardiseringsstrategi. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EØSU mener, at lovpakken om europæiske mikrochips skal være sammenhængende og klart forbundet med alle andre politikinstrumenter på EU-plan og nationalt plan med beslægtede mål, herunder den europæiske alliance om processorer og halvlederteknologier, Observatoriet for Kritiske Teknologier og den europæiske råstofalliance. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EØSU glæder sig over lovpakken om europæiske mikrochips og opfordrer til, at forhandlinger om initiativet begynder straks, og til at det gennemføres hurtigt og effektivt og med et højt ambitionsniveau. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Baggrund

| 2.1. | I en mere og mere digitaliseret verden er halvledere en væsentlig komponent for mange økonomiske sektorer og områder. De driver alle digitale produkter, muliggør fremtidens vigtige teknologier såsom AI, 5G og cloud/edge computing og er fundamentet for kritisk infrastruktur, der understøtter vores samfund. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Halvledere er også vigtige for forsvars- og luftfartsindustrien. De avancerede systemer, som europæisk militær og andre slutbrugere i stigende grad er afhængige af, omfatter mikrochips af enhver art, herunder mange af dem, der findes i kommercielle produkter. Men hvor kommerciel mikrochipproduktion fokuserer på omkostningseffektivitet ved store mængder, kræver forsvar og luftfart små mængder og lægger vægt på holdbarhed, pålidelighed og informationssikkerhed. Forsvars- og luftfartssektorerne udgjorde til sammen ca. 1 % af det globale mikrochipmarked i 2020 (1). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Den globale acceleration af den digitale omstilling driver en kraftigt stigende efterspørgsel efter alle typer af halvledere på tværs af industrisektorer, som ventes at være fordoblet inden 2030. Covid-19-pandemien forstærkede efterspørgslen og forstyrrede globale forsyningskæder, og alvorlige forsyningsudfordringer har siden påvirket alle industrisektorer i aftagerleddet i hele verden. Det har ført til kraftigt forsinkede leverancer, annullerede ordrer og lukkede fabrikker med alvorlige økonomiske konsekvenser til følge. F.eks. er forholdet mellem PMI's nye ordrer og leverandørernes leveringstider for producenter i euroområdet mere end tredoblet mellem 2019 og 2021, navnlig i industrier, der anvender halvledere til produktion (f.eks. automatisering, teknologiudstyr), mens bilproduktionen i euroområdet faldt med 18,2 % mellem november 2020 og marts 2021 (2). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Disse udviklinger har afsløret Europas afhængighed af få udenlandske leverandører af mikrochips og komponenter og dets deraf følgende sårbarhed over for forstyrrelser af forsyningskæden. Især har Unionens forsvars- og luftfartsindustri akut mærket denne sårbarhed. Uden mulighed for at opfylde den voksende globale efterspørgsel og drevet af markedslogik prioriterer mikrochipproducenterne hjemlige markeder og højvolumenindustrier, hvilket lader resten være underforsynet. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Idet mikrochips er centrale for vores økonomier, udgør forstyrrelser af forsyningskæden en økonomisk og potentielt social udfordring. Men når det gælder strategiske sektorer som forsvar og luftfart bliver afhængighed også til et sikkerhedsmæssigt problem, idet leveringen af forsvars- og luftfartsprodukter i EU bringes i fare. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Det er stærkt problematisk i lyset af voksende geopolitiske spændinger og anvendelsen af handel og teknologistrømme som våben, hvilket har gjort halvledere kritiske geopolitisk set. Som følge heraf gør førende økonomier en stor indsats for at styrke deres produktionskapacitet og reducere deres afhængighed. F.eks. planlægger USA at investere 52 mia. USD i dets halvlederøkosystem indtil 2026, Kina tilstræber at mobilisere 150 mia. USD for at opnå 70 % selvforsyning inden 2025, og Sydkorea planlægger at mobilisere op til 450 mia. USD i private investeringer inden 2030. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | På den baggrund skal EU straks reducere sin afhængighed, fremme sin konkurrenceevne og styrke sin forsyningssikkerhed for mikrochips ved at styrke sin position i den globale forsyningskæde. Dette mål er især relevant for strategiske sektorer som forsvar og luftfart. Samtidig betyder høj kompleksitet, omkostninger og hindringer for at komme ind på markedet, at selvforsyning inden for halvlederproduktion er både urealistisk og uhensigtsmæssig. Derfor vil det være vigtigt at styrke internationale partnerskaber for at øge Europas forsyningssikkerhed. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | I industristrategien fra 2020 anerkendte Kommissionen halvledere som et strategisk industriområde, hvor Europas afhængigheder bør håndteres. Med det digitale kompas fra 2021 skitseredes målet om at fordoble Europas andel af global produktion af banebrydende og bæredygtige mikrochips til 20 % senest i 2030. I sin tale om Unionens tilstand i 2021 varslede Kommissionens formand, Ursula von der Leyen, lovpakken om europæiske mikrochips, der er rettet mod at skabe et topmoderne europæisk økosystem for mikrochips. Endelig bekræftede Det Europæiske Råd i marts 2022 vigtigheden af dette initiativ og opfordrede til reduktion af EU's strategiske afhængigheder på meget følsomme områder, herunder halvledere. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Generelle bemærkninger

3.1.   Vision

| 3.1.1. | Selv om Europa står stærkt i nogle dele af værdikæden for mikrochips (f.eks. forskning og udvikling, fremstilling af udstyr), skal dets position styrkes langs hele kæden. Derfor glæder EØSU sig over Kommissionens mål om at udnytte eksisterende styrker for at lukke hullet fra forskning til produktion. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | EØSU er bekymret for, at Europas strategi ikke i tilstrækkelig grad behandler råmaterialer, som er et centralt element i forsyningssikkerheden, hvor Europa er afhængig af tredjelande i forbindelse med visse input (f.eks. fotoresist og siliciummetal). Lovpakken om europæiske mikrochips bør omfatte specifikke foranstaltninger til at tackle denne risiko, inklusive forbindelser til den europæiske råstofalliance. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | EØSU støtter fuldt ud målet om at fremme europæisk produktion af banebrydende og bæredygtige halvledere. Dog har kritiske sektorer såsom forsvars- og luftfartsindustrien også brug for mikrochips af ældre generationer. EØSU mener derfor, at investeringer i produktion af såvel avancerede som modne mikrochips er nødvendige for at sikre modstandsdygtige forsyningskæder. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | EØSU er overbevist om, at den stærke involvering af hele økosystemet, inklusive opstartsvirksomheder, vækstvirksomheder og SMV'er samt større virksomheder, er uundværlig for støtte til omfattende teknologisk kapacitetsopbygning og innovation gennem Unionen. |
| --- | --- |

3.1.4.

3.2.   Investeringer

| 3.2.1. | For at nå målene for sin mikrochipstrategi regner Kommissionen med politisk drevne investeringer for omkring 43 mia. EUR frem til 2030, herunder for 11 mia. EUR offentlige investeringer under Mikrochips til Europa-initiativet. Der er dog behov for langt større klarhed over kilderne og finansieringsbeløbene, anvendelsen af eksisterende bevillinger og de mål, der skal støttes af hver budgetpost. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | EØSU er skeptisk over for, om de offentlige investeringer, der er planlagt i EU's mikrochipstrategi, hvoraf nogle allerede er øremærket til tiltag inden for mikroelektronik, lever op til dets ambitionsniveau. EU's industrielle konkurrenter har ydet og yder fortsat langt mere støtte til deres halvlederøkosystemer, som i forvejen er bedre positioneret i den globale værdikæde. Derfor mener EØSU, at der er behov for flere ressourcer, end der i øjeblikket er planlagt, for at nå målene for det ambitiøse initiativ, både hvad angår markedsandel og tidshorisont. Reduktion af den administrative byrde for adgang til disse ressourcer bør anses for at være en prioritet. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | For at udnytte sine begrænsede ressourcer mere effektivt bør EU også overveje at prioritere specifikke teknologier eller værdikædesegmenter. Koordinering med ligesindede partnere i denne henseende kunne sikre komplementariteter og forebygge dobbeltarbejde. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | EØSU mener også, at budgetmæssige omlægninger fra Horisont Europa og programmet for et digitalt Europa ikke bør efterlade andre prioriterede områder, såsom rumfart, AI og cybersikkerhed, med utilstrækkelige ressourcer til at nå egne specifikke mål. Endvidere bør der ikke foretages omlægninger fra Den Europæiske Forsvarsfond, idet dette ville reducere de allerede begrænsede ressourcer, der støtter den strategiske forsvarssektor. |
| --- | --- |

3.2.4.

3.3.   Kritiske sektorer

| 3.3.1. | I lovpakken om europæiske mikrochips anerkendes betydningen af »kritiske sektorer«, herunder forsvar og luftfart, og i den tages der højde for prioriteringen af dem i tilfælde af markante forstyrrelser af forsyningen. EØSU glæder sig over denne strategiske tilgang, idet den afspejler den vigtige rolle, som disse sektorer spiller for vores samfunds sikkerhed og modstandsdygtighed. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | EØSU mener dog, at idéen om »kritiske sektorer« bør afspejles på tværs af alle initiativets søjler. Mikrochips til Europa-initiativet bør navnlig omfatte specifikke foranstaltninger til støtte for kritiske sektorer, herunder prioriteret adgang til pilotlinjer, mens integrerede produktionsanlæg og åbne EU-produktionsanlæg bør reservere et minimum af deres samlede produktionskapacitet til at dække disse sektorers efterspørgsel. |
| --- | --- |

3.3.2.

3.4.   Strategisk betydning af forsvar og luftfart

| 3.4.1. | EØSU er overbevist om, at lovpakken om europæiske mikrochips bør sikre støtte til forsvars- og luftfartssektorerne i overensstemmelse med deres strategiske betydning og deres status som »kritiske«. Støtten bør tage højde for disse sektorers specifikke forhold, inklusive deres lille markedsandel og begrænsede muligheder for at påvirke relaterede investeringer og markedsvalg. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | I lyset af disse særlige karakteristika kræver det en passende balance mellem en markedsdrevet, volumenbaseret tilgang og en strategisk, kritikalitetsbaseret tilgang at sikre forsyningssikkerheden for disse sektorer. Denne balance bør navnlig afspejles i den relative prioritering af ordrer til produktionsanlæg og fordelingen af produkter efter fælles indkøb, hvor forsvars- og luftfartsindustrien ville være i konkurrence med meget større industrier. |
| --- | --- |

3.4.2.

3.5.   Miljø

| 3.5.1. | EØSU mener, at lovpakken om europæiske mikrochips bør være helt ensrettet med og støtte EU's strategiske mål om en grøn og bæredygtig EU-økonomi senest i 2030. Til dette formål bør forskning i den miljømæssige indvirkning af halvlederinitiativer styrkes for at opnå en dybere forståelse af den miljømæssige indvirkning af hele værdikæden frem for blot det endelige produkts ydeevne. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | I henhold hertil bør offentlig støtte fokuseres på halvlederinitiativer, der er tæt forbundet med »grønne« anvendelser, herunder ved at give virksomheder, der udvikler sådanne produkter, bedre vilkår for offentlig støtte. |
| --- | --- |

3.5.2.

3.6.   Forvaltning

| 3.6.1. | Industriinteressenter er bedre placeret end nogen andre til at overvåge markedstendenser og vurdere potentielle løsninger på forstyrrelser af forsyningen. EØSU er derfor overbevist om, at sådanne interessenter, navnlig fra halvledersektoren og kritiske sektorer, bør være tæt involveret i forvaltningen af mikrochipstrategien, herunder som fuldgyldige medlemmer af halvlederrådet og dets undergrupper. Involvering af produktions- og aftagersektorer vil også forbedre deres koordinering og dermed sætte industrien i stand til at håndtere forstyrrelser af forsyningen uden omfattende indgreb i markedet. |
| --- | --- |

3.6.1.

3.7.   Sammenhæng

| 3.7.1. | Flere politiske instrumenter på EU-plan har allerede fokus på mikrochips, f.eks. Horisont Europa, et digitalt Europa, den europæiske alliance om processorer og halvlederteknologier og Observatoriet for Kritiske Teknologier. Den europæiske råstofalliance behandler også beslægtede emner. For at maksimere den overordnede effektivitet skal disse instrumenter og lovpakken om europæiske mikrochips være fuldt ud sammenhængende og klart forbundne. Der vil være behov for koordinering mellem initiativer på EU-plan og de nationale projekter, som medlemsstaterne aktivt udvikler. |
| --- | --- |

3.7.1.

4.   Særlige bemærkninger

4.1.   Styrkelse af førerrollen inden for forskning og teknologi

| 4.1.1. | EØSU glæder sig over Kommissionens hensigt om at støtte teknologier af næste generation såsom transistorer på under to nm, disruptive AI-teknologier og kvantechips. Disse teknologier har et stort potentiale for at håndtere strategiske industriers fremtidige behov, herunder forsvar og luftfart, og derfor er det vigtigt hurtigt at udvikle og beskytte europæisk intellektuel ejendom på disse områder. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Samtidig vil europæiske aftagerindustrier, herunder forsvar og luftfart, fortsat have behov for specialiserede mikrochips med større dimensioner. Derfor bør lovpakken om europæiske mikrochips ikke udelukkende fokusere på de mindste mikrochips, men fremme innovation i forbindelse med alle nødvendige mikrochiptyper. |
| --- | --- |

4.1.2.

4.2.   Førerrolle inden for design, fremstilling og emballering

| 4.2.1. | EØSU glæder sig over Mikrochips til Europa-initiativets fokus på tæt samarbejde mellem aktører på forsynings- og efterspørgselssiden og alliancen om processorer og halvlederteknologiers planlagte rådgivende rolle, der begge vil være med til at sikre sammenhæng i indsatsen. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | EØSU er overbevist om, at det er særlig vigtigt for modstandsdygtigheden og autonomien af Europas forsvars- og luftfartsindustri, at EU har sin egen kapacitet til at udforme fremtidens elektronik, herunder i forbindelse med funktioner såsom cyberbeskyttelse, AI-funktioner, modulopbygning og genanvendelse. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | EØSU støtter fuldt ud oprettelsen af innovative pilotlinjer til prototyper. Med henblik på at fremme synergier mellem kommerciel produktion og den strategisk vigtige forsvars- og luftfartssektor bør mikrochipdesign, der er udviklet i denne kontekst, tage hensyn til disse to sektorers unikke behov. Design, der har til hensigt at dække forsvars- og luftfartsbehov, bør også have prioriteret adgang til pilotlinjer. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | EØSU mener, at forsvar og luftfart som strategiske sektorer bør prioriteres i forbindelse med udvikling af certificeringsprocedurer. Udviklingen af standarder vil være central. For at maksimere potentialet for synergier kunne Mikrochips til Europa-initiativet støtte udviklingen af fælles militære/civile standarder i den europæiske standardiseringsstrategi. |
| --- | --- |

4.2.4.

4.3.   Forstærkning af Europas økosystem og sikring af forsyningssikkerheden

| 4.3.1. | EØSU er enig i, at der vil være behov for omfattende og hurtig offentlig støtte til tilskyndelse af de store private investeringer, der er nødvendige for at styrke Europas produktionskapacitet. Opnåelse af retssikkerhed og reduktion af bureaukrati i videst muligt omfang vil være afgørende for at tiltrække disse investeringer. Det er derfor afgørende tydeligt at definere kriterierne for udpegelse af integrerede produktionsanlæg og åbne EU-produktionsanlæg samt for godkendelse af statsstøtte og strømlining af administrative procedurer. Der bør også fastsættes kriterier for koordinering af de forskellige tilgængelige støtteforanstaltninger for at sikre en effektiv anvendelse af statsstøttereglerne uden forskelsbehandling. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | EØSU glæder sig over det faktum, at pionerprincippet giver mulighed for at støtte innovation, ikke kun hvad angår teknologinode, men også procesteknologi, ydeevne og bæredygtighed. Et supplerende »EU-dækkende« princip kunne indføres for at anerkende anlæg, der direkte er til fordel for flere stater (f.eks. ved at de forpligter sig til at levere til virksomheder fra flere medlemsstater på lige fod). |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | For at undgå et dyrt tilskudskapløb mellem medlemsstaterne foreslår EØSU, at offentlig støtte på EU-plan i videst muligt omfang koordineres (f.eks. ved at benytte rammerne for fællesforetagendet og vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse samt ved at koordinere de digitale kapitler i de nationale resiliens- og genopretningsplaner, som forventes at bruge 20 % eller 145 mia. EUR til den digitale omstilling). En justering af kontrolmekanismerne for statsstøtte under artikel 107 i TEUF bør gøre det muligt at opnå en hurtigere og mere forudsigelig vurdering af offentlig støtte. Vi bemærker i denne forbindelse eksempelvis, at de midlertidige rammebestemmelser for covid-19 har vist sig at være vellykkede med hensyn til at sikre rettidig og tilstrækkelig støtte ligesom retningslinjerne for støtte til bredbånd. Mens offentlig støtte til integrerede produktionsanlæg og åbne EU-produktionsanlæg kan ydes med op til 100 % af finansieringsgabet, er en yderligere vejledning om analysen meget velkommen. F.eks. kunne integrerede produktionsanlæg og åbne EU-produktionsanlæg, der også opfylder det EU-omspændende kriterium, være berettiget til hurtigere godkendelse af støtte. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | EØSU mener, at Kommissionen ved vurdering af statsstøtte bør tage hensyn til yderligere målsætninger, f.eks. fremme af strategiske sektorer såsom forsvar og luftfart og sikring af sammenhæng med EU's bæredygtighedsmål. |
| --- | --- |

4.3.4.

4.4.   Afhjælpning af akut mangel på færdigheder

| 4.4.1. | Digitale færdigheder er afgørende for at opfylde Europas ambitioner for halvledere, og efterspørgslen efter dem vil fortsat stige. EØSU glæder sig derfor over fokus på afhjælpning af Europas mangel på digitale færdigheder og opfordrer til ambitiøs gennemførelse af de planlagte, relevante initiativer. |
| --- | --- |

4.4.1.

4.5.   Forståelse af globale forsyningskæder og foregribelse af fremtidige kriser

| 4.5.1. | EØSU glæder sig over det strategiske fokus på kortlægning og overvågning af forsyningskæder og afdækning af risici for forstyrrelser. Visse risici er særlig relevante for forsvars- og luftfartssektorerne, herunder indvirkningen på leverandører af ESG-politikker, EU-forordninger såsom REACH og udenlandske leverandørers hjemlandes udenrigs- og eksportpolitikker (f.eks. US ITAR/EAR). |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | Denne opgave kræver en tilgang, der afspejler forsyningskæders komplekse, grænseoverskridende natur, og som sikrer informationssammenhæng. EØSU opfordrer derfor til, at dataindsamling udføres centralt af et enkelt udpeget organ på EU-plan, som virksomheder i hele Unionen vil skulle rapportere til i henhold til klare og strømlinede krav. Der bør oprettes passende mekanismer til at sikre, at følsomme oplysninger fra industrien behandles fortroligt. |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.5.3. | Endelig er det vigtigt at have klarhed over de regler, der gælder i »krisetilstand«. Idet de fleste mikrochiptyper anvendes på tværs af forskellige industrier, vil virksomheder fra flere kritiske sektorer under en global mangel f.eks. sandsynligvis have brug for adgang til de samme produkter og produktionskapaciteter. Der er derfor behov for klare kriterier for prioritering af ordrer og fordeling af produkter efter fælles indkøb. |
| --- | --- |

4.5.3.

4.6.   Internationalt samarbejde

| 4.6.1. | Det globale halvlederøkosystem er komplekst, specialiseret og kendetegnet ved stor indbyrdes afhængighed. Derfor skal indsatsen for at fremme produktionskapaciteten og modstandsdygtigheden på EU-plan kombineres med samarbejde med ligesindede internationale partnere. Udnyttelse af hver enkelt partners styrker og udvikling af koordinerede strategier vil fremme synergier, forebygge dobbeltarbejde og øge effektiviteten langs hele værdikæden.
  Ved at fortsætte samarbejdet med partnere om mikrochips, bør EU udnytte eksisterende fora bedst muligt, f.eks. handels- og teknologirådet mellem EU og USA, med inddragelse af industriinteressenter i kraft af deres ekspertise og rolle i forbindelse med gennemførelse af projekter i praksis. |
| --- | --- |

4.6.1.

Ved at fortsætte samarbejdet med partnere om mikrochips, bør EU udnytte eksisterende fora bedst muligt, f.eks. handels- og teknologirådet mellem EU og USA, med inddragelse af industriinteressenter i kraft af deres ekspertise og rolle i forbindelse med gennemførelse af projekter i praksis.

Bruxelles, den 13. maj 2022.

Pietro Francesco De LOTTO

Formand for Den Rådgivende Kommission for Industrielle Ændringer

---

(1)  TechNavio, Semiconductor Market in Military and Aerospace Industry by Product and Geography — Forecast and Analysis 2021-2025, november 2021; Gartner, »Worldwide Semiconductor Revenue Grew 10,4 % in 2020«, Gartner Press Release, 12. april 2021.

1

Semiconductor Market in Military and Aerospace Industry by Product and Geography — Forecast and Analysis 2021-2025

Gartner Press Release

(2)  Attinasi, Maria Grazia, et al. »The semiconductor shortage and its implication for euro area trade, production and prices«, ECB Economic Bulletin 4/2021, april 2021.

2

ECB Economic Bulletin

---

| 23.9.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 365/34 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 365/34

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om en ramme for foranstaltninger til styrkelse af det europæiske økosystem for halvledere (mikrochipforordningen)

(COM(2022) 46 final — 2022/0032 (COD))

(2022/C 365/06)

| Ordfører: | Dirk BERGRATH |
| --- | --- |

Ordfører:

Dirk BERGRATH

| Anmodning om udtalelse | Europa-Parlamentet, 7.3.2022
  Rådet, 17.3.2022 |
| --- | --- |
| Retsgrundlag | Artikel 114, artikel 172, stk. 3, artikel 182, stk. 1, og artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde |
| Kompetence | Det Indre Marked, Produktion og Forbrug |
| Vedtaget i sektionen | 1.6.2022 |
| Vedtaget på plenum | 15.6.2022 |
| Plenarforsamling nr. | 570 |
| Resultat af afstemningen
  (for/imod/hverken for eller imod) | 205/0/5 |

Anmodning om udtalelse

Europa-Parlamentet, 7.3.2022

Rådet, 17.3.2022

Retsgrundlag

Artikel 114, artikel 172, stk. 3, artikel 182, stk. 1, og artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde

Kompetence

Det Indre Marked, Produktion og Forbrug

Vedtaget i sektionen

1.6.2022

Vedtaget på plenum

15.6.2022

Plenarforsamling nr.

570

Resultat af afstemningen

(for/imod/hverken for eller imod)

205/0/5

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1. | Planen om at gøre den europæiske industri mere modstandsdygtig og styrke den hjemlige halvlederindustri hilses i høj grad velkommen. Især bør målet om at opnå bedre gennemsigtighed og samarbejde langs værdikæden og reducere den globale afhængighed inden for udformning, fremstilling, emballering, afprøvning og samling gennem målrettet støtte være kernen i mikrochipforordningen. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Mikrochipforordningen fokuserer imidlertid ikke i samme omfang på det samlede økosystem, men der lægges særligt vægt på et halvledersegment, der vil være relevant for industrien i fremtiden, men som i øjeblikket stort set ikke anvendes. Det bør der rettes op på, og der bør også fokuseres yderligere på mikrochipsegmenter, der reelt er brug for i industrien for øjeblikket. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Mikrochipforordningen vil kun yde et meget begrænset bidrag til at løse de forsyningskædeproblemer, som vi i øjeblikket f.eks. ser konsekvenserne af i bilindustrien og maskinindustrien. Der bør derfor udvikles yderligere og specifikke foranstaltninger for de mikrochipsegmenter, der i dag anvendes i de europæiske industrier, for at gøre dem mere modstandsdygtige over for kriser. Det vil ikke alene styrke og støtte moderniseringen af den eksisterende halvlederfremstillingsindustri i Europa, men også komme den europæiske fremstillingsindustri, der er afhængig af mikrochips, til gode i form af forbedret forsyningssikkerhed. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Således bør industripolitiske prioriteter ikke alene afhænge af størrelsen på mikrochippen, men også af en målrettet behovsanalyse blandt industrikunderne for at sikre, at de planlagte støtteforanstaltninger er passende. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Der bør også fokuseres på kriterier som f.eks. mikrochipsenes energieffektivitet, typen af råstoffer, der anvendes til produktionen, samt en så cirkulær produktion som muligt. Kommissionen, medlemsstaterne og industrien bør derfor sammen drøfte, hvordan forsyningskilderne kan diversificeres, og særligt hvordan kritiske råstoffer bedre kan genanvendes i en industrialiseret cirkulær økonomi inden for mikroelektronik. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Den Europæiske Unions mikrochipstrategi bør især ikke begrænses til at omhandle processorer, men gælde alle typer af integrerede kredsløb og også omfatte passive komponenter og emballeringsmaterialer samt fremstillingen af maskiner. Kommissionens princip »fra forskning til produktion« kommer til kort, idet værdikæden ikke slutter ved produktionen. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | For at sikre at de nødvendige specialister er tilgængelige, så de industripolitiske støtteforanstaltninger kan gennemføres, foreslår Kommissionen en række foranstaltninger til kompetenceudvikling. Det er dog tydeligt, at fokus i meget høj grad er rettet mod højtkvalificerede ansatte. Dette er afgørende, hvis teknologispringet til et halvledersegment < 10 nm skal lykkes. Det må imidlertid ikke fjerne opmærksomheden fra, at adgangsmulighederne for beskæftigede, der ikke anses for højtkvalificerede, også skal lettes med henblik på at forbedre den industrielle forankring af økosystemet i Europa. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Indledning og generelle bemærkninger

| 2.1. | I EU's mikrochipforordning foreslås det at bygge på Europas styrker og afhjælpe svagheder for at skabe et fremgangsrigt økosystem for halvledere og en modstandsdygtig forsyningskæde, samtidig med at der fastsættes foranstaltninger til forberedelse på, foregribelse af og reaktion på fremtidige afbrydelser i forsyningskæden. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om en ramme for foranstaltninger til styrkelse af det europæiske økosystem for halvledere (mikrochipforordningen) (1) ledsager meddelelsen En lovpakke om europæiske mikrochips (2). |
| --- | --- |

2.2.

3.   Generelle bemærkninger

3.1.   Redegørelse for forslaget

| 3.1.1. | Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) glæder sig over forslaget og især over, at der tages fat på behovet for handling for så vidt angår sikkerhed i forsyningskæden samt gennemsigtighed og samarbejde langs værdikæden. Med forsyningssikkerheden tager mikrochipforordningen fat på et emne, der er afgørende for, om den grønne og den digitale omstilling vil lykkes. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | EØSU bifalder i den forbindelse, at afhængigheden af leverandører fra tredjelande, især inden for design, fremstilling, emballering, test og samling, anerkendes som problematisk. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | EØSU konstaterer, at mikrochipforordningen kun vil yde et meget begrænset bidrag til at løse de forsyningskædeproblemer, som vi i øjeblikket f.eks. ser konsekvenserne af i bilindustrien. Mikrochips anvendes på nuværende tidspunkt og på sigt overvejende i bilindustrien, men også i f.eks. hvidevarer og til maskinfremstilling, dvs. såkaldte halvledere på > 16 nm. Der bør derfor udvikles yderligere og specifikke foranstaltninger for at gøre dette segment mere modstandsdygtigt over for kriser. Det vil ikke alene styrke og støtte moderniseringen af den eksisterende halvlederfremstillingsindustri i Europa, men også komme den europæiske fremstillingsindustri, der er afhængig af mikrochips, til gode i form af forbedret forsyningssikkerhed. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | EØSU glæder sig over målet om at styrke den europæiske markedsposition ved hjælp af konnektivitet langs værdikæden og især ved hjælp af fokus på de segmenter, der er særligt omkostningstunge og risikofyldte. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | EØSU glæder sig grundlæggende over de foreslåede foranstaltninger samt over kravene til medlemsstaterne og industrien. |
| --- | --- |

3.1.5.

| 3.1.6. | EØSU beklager, at særlig de sidstnævnte produktionstrin, dvs. emballering, test og samling, ikke tillægges særlig opmærksomhed i mikrochipforordningen, og at de dermed fortsat vil være sårbare led i økosystemet. |
| --- | --- |

3.1.6.

| 3.1.7. | EØSU beklager således, at økosystemet for mikroelektronik ikke får tilstrækkeligt opmærksomhed i mikrochipsforordningen, der fokuserer mere på det mere fremtrædende segment. |
| --- | --- |

3.1.7.

| 3.1.8. | EØSU mener, at spørgsmålet om størrelse, dvs. især det angivne nanometermål, bliver mindre relevant. Da de angivne nanometermål alligevel ikke længere beskriver et reelt fysisk mål (3), bør det igen drøftes, om det ensidige fokus på nanometerområdet stadig er hensigtsmæssigt, eller om der bør tages hensyn til andre kriterier, der er mere relevante for aftagerindustriernes konkrete behov, og som samtidig repræsenterer målene med den grønne og digitale omstilling. |
| --- | --- |

3.1.8.

| 3.1.9. | Strategien bør derfor fokusere på spørgsmålet om, hvilke industrielle behov der skal opfyldes i de næste årtier for at bevare og forbedre den europæiske industris konkurrenceevne. Strategien bør især ikke være begrænset til processorer, men bør i stedet tackle alle typer af integrerede kredsløb og også omfatte passive komponenter og emballeringsmaterialer samt fremstillingen af maskiner og dermed repræsentere hele økosystemet. Strategien bør desuden omfatte den overordnede logistik samt forsyningssikkerheden i forhold til grundstoffer og kritiske råstoffer. Da markederne for mikroelektronik er meget dynamiske, bør det gennem drøftelser med relevante interessentfora regelmæssigt vurderes, om strategien er tidssvarende. |
| --- | --- |

3.1.9.

| 3.1.10 | . EØSU bifalder, at forslaget også fokuserer på halvledersegmenter, der vil reducere energiforbruget i fremtidsorienterede sektorer såsom IKT-sektoren, navnlig for datacentre og udbydere af cloudtjenester. |
| --- | --- |

3.1.10

| 3.1.11 | . EØSU glæder sig over udpegelsen af integrerede produktionsanlæg og åbne EU-produktionsanlæg. Kommissionen opfordres dog til mere tydeligt at definere, hvilke indikatorer der anvendes til at fastslå, om de har »en tydelig positiv indvirkning på Unionens værdikæde for halvledere med hensyn til at sikre forsyningssikkerheden og øge den kvalificerede arbejdsstyrke«. |
| --- | --- |

3.1.11

| 3.1.12. | EØSU glæder sig desuden over, at der gives mulighed for at ophæve en sådan afgørelse, hvis det viser sig, at ansøgningen om denne status er baseret på forkerte eller forældede oplysninger. Kommissionen bør sørge for et komplet tilsyn for at sikre overholdelsen af reglerne. |
| --- | --- |

3.1.12.

| 3.1.13. | EØSU glæder sig grundlæggende over, at de udpegede myndigheder i medlemsstaterne får kompetencer til at indhente oplysninger fra industrien, der vil gøre det muligt for dem at danne sig et overblik over forsynings- og værdikæderne samt deres nøgleaktører. Det ville være hensigtsmæssigt at gøre indsamlingen af sådanne oplysninger ensartet for hele EU, så virksomhederne ikke skal tilpasse sig forskellige krav i de enkelte medlemsstater. Dette ville minimere den administrative byrde. I den forbindelse giver det mening at betragte de integrerede produktionsanlæg samt de åbne EU-produktionsanlæg som værende af offentlig interesse. Medlemsstaterne bør desuden tilskyndes til at oprette nationale støtteprogrammer og tilladelsesprocedurer. Da de indhentede oplysninger kan omfatte følsomme oplysninger, er det vigtigt at håndtere dem fortroligt. Der skal især skabes klarhed over, hvad der sker med de oplysninger, der anmoder om. |
| --- | --- |

3.1.13.

| 3.1.14. | EØSU glæder sig over, at der specifikt tages fat på manglen på kvalificeret arbejdskraft, især ved at fokusere på behovet for at gøre halvlederøkosystemet mere attraktivt for unge talenter og på, at der helt tydeligt er behov for videreuddannelse og omskoling i den eksisterende arbejdsstyrke i sektoren for at lukke den teknologiske kløft. De foreslåede foranstaltninger for sidstnævnte gruppe er imidlertid ikke vidtgående nok, og der bør iværksættes mere målrettede programmer for at sikre beskæftigelsen. |
| --- | --- |

3.1.14.

| 3.1.15. | EØSU glæder sig over, at der skal oprettes et europæisk konsortium for infrastruktur for mikrochips, og opfordrer koordinatoren og Kommissionen til at tænke på repræsentativiteten, når konsortiet sammensættes, og navnlig sikre, at alle dele af halvlederøkosystemet er repræsenteret. |
| --- | --- |

3.1.15.

3.2.   Håndtering af krisetilfælde: Gennemsigtighed og produktprioritering som meningsfyldte værktøjer til støtte for sikkerhed i forsyningskæderne

| 3.2.1. | EØSU glæder sig grundlæggende over forslaget om at indføre en værktøjskasse til sikring af modstandsdygtigheden i forbindelse med globale markedsudsving. Den vil være velegnet til at skabe gennemsigtighed langs værdikæden og dermed bidrage til forbedret forsyningssikkerhed. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Varslingssystemet vil — hvis alle aktører lever op til deres forpligtelser, og der er den nødvendige tillid til, at oplysningerne håndteres korrekt — især bidrage til at forudse flaskehalse og forberede velegnede modforanstaltninger. I den forbindelse skal det sikres, at der er rapporteringsmuligheder for alle sektorer og aktører, og at især virksomhedspartnere og arbejdsmarkedets parter råder over relevante mekanismer. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Muligheden for at prioritere strategisk relevante ordrer i integrerede produktionsanlæg og åbne EU-produktionsanlæg samt i produktionsanlæg, der har accepteret dette som en mulighed til gengæld for statsstøtte, kan være et passende middel til at sikre forsyningssikkerheden, men udgør dog samtidig et markedsindgreb. Kommissionen opfordres til at definere mere tydeligt, i hvilke situationer dette er rimeligt og kan forventes. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Når det gælder offentlige kontrakter, kan fællesindkøb desuden være et relevant supplement og give adgang til råstoffer samt slutprodukter, der muligvis ikke er tilgængelige eller kun i et begrænset omfang for de enkelte medlemsstater. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | Ud over disse mekanismer bør Kommissionen og medlemsstaterne også overveje strategisk lageropbygning af både kritiske råstoffer og mikrochiptyper, der er udvalgt på baggrund af gennemsigtige kriterier, med det formål at sikre forsyningssikkerheden på kritiske områder. På grund af de mange forskellige krav til mikrochips samt den fortsatte tekniske udvikling bør Kommissionen udvikle klare og gennemsigtige kriterier, der skal bruges til at beslutte, om strategiske lagre giver mening, og hvornår de i givet fald skal anvendes. |
| --- | --- |

3.2.5.

3.3.   En omfattende risikovurdering skal tage hensyn til hele økosystemet

| 3.3.1. | EØSU glæder sig over, at der skal foretages en risikovurdering for alle økosystemets områder og hele værdikæden, især med fokus på råstofkilder i tredjelande. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | EØSU understreger, at der i forbindelse med en løsningsorienteret risikovurdering også skal foretages en strategisk styret reduktion af afhængigheden på kritiske områder for at gøre Den Europæiske Union mere modstandsdygtig. Kommissionen bør derfor drøfte med medlemsstaterne, hvordan forsyningskilderne kan diversificeres, og særligt hvordan kritiske råstoffer bedre kan genanvendes i forbindelse med en industrialiseret cirkulær økonomi. Til det formål skal det drøftes, hvordan den nødvendige infrastruktur, f.eks. demonteringsanlæg, kan opbygges, hvilke produktkrav der vil være nødvendige til sikring af en så omfattende og industrialiseret genbrugsøkonomi som muligt, og hvilke certificeringer der er relevante og praktisk mulige med henblik på en så hurtig og fuldstændig genanvendelse af råstoffer som muligt. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | EØSU understreger desuden, at støtten til europæiske produktionsanlæg vil bidrage til at opnå målene med den europæiske grønne pagt. Ikke alene bliver forsyningskæderne og transportvejene kortere. Gennem investeringer i topmoderne produktionsteknik reduceres miljøbelastningen, og der kan tages hensyn til optimal råstofanvendelse og til så omfattende affaldsgenbrug som muligt og til effektiv rensning af drikkevand. På den måde tages der i forbindelse med produktionen af den nyeste generation ikke kun hensyn til forbedret energieffektivitet, men også til det miljømæssige fodaftryk. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | EØSU understreger desuden, at støtten til europæiske produktionsanlæg vil forbedre overholdelsen af sociale minimumsstandarder såsom dem, der er fastsat i den europæiske socialpagt og i EU's charter om grundlæggende rettigheder, hvilket vil forbedre det sociale fodaftryk. |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | EØSU fremhæver, at det for at opnå strategisk modstandsdygtighed for den europæiske industri er nødvendigt at fokusere på hele halvlederøkosystemet. Kommissionens princip »fra forskning til produktion« kommer til kort, idet værdikæden ikke slutter ved produktionen, og dette princip således kun delvist egner sig til at gøre det europæiske marked mindre afhængigt af globale risici. Hvis værdikædens back-end-segment ikke behandles specifikt, vil risikoen ved f.eks. naturkatastrofer eller afbrudte transportruter, der har bidraget til den nuværende forsyningskrise, fortsat være høj. Som det fastholdes i Kommissionens mikrochipforordning, ligger EU's markedsandel i emballeringssegmentet kun på ca. 5 %, dvs. markant under den samlede industris markedsandel. |
| --- | --- |

3.3.5.

| 3.3.6. | EØSU understreger, at et helhedsorienteret fokus på økosystemet, inklusive back-end-processerne, desuden bidrager til at opnå målene i den europæiske grønne pagt. Således giver det ud fra et miljømæssige synspunkt ikke mening at bevare front-end-produktionen i Europa for derefter at sende produkterne til tredjelande og der teste og emballere dem, blot for efterfølgende at importere dem til Unionen igen. Ud over det miljømæssige regnskab er de dermed forlængede forsyningskæder langt mere risikobehæftede. Der skal findes den rette balance mellem en åben, strategisk autonomi for at blive modstandsdygtig uden samtidig at løbe risikoen for at blive koblet af verdensmarkedet. |
| --- | --- |

3.3.6.

| 3.3.7. | Navnlig for at undgå uønskede geografiske segmenteringer eller koncentrationer af visse meget profitable eller omkostningstunge markedssegmenter anbefaler EØSU derfor, at hele forsyningskædens rolle belyses bedre, og især at back-end-processerne i EU får en større plads i halvlederstrategien. |
| --- | --- |

3.3.7.

| 3.3.8. | EØSU tilskynder derfor til at overveje mulighederne for et supplerende fokus på avancerede emballageteknologier, der egner sig til at blive anvendt omkostnings- og energieffektivt i Europa og dermed gøre EU mindre afhængig af globale risici og markedsudsving. |
| --- | --- |

3.3.8.

3.4.   Medfinansiering som relevant foranstaltning til risiko- og omkostningsreduktion

| 3.4.1. | EØSU glæder sig over, at der skal være mulighed for statsstøtte i overensstemmelse med ovennævnte kriterier, især hvis de pågældende anlæg ellers ikke eller kun i begrænset omfang ville være tilgængelige i EU, og hvis de er af særlig strategisk interesse. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | EØSU glæder sig desuden over, at det især forventes, at de pågældende anlæg kan fungere på sigt uden yderligere statsstøtte, og at de på sigt skal bidrage med et robust input til innovationen i EU's halvlederøkosystem. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | EØSU understreger, at tilskyndelsesvirkningerne reelt skal være målbare, og at en medfinansiering af allerede planlagte aktiviteter skal undgås for at sikre, at de midler, der stilles til rådighed, reelt har en positiv indvirkning på innovation og beskæftigelse i hele halvlederøkosystemet. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | EØSU savner imidlertid yderligere kriterier, især da påviste finansieringskløfter skal kunne lukkes op til 100 %. Socialpolitiske kriterier, f.eks. den berørte virksomheds holdning til den sociale dialog og kollektive forhandlinger, et prioriteret samarbejde med leverandører i EU, antallet af yderligere bæredygtige arbejdspladser, der opstår på grund af investeringen, samt kvaliteten af arbejdsforholdene skal spille en rolle i den forbindelse. |
| --- | --- |

3.4.4.

| 3.4.5. | EØSU tilskynder desuden til, at støtten ikke koncentreres på enkelte dele af halvlederøkosystemet, men at der ud over de nævnte kriterier tages hensyn til balancen i den økonomiske støtte langs værdikæden. |
| --- | --- |

3.4.5.

3.5.   Færdigheder og foranstaltninger til kompetenceudvikling som supplerende katalysatorer for innovation

| 3.5.1. | EØSU glæder sig over, at mikrochipforordningen sætter fokus på færdigheder og kompetencer. Målrettede offentlige investeringer i uddannelse og efteruddannelse og helt grundlæggende i kompetenceudvikling og omskoling er især afgørende for, om den grønne og digitale omstilling lykkes. Det er dog tydeligt, at fokus i meget høj grad er rettet mod højtkvalificerede ansatte og navnlig ph.d.-programmer. Det er utvivlsomt afgørende, hvis teknologispringet til et halvledersegment < 10 nm skal lykkes. Det må imidlertid ikke fjerne opmærksomheden fra, at adgangsmulighederne for beskæftigede, der ikke anses for højtkvalificerede, også skal lettes med henblik på at forbedre den industrielle forankring af økosystemet i Europa. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Halvlederøkosystemet skal gøres mere attraktivt for de beskæftigede. Til det formål er det hensigtsmæssigt med en tilgang, der fokuserer på hele uddannelsessystemet og ikke kun på ph.d.-programmer. Der skal allerede hverves til økosystemet på de gymnasiale uddannelser, f.eks. gennem en revision af undervisningsplanerne i de naturvidenskabelige fag, så der fokuseres på økosystemets specifikke behov. Det giver mulighed for tidlig karriereplanlægning og tilsvarende valg af videre uddannelse. En lettere adgang til behovsrelaterede og betalte praktikophold, skyggepraktik og mentorordninger af høj kvalitet i industrien samt tidssvarende karriererådgivning kan gøre sektoren mere attraktiv. |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | Endelig handler det imidlertid også om at undervise dem, der i forvejen er beskæftiget i halvlederøkosystemet, i håndteringen af nye produktionsmetoder og de specifikke krav til design og fremstilling af halvledere < 10 nm for at muliggøre en gnidningsfri overgang til den næste teknologigeneration. I den forbindelse er oprettelsen af et europæisk netværk af kompetencecentre glædelig, og der bør fokuseres på reelt at tilbyde målrettede foranstaltninger til videreuddannelse af dem, der allerede er beskæftiget i denne industrisektor. |
| --- | --- |

3.5.3.

| 3.5.4. | For at sikre at den grønne og digitale omstilling lykkes, bør der specifikt fokuseres på opkvalificering og omskoling af beskæftigede i industrier og regioner, der nu eller på sigt bliver del af en strukturomlægning. En aktiv industripolitik bør især fokusere på regioner, der er ramt af afindustrialisering og en uforholdsmæssig stor udvandring af personer i den erhvervsaktive alder, og skabe incitamenter til investeringer i disse regioner. Desuden bør det drøftes, hvordan videreuddannelses- og omskolingsforanstaltninger kan kombineres med korttidsarbejde eller arbejdsløshedsunderstøttelse, og hvordan berørte beskæftigede eventuelt via transfervirksomheder kan få mulighed for at deltage i relevant omskoling. |
| --- | --- |

3.5.4.

| 3.5.5. | Medlemsstaterne bør desuden tilskyndes til at oprette relevante programmer og gøre dem til en del af dem i deres nationale strategier for kompetenceudvikling. |
| --- | --- |

3.5.5.

Bruxelles, den 15. juni 2022.

Christa SCHWENG

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  COM(2022) 46 final.

1

(2)  COM(2022) 45 final.

2

(3)  https://ieeexplore.ieee.org/stamp/stamp.jsp?tp=&arnumber=9063714

3

---

| 23.9.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 365/40 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 365/40

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EU) 2021/2085 om oprettelse af fællesforetagenderne under Horisont Europa for så vidt angår fællesforetagendet for mikrochips

(COM(2022) 47 final — 2022/0033 (NLE))

(2022/C 365/07)

| Ordfører: | Stoyan TCHOUKANOV |
| --- | --- |

Ordfører:

Stoyan TCHOUKANOV

| Anmodning om udtalelse | Rådet, 16.3.2022 |
| --- | --- |
| Retsgrundlag | Artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde |
| Kompetence | Sektionen for Det Indre Marked, Produktion og Forbrug |
| Vedtaget i sektionen | 1.6.2022 |
| Vedtaget på plenarforsamlingen | 15.6.2022 |
| Plenarforsamling nr. | 570 |
| Resultat af afstemningen
  (for/imod/hverken for eller imod) | 207/0/5 |

Anmodning om udtalelse

Rådet, 16.3.2022

Retsgrundlag

Artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde

Kompetence

Sektionen for Det Indre Marked, Produktion og Forbrug

Vedtaget i sektionen

1.6.2022

Vedtaget på plenarforsamlingen

15.6.2022

Plenarforsamling nr.

570

Resultat af afstemningen

(for/imod/hverken for eller imod)

207/0/5

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1. | Halvledere er centrale for stærke geopolitiske interesser, der giver landene forudsætningerne for at kunne handle (militært, økonomisk og industrielt) og fremme den digitale og den økologiske omstilling. De er afgørende for strategisk og industriel autonomi. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Derfor er EØSU enig i den strategiske målsætning om at øge Europas halvlederøkosystems styrke og i, at Europa har brug for at tiltrække investeringer i design og produktion af de mest avancerede chips, men mener, at en sådan styrke bedre kan opnås, hvis europæiske forskere, ingeniører og den kvalificerede arbejdsstyrke tilskyndes til at blive i Europa gennem bl.a. økonomiske incitamenter og konkurrencedygtige karrieremuligheder sammenlignet med dem, der tilbydes i Asien og USA. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | I betragtning af det presserende behov for at handle blev der ikke foretaget nogen konsekvensanalyse, og der blev ikke planlagt nogen offentlig onlinehøring. EØSU benytter anledningen til at gøre opmærksom på visse bekymringer med hensyn til fraværet af en konsekvensanalyse i forslaget. EØSU forstår, at det på grund af det presserende behov ville have taget for lang tid at levere en teknisk konsekvensanalyse af standardlængde, men mener, at Kommissionen som minimum burde have leveret en intelligent matrix til dynamisk simulering for at hjælpe medlovgiverne og civilsamfundet med at forudse de potentielle virkninger af forslaget. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EØSU's bekymring angående budgettet til fællesforetagendet for mikrochips forstærkes af fraværet af en konsekvensanalyse, da civilsamfundet ikke kan danne sig sin egen holdning til rationalet eller metoden bag Kommissionens fastsættelse af budgettet. Finansieringsoversigten, der er knyttet som bilag til forslaget til mikrochipforordningen, er ikke tilstrækkelig. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EØSU mener, at intellektuel ejendomsret er et så vigtigt element til kompensation for de investeringer og den forskningsindsats, som EU-innovatorerne foretager, samtidig med at den opfylder de implementeringsansvarliges/brugernes behov og gør det muligt at producere innovative halvledere og skabe et solidt topmoderne europæisk chipøkosystem, at det skal nævnes i forslagets bestemmelser og ikke kun i begrundelsen, som ikke er juridisk bindende. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Hensigten med det foreslåede fællesforetagende for mikrochips er navnlig at mindske risici og usikkerhed for industrien i forbindelse med investeringer i forsknings- og innovationsaktiviteter og nye teknologier ved at dele risici og skabe et forudsigeligt investeringsgrundlag. En amerikansk chipproducent har afsløret planer om at investere op til 88 mia. USD i hele Europa som led i en ambitiøs udvidelse, der skal reducere ubalancer i den globale halvlederforsyningskæde, hvilket vidner om investorernes positive reaktion på den foreslåede EU-mikrochipforordning. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Baggrund

| 2.1. | Hvad enten det drejer sig om biler, computere, smartphones, applikationer og infrastruktur til sundhed, energi, sikkerhed, kommunikation eller industriel automatisering, har mange sektorer i de seneste måneder oplevet forsinkede leverancer. Årsagen er mangel på halvledere, der er de meget små komponenter, som anvendes i vores teknologiske enheder. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Halvledere er centrale for stærke geopolitiske interesser, der giver landene forudsætningerne for at kunne handle (militært, økonomisk og industrielt) og fremme den digitale og den økologiske omstilling. Ruslands krig mod Ukraine vil sandsynligvis have mange bivirkninger på mellemlangt til langt sigt for halvlederindustrien, der har topprioritet for EU's digitale suverænitet. Produktionen af neon, palladium og C4F6, tre materialer, der er afgørende og uerstattelige i forbindelse med mikrochips, vil blive påvirket af situationen. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | USA er dominerende inden for design af halvledere, og desuden vedtog den amerikanske kongres i januar 2021 loven »Creating Helpful Incentives to Produce Semiconductors (CHIPS) for America«. Den asiatiske produktion er især koncentreret i Taiwan, der står for ca. 70 % af den samlede produktion og 90 % af de teknologisk mest avancerede chips. Selv om den aktuelle mangel til dels skyldes covid-19-pandemien, bør man ikke undervurdere betydningen af den økonomiske konkurrence mellem Washington og Beijing. Den økonomiske konkurrence placerer Taiwan i fronten for den teknologiske konkurrence mellem de to magter. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | I denne forbindelse er formålet med den foreslåede forordning i fællesskab at skabe et topmoderne europæisk chipøkosystem, der omfatter produktion. Dermed ændres de nuværende forslag om at bygge på Europas styrker og afhjælpe svagheder for at skabe et blomstrende økosystem for halvledere og en modstandsdygtig forsyningskæde, idet der fastsættes foranstaltninger til forberedelse på, foregribelse af og reaktion på fremtidige afbrydelser i forsyningskæden. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Forslaget til Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EU) 2021/2085 om oprettelse af fællesforetagenderne under Horisont Europa (»forslaget«) supplerer forslaget til en mikrochipforordning. Ét af målene med den foreslåede mikrochipforordning er at oprette Mikrochips til Europa-initiativet for at støtte kapacitetsopbygning i stor skala. Aktionerne under initiativet vil primært blive gennemført gennem fællesforetagendet for mikrochips, dvs. det ændrede og omdøbte nuværende fællesforetagende for centrale digitale teknologier. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EU-budgettet vil støtte Mikrochips til Europa-initiativet med op til i alt 3,3 mia. EUR, herunder 1,65 mia. EUR via Horisont Europa-programmet og 1,65 mia. EUR via programmet for et digitalt Europa. Af dette samlede beløb vil 2,875 mia. EUR blive gennemført gennem fællesforetagendet for mikrochips. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Generelle bemærkninger

3.1.   Menneskelige ressourcer

| 3.1.1. | EØSU bemærker, at målet ikke er at blive selvforsynende, hvilket ikke er muligt, idet der fortsat er stærke indbyrdes afhængigheder i forsyningskæder med tredjelande, men at fremskynde processen i retning af at opnå strategisk autonomi og teknologisk suverænitet og reformere den globale konkurrenceramme ved at forstærke den fælles industripolitik i EU. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | EØSU er enig i den strategiske målsætning om at øge Europas halvlederøkosystems styrke og i, at Europa har brug for at tiltrække investeringer i design og produktion af de mest avancerede chips, men mener, at der bedre kan opnås styrke, hvis europæiske forskere, ingeniører og den kvalificerede arbejdsstyrke tilskyndes til at blive i Europa gennem bl.a. økonomiske incitamenter og konkurrencedygtige karrieremuligheder sammenlignet med dem, der tilbydes i Asien og USA. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Ét af målene med mikrochipforordningspakken er at støtte kapacitetsopbygning i stor skala gennem investeringer i grænseoverskridende forskning for at muliggøre udviklingen af den næste generation af banebrydende halvlederteknologier, bl.a. med fokus på opstarts- og vækstvirksomheder. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Forslaget sætter fokus på støtte til investeringer i grænseoverskridende og åbent tilgængelige forsknings-, udviklings- og innovationsinfrastrukturer, der er etableret i Den Europæiske Union. EØSU bemærker, at for at opnå disse mål skal EU kunne regne med menneskelige ressourcer i form af forskere, da de er de eneste, der kan udvikle EU's innovationspotentiale. EØSU vil gerne vide, hvilke konkrete tiltag der træffes for at sikre, at EU's forskere ikke emigrerer ud af EU og for at sikre deres aktive rolle i det planlagte netværk af kompetencecentre i hele Europa. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Forskere og unge ingeniører opfatter generelt løn og karrieremuligheder som værende bedre i lande uden for EU. I denne henseende anmoder EØSU Kommissionen om at levere statistik på området, der vil gøre det muligt at vurdere tendensen i forhold til hjerneflugt til andre forsknings- og kompetencecentre. Et program til fremskyndelse af processen for anerkendelse af udenlandske specialister kan muligvis tiltrække yderligere ressourcer til projektet. Faktisk vil forslagets målsætninger være meningsløse uden forskere, ingeniører og kvalificerede arbejdstagere, der er villige til at arbejde og opholde sig i EU. |
| --- | --- |

3.1.5.

3.2.   Konsekvensanalyse

| 3.2.1. | I betragtning af det presserende behov for at handle blev der ikke foretaget nogen konsekvensanalyse, og der blev ikke planlagt nogen offentlig onlinehøring. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Den hastende karakter kan ikke benægtes. Siden slutningen af 2020 har producenterne stået over for en mangel på komponenter, navnlig halvledere. Denne mangel skyldes en række akkumulerede faktorer:






  — | Nedlukninger i forbindelse med covid-19-sundhedskrisen, der standsede produktionen og medførte forsinkede leverancer |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

—

Nedlukninger i forbindelse med covid-19-sundhedskrisen, der standsede produktionen og medførte forsinkede leverancer

| — | Klimaforhold: alvorlig tørke i Taiwan har især påvirket produktionen af halvledere, der kræver store mængder vand |
| --- | --- |

—

Klimaforhold: alvorlig tørke i Taiwan har især påvirket produktionen af halvledere, der kræver store mængder vand

| — | Øget efterspørgsel efter elektronisk udstyr (computere osv.) |
| --- | --- |

—

Øget efterspørgsel efter elektronisk udstyr (computere osv.)

| — | Den voksende udbredelse af elektriske køretøjer |
| --- | --- |

—

Den voksende udbredelse af elektriske køretøjer

| — | Den stigende interesse for mining af kryptovaluta, som kræver grafikkort, der består af halvledere |
| --- | --- |

—

Den stigende interesse for mining af kryptovaluta, som kræver grafikkort, der består af halvledere

| — | Udrulningen af 5G, der kræver halvledere i perifere enheder |
| --- | --- |

—

Udrulningen af 5G, der kræver halvledere i perifere enheder

| — | Anlægsautomatisering som et element i industri 4.0-projekter, der anvender halvledere. |
| --- | --- |

—

Anlægsautomatisering som et element i industri 4.0-projekter, der anvender halvledere.

| 3.2.3. | EØSU mener, at den hastende karakter ikke er det eneste problem. Problemet er, at 70 % af alle halvledere fremstilles af TSMC og Samsung Electronics. Når efterspørgslen er stor, er de nødt til at prioritere visse kunder, og det tager to til tre år at bygge nye produktionsanlæg (1). |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | EØSU benytter sig af lejligheden til at gøre opmærksom på bekymringer angående fraværet af en konsekvensanalyse i forslaget. I april 2021 lancerede Kommissionen sin dagsorden for bedre regulering med henblik på at stå »sammen om bedre lovgivning« (2). Med den indføres »en ind, en ud«-tilgangen, der vil blive et centralt omdrejningspunkt for EU-politikken fra 2022 og frem. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | EØSU forstår, at det på grund af det presserende behov ville have taget for lang tid at levere en teknisk konsekvensanalyse af standardlængde, og at den ville have været ubrugelig i praksis, men mener, at Kommissionen som minimum burde have leveret en intelligent matrix til dynamisk simulering for at hjælpe medlovgiverne og civilsamfundet med at forudse de potentielle virkninger af forslaget. |
| --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.6. | Manglen på en konsekvensanalyse har negative konsekvenser for EØSU's muligheder for at danne sin egen holdning til Kommissionens rationale og metoder bag fastlæggelsen af budgettet til fællesforetagende vedrørende chips. Finansieringsoversigten, der er knyttet som bilag til forslaget til mikrochipforordningen, er heller ikke tilstrækkelig. Civilsamfundet skal vide præcist og konkret, hvor finansieringen kommer fra, og hvor den anvendes. |
| --- | --- |

3.2.6.

3.3.   Intellektuel ejendom

| 3.3.1. | Intellektuel ejendom (IP) er et begreb, der har fået tillagt alt for stor betydning. I den mest generelle betydning er det al viden, der ejes af nogen. Det kan f.eks. være et patent. Patentet anerkender ejerskabet til den pågældende viden og angiver vilkårene for beskyttelsen af den. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | I halvlederindustrien forstås begrebet dog bredt som at dække et design eller en verificeringsenhed, der er pakket og tilgængelig for licens. Halvleder-IP og design-IP er grundlæggende det samme og omtales ofte blot som IP, IP-blokke eller IP-kerner. Det er et stykke af designet, f.eks. en processor, der er blevet præ-verificeret, og som kan inkluderes i andres design. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | I praksis overstiger den juridiske og administrative indsats, det kræver at forhandle licenser, ofte fordelene ved at have licens til IP-design. Halvledervirksomheder har derfor ofte anvendt deres IP i form af patenter. Store patentporteføljer kan både anvendes til at begrænse konkurrencen og til at forbedre deres konkurrenceposition gennem krydslicensiering. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | I begrundelsen til forslaget henvises til brugerfællesskaber med intellektuel ejendom. Heri nævnes brugere af intellektuel ejendom, men ikke rettighedshavere til intellektuel ejendom. Efterfølgende hedder det, at »kompetencecentrene vil lette en åben, gennemsigtig og ikkediskriminerende adgang til og en effektiv anvendelse af designinfrastrukturen og pilotlinjerne«. |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | Derfor sætter EØSU spørgsmålstegn ved, om »ikkediskriminerende adgang« henviser til licenstilgangen for FRAND-standard-essentielle patenter. Hvis det er tilfældet, bør forslaget garantere en afbalanceret og pragmatisk tilgang til FRAND-licenser, der fokuserer på øget gennemsigtighed og på at finde en mellemvej, der i passende grad kompenserer EU-innovatorer, samtidig med at den opfylder de implementeringsansvarliges/brugernes behov og gør det muligt at fremme innovation. |
| --- | --- |

3.3.5.

| 3.3.6. | Sidst, men ikke mindst mener EØSU, at intellektuel ejendom er så vigtigt et element for opnåelsen af målene i forslaget, at den bør nævnes eksplicit i bestemmelserne til forslaget og ikke kun i begrundelsen, der ikke er juridisk bindende. |
| --- | --- |

3.3.6.

Bruxelles, den 15. juni 2022.

Christa SCHWENG

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  Journal du Net. 2/11/2021.

1

(2)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget, Bedre regulering: sammen om bedre lovgivning, COM(2021) 219 final.

2

, Bedre regulering: sammen om bedre lovgivning

---

| 23.9.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 365/44 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 365/44

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fluorholdige drivhusgasser, om ændring af direktiv (EU) 2019/1937 og om ophævelse af forordning (EU) nr. 517/2014

(COM(2022) 150 final — 2022/0099 (COD))

(2022/C 365/08)

| Ordfører: | Kęstutis KUPŠYS |
| --- | --- |

Ordfører:

Kęstutis KUPŠYS

| Anmodning om udtalelse | Europa-Parlamentet, 5.5.2022
  Rådet, 10.5.2022 |
| --- | --- |
| Retsgrundlag | Artikel 192, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde |
| Kompetence | Sektionen for Landbrug, Udvikling af Landdistrikterne og Miljø |
| Vedtaget i sektionen | 31.5.2022 |
| Vedtaget på plenarforsamlingen | 15.6.2022 |
| Plenarforsamling nr. | 570 |
| Resultat af afstemningen
  (for/imod/hverken for eller imod) | 140/1/6 |

Anmodning om udtalelse

Europa-Parlamentet, 5.5.2022

Rådet, 10.5.2022

Retsgrundlag

Artikel 192, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde

Kompetence

Sektionen for Landbrug, Udvikling af Landdistrikterne og Miljø

Vedtaget i sektionen

31.5.2022

Vedtaget på plenarforsamlingen

15.6.2022

Plenarforsamling nr.

570

Resultat af afstemningen

(for/imod/hverken for eller imod)

140/1/6

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1. | Revisionen af forordningen om F-gasser (forordning (EU) nr. 517/2014) (1), som Kommissionen fremsatte forslag om den 5. april 2022 (2), er et skridt i den rigtige retning. EØSU mener, at der kan sættes højere ambitioner for at sikre, at de europæiske virksomheder og husholdninger ikke kommer til at lide under en klimaskadelig beholdning af materiel i mange årtier frem, og for at bevare EU's globale førerposition inden for klimaindsatsen ved at indføre de mest avancerede grønne teknologiske løsninger. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Mange hydrofluorcarboner (HFC'er) har et betydeligt globalt opvarmningspotentiale (GWP). En forbedring af Kommissionens nuværende forslag er således en yderligere mulighed for i væsentlig grad at reducere den direkte indvirkning på klimaet ved at undgå udbredelsen af HFC'er med et højt GWP og gå direkte over til F-gasfrie alternativer med et lavt GWP. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | For varmepumper, luftkonditioneringsanlæg, kølere og køleanlæg findes der alternativer med naturlige kølemidler med et lavt GWP. EØSU går ind for et forbud mod alle kølemidler med et GWP på >5 efter 2030 for disse apparater. Et sektorbestemt forbud vil efter udvalgets opfattelse sende et klart budskab til markedet og være administrativt let at gennemføre, og risikoen for omgåelse vil være lav. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Udvalget anbefaler på det kraftigste, at ambitionerne i forbindelse med REPowerEU (3) kombineres med udfasningen af F-gasser, og at anvendelse af kølemidler med det lavest mulige GWP tilstræbes, navnlig inden for varmepumper. EØSU mener ikke, at der inden for sektoren er grund til bekymring for flaskehalse på markedet på grund af industriens øgede produktionskapacitet, som overvejende vil være baseret på naturlige kølemidler. EU har en klar mulighed for at gøre dette til et eksempel til efterfølgelse med hensyn til fastsættelse af globale grønne standarder. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Man havde forventet, at et kvotesystem ville modvirke anvendelsen af gasser med et højt GWP, men det har ikke i tilstrækkelig grad bidraget til at ændre markedet. Det er tydeligt, at den ulovlige handel med disse gasser er vokset for at dække den fortsatte efterspørgsel på markedet. Udvalget efterlyser en mekanisme til at øge indtægterne fra salg af kvoter. Disse indtægter kunne bruges til at styrke toldkontrollen på medlemsstatsniveau, hjælpe med indførelsen af alternativer med et lavt GWP og tilbyde tilstrækkelig uddannelse af installatørerne af det pågældende udstyr. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Det er altafgørende at tage hånd om behovet for uddannelse vedrørende alternativer til HFC'er. For at fremme naturlige kølemidler med et lavt GWP er det vigtigt at have kvalificerede teknikere og ordninger for kvalifikationer, certificering og registrering. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Generelle bemærkninger

Indledning

| 2.1. | Fluorholdige gasser er vigtige drivhusgasser. HFC-emissioner vil uden en forordning kunne medføre en stigning i den globale gennemsnitstemperatur på 0,35-0,5 oC inden 2100. Hvis vi undgår disse emissioner, kan det få stor indvirkning på begrænsningen af den globale opvarmning. På kort sigt (2050) vil en nedbringelse af HFC-emissionerne være enormt effektivt til at bekæmpe klimakrisen (4). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Mange HFC'er har et højt globalt opvarmningspotentiale (GWP). Trifluormethan (HFC-23) er den mest potente kendte HFC med et GWP på 14 600. Dvs. at et enkelt kilo HFC-23 opvarmer kloden lige så meget som næsten 15 ton CO2. Koncentrationerne af HFC-23 i atmosfæren stiger med en foruroligende hastighed: fra 21 ppt i 2008 til rekordhøje 35 ppt i dag (5). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | En anden lignende gas — svovlhexafluorid (SF6), der i vid udstrækning anvendes som isoleringsgas i koblingsudstyr — betragtes som den mest skadelige F-gas med et GWP på 25 200. Et typisk varme- og køleanlæg, der sælges til en husholdning i EU i 2022, kan indeholde F-gasser med et GWP på over 700, hvilket vil sige, at de omkring 0,5 kg kølemiddel i anlægget har et CO2-fodaftryk på 0,35 ton. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Generelt tegner F-gasser sig for ca. 2,5 % af alle EU's drivhusgasemissioner. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Ozonnedbrydende stoffer nedbryder ozonlaget og gør klimaet varmere. Visse af disse er blevet erstattet af HFC'er, der ikke medvirker til at nedbryde ozonlaget, men som stadig bidrager til den globale opvarmning. EØSU har vedtaget den tilsvarende udtalelse (6) om forordningen om ozonlagsnedbrydende stoffer (7). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Forordningen om F-gasser har til formål at reducere F-gasemissioner ved bl.a. at nedbringe anvendelsen af HFC'er i EU. Der gennemføres også en udfasning af anvendelsen af HFC'er på globalt plan under Montrealprotokollen. De to forordninger — om ozonlagsnedbrydende stoffer og om F-gasser — skal tilsammen sikre, at EU overholder sine forpligtelser i henhold til protokollen. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Den nuværende forordning om F-gasser sigter mod at mindske EU's F-gasemissioner med to tredjedele inden 2030 i forhold til niveauet i 2014. Det nye forslag vil i overensstemmelse med den europæiske klimalov bidrage til at nedbringe emissionerne med mindst 55 % inden 2030 og gøre Europa klimaneutralt senest i 2050, navnlig gennem følgende politiske initiativer, som påpeget af Kommissionen:






  — | opnåelse af højere ambitioner |
| --- | --- | --- |

2.7.

—

opnåelse af højere ambitioner

| — | forbedring af håndhævelsen og gennemførelsen |
| --- | --- |

—

forbedring af håndhævelsen og gennemførelsen

| — | mere omfattende overvågning |
| --- | --- |

—

mere omfattende overvågning

| — | sikring af overensstemmelse med Montrealprotokollen. |
| --- | --- |

—

sikring af overensstemmelse med Montrealprotokollen.

F-gasser i forbindelse med den grønne pagt

| 2.8. | Forslaget om F-gasser fastsætter en ambitiøs udfasning af HFC og indeholder en række nye forbud vedrørende produkter og udstyr på markedet. Det vil sige, at udstyr og produkter, der indeholder F-gasser med et højt GWP gradvist vil forsvinde fra markedet. Udvalget mener imidlertid, at det er yderst vigtigt at fremme overgangen direkte til F-gasfrie løsninger med det laveste GWP, så man undgår mellemløsninger. EU's markeder viser, at dette er muligt, og EU bør gå forrest med et godt eksempel. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Det er vigtigt at hæve barren for at sikre, at de europæiske virksomheder og husholdninger ikke kommer til at lide under en klimaskadelig beholdning af materiel i de kommende årtier. Det er ligeledes vigtigt at fastholde EU's globale førerposition inden for klimaindsatsen ved at indføre de mest avancerede grønne teknologiske løsninger inden for alle områder, hvor der anvendes F-gasser. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | En udfasning af HFC'er er en yderst omkostningseffektiv måde at bidrage til at nå klimamålene på. Ifølge en endelige evalueringsrapport fra marts 2022 (8)»lå omkostningerne til nedbringelse af emissioner i gennemsnit på ca. 6 EUR pr. ton CO2-ækvivalenter«. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | For udstyr og systemer som varmepumper, luftkonditioneringsanlæg, kølere og køleanlæg findes der alternativer med kølemidler og naturlige kølemidler med et lavt GWP. EØSU går ind for et forbud mod F-gaskølemidler for disse apparater ved at indføre en grænse på 5 GWP efter 2030. Sektorbestemte forbud vil efter udvalgets opfattelse sende et klart budskab til markedet og være administrativt lette at gennemføre, og risikoen for omgåelse vil være lav. Der kunne indrømmes ad hoc-undtagelser i tilfælde, hvor HFC'er vurderes at være teknisk nødvendige, på basis af bestemmelserne i artikel 16, stk. 4. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Der findes allerede erstatninger for HFC'er til visse formål, herunder propan (GWP på 0,02) og ammoniak (GWP på 0). Udvalget opfordrer indtrængende til at øge forskningsudgifterne for at gøre brug af disse løsninger uden GWP. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Den eneste holdbare politik for EU er tilgangen med »grøn køling«, som kombinerer naturlige kølemidler med et meget lavt GWP (GWP <5) og energieffektive apparater. Alle former for F-gasblandinger, selv med lavt GWP, indebærer driftsmæssige udfordringer, navnlig med hensyn til genanvendelse og regenerering, og gør vedligeholdelse og servicering meget mere kompleks. De bør derfor undgås. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Eksisterende opvarmnings- og kølingssystemer skal serviceres og vedligeholdes ved hjælp af de nuværende HFC'er. Handlingsplanen REPowerEU, som indeholder et mål om at udrulle 30 millioner varmepumper i Europa inden 2030, har givet legitim anledning til bekymring blandt interessenterne (9). Ifølge repræsentanter for industrien vil de foreslåede nye bestemmelser i forordningen om F-gasser kunne forsinke den hårdt tiltrængte indførelse af varmepumper i Europa. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Efter udvalgets mening vil et tidligt forbud mod HFC'er i nyt varmepumpeudstyr sikre, at udrulningen af varmepumper ikke trues af mangel på HFC til at servicere det eksisterende udstyr. Det vil bidrage til, at man ikke fastlåser store beholdninger af HFC'er. Beholdninger af HFC'er kræver forvaltnings- og destruktionsforanstaltninger. Hvis HFC-lækager fra udtjente apparater ikke håndteres korrekt, får det ødelæggende konsekvenser for klimaet. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | Markedsbeholdningen af HFC'er med et højt GWP er meget farlig: Kølemidler med et højt GWP anvendes i stort omfang til vedligeholdelse af eksisterende udstyr for regelmæssigt at kompensere for de fortsatte emissioner (lækageraten kan nå helt op på 15-20 % om året), hvilket kunne undgås takket være det teknologiske fremskridt. |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | Udvalget opfordrer derfor indtrængende til, at ambitionerne for REPowerEU kombineres med udfasningen af F-gasser med sigte på kølemidler med det lavest mulige GWP. For at sætte antallet af varmepumper i perspektiv (gradvis udrulning af 30 millioner over syv år) kan man se på de globale tal fra Det Internationale Energiagenturs (IEA's) vurdering: I 2020 blev der brugt næsten 180 millioner varmepumper til opvarmning, og den globale beholdning er steget med næsten 10 % om året i de seneste fem år. I IEA's scenarium for nettonulemissioner inden 2050 vil man nå op på en beholdning på 600 millioner installerede varmepumper inden 2030. EU's andel heraf er helt på linje med andelen af husholdninger i den globale sammenhæng. |
| --- | --- |

2.17.

| 2.18. | EØSU mener ikke, at der inden for sektoren er grund til bekymring for flaskehalse på markedet, eftersom det foreslåede forløb for udbredelsen af varmepumper i Europa i det store hele stemmer overens med industriens udvidelse af produktionskapaciteten, som vil være baseret på kølemidler med et meget lavt GWP (især naturlige kølemidler). EU har en klar mulighed for at gøre dette til et eksempel til efterfølgelse med hensyn til fastsættelse af globale grønne standarder. |
| --- | --- |

2.18.

| 2.19. | I lyset af ovenstående anbefaler EØSU følgende for at styrke forslaget til en revision af forordningen om F-gasser:






  — | yderligere styrkelse af HFC-udfasningen for at være i overensstemmelse med Parisaftalens 1,5 oC-scenarium |
| --- | --- | --- |

2.19.

—

yderligere styrkelse af HFC-udfasningen for at være i overensstemmelse med Parisaftalens 1,5 oC-scenarium

| — | et forbud mod anvendelse af HFC-404A (med et GWP på 4 728) og andre HFC'er med et højt GWP |
| --- | --- |

—

et forbud mod anvendelse af HFC-404A (med et GWP på 4 728) og andre HFC'er med et højt GWP

| — | reduktion af 150 sektorspecifikke grænser for GWP til det lavest mulige GWP for en given teknologi |
| --- | --- |

—

reduktion af 150 sektorspecifikke grænser for GWP til det lavest mulige GWP for en given teknologi

| — | fremme af incitamentsordninger og offentlige indkøb af F-gasfrie alternativer |
| --- | --- |

—

fremme af incitamentsordninger og offentlige indkøb af F-gasfrie alternativer

| — | støtte til medlemsstaterne i deres indsats for at tilskynde til grønnere løsninger med et meget lavt GWP (og hvor muligt F-gasfrie). |
| --- | --- |

—

støtte til medlemsstaterne i deres indsats for at tilskynde til grønnere løsninger med et meget lavt GWP (og hvor muligt F-gasfrie).

Miljøhensyn

| 2.20. | Man bør i forbindelse med omstillingen til naturlige kølemidler med et meget lavt GWP eller HFC'er med et lavt GWP undgå stoffer som hydrofluorolefiner på grund af deres nedbrydningsprodukter såsom skadelig trifluoreddikesyre (TFA). TFA og andre poly- og perfluoralkylforbindelser (PFAS) har fået tilnavnet »evighedskemikalier«, fordi de ikke kan fjernes fra miljøet (10). På grundlag af forsigtighedsprincippet bør der skabes en klar forbindelse til Kommissionens foreslåede foranstaltninger i handlingsplanen for nulforurening (11). |
| --- | --- |

2.20.

| 2.21. | Ved udfasningen af HFC'er bør man nøje overveje, hvilke stoffer der skal erstatte dem. EØSU opfordrer til ikke at tolerere nye erstatninger for F-gasser, som blot erstatter problemet med højt GWP med miljøproblemer. Udvalget opfordrer til, at man i stedet tager ansvar for at styre overgangen i retning af ægte klima- og miljøvenlige F-gasfrie naturlige alternativer. Det er ikke nok at henvise til den europæiske REACH-proces, da den halter bagefter og ikke vil forbyde farlige erstatninger for F-gasser i tide. |
| --- | --- |

2.21.

Ulovlig handel

| 2.22. | Ulovlig handel med HFC'er er et stort problem i EU. Det er svært at måle omfanget, men det står klart, at en betydelig ulovlig handel med HFC'er har fundet sted. Forskellige analyser viser, at ulovlig import tegner sig for op imod en tredjedel af det lovlige marked i EU (12). |
| --- | --- |

2.22.

| 2.23. | Man havde forventet, at et kvotesystem ville modvirke anvendelsen af gasser med et højt GWP, men det har ikke i tilstrækkelig grad bidraget til at ændre markedet. Det er tydeligt, at den ulovlige handel med disse gasser er vokset for at dække den fortsatte efterspørgsel på markedet. Disse dynamikker styrker EØSU's argument for et decideret forbud mod gasser med et højt GWP. |
| --- | --- |

2.23.

| 2.24. | Der er desværre ikke taget tilstrækkeligt hensyn til den ulovlige handel med HFC'er i forslaget. EØSU opfordrer til gennemsigtighed og fuld sporbarhed af HFC'er i hele forsyningskæden. Der er blevet foreslået løsninger med mærkning med QR-koder, og udvalget ser dette som en omkostningseffektiv måde at løse problemet på. |
| --- | --- |

2.24.

| 2.25. | EØSU mener, at kontrollen med udbuddet af HFC'er også bør styrkes yderligere inden for e-handel. Udvalget opfordrer til, at man enten forbyder salg af F-gasser på onlinemarkedspladser eller indfører obligatorisk certificering for virksomheder, der sælger F-gasser i store mængder online. |
| --- | --- |

2.25.

| 2.26. | Den strenge kontrol med al import og eksport af HFC'er bør opretholdes, herunder af gasser til de formål, der er undtaget fra udfasningen (f.eks. til råvarer, destruktion, reeksport eller andre undtagne anvendelsesformål). Virksomhederne skal have en gyldig registrering i F-gas-portalen for at forhindre, at undtagelser udnyttes til at lette ulovlig handel. Udvalget advarer om, at listen over undtagelser i artikel 20, stk. 4, skaber et smuthul i systemet for udstedelse af tilladelser, som helt sikkert vil blive anvendt af ulovlige forhandlere. |
| --- | --- |

2.26.

| 2.27. | For at øge effektiviteten af de nationale toldmyndigheders tiltag opfordrer udvalget til, at der udstikkes retningslinjer for bortskaffelse af beslaglagte produkter, beholdere og udstyr, der importeres ulovligt til EU, og til at der afsættes midler til medlemsstaterne til deres destruktion, såfremt destruktion er medlemsstatens valgte løsning. |
| --- | --- |

2.27.

| 2.28. | Bekæmpelsen af ulovlig handel med og bortskaffelse af F-gasser bør tilpasses til forslagene i direktivet om strafferetlig beskyttelse af miljøet (13), som skal sikre en mere effektiv beskyttelse af miljøet ved at forpligte medlemsstaterne til at træffe strafferetlige foranstaltninger og ved at fremme grænseoverskridende samarbejde (14). |
| --- | --- |

2.28.

Kvoter og ressourcetildeling

| 2.29. | Tusindvis af nye aktører har fået tildelt kvoter til import af HFC til EU-markedet. Mange af disse aktører har ikke adgang til den rette infrastruktur i EU til at overholde kravene i forordningen om at genvinde, genanvende og regenerere de HFC'er, de importerer. |
| --- | --- |

2.29.

| 2.30. | EØSU bifalder de nye betingelser for registrering og modtagelse af kvotetildelinger, men mener, at man bør øge tildelingsafgiften, så den bedre afspejler de reelle CO2-priser. |
| --- | --- |

2.30.

| 2.31. | Kvoteafgiften på 3 EUR pr. ton CO2-ækvivalenter er helt klart for lav til at give tilstrækkelige indtægter og modvirke bruge af HFC'er for hurtigere at indføre naturlige kølemidler. |
| --- | --- |

2.31.

| 2.32. | EØSU opfordrer også til at revurdere anvendelsen af de finansielle ressourcer, der opkræves ved salg af kvoter. |
| --- | --- |

2.32.

| 2.33. | Udvalget er overbevist om, at disse indtægter bør øremærkes direkte til disse formål:






  — | at fremme forskning i alternativer med et lavt GWP, især naturlige kølemidler |
| --- | --- | --- |

2.33.

—

at fremme forskning i alternativer med et lavt GWP, især naturlige kølemidler

| — | at støtte medlemsstaternes myndigheder inden for markedsovervågning |
| --- | --- |

—

at støtte medlemsstaternes myndigheder inden for markedsovervågning

| — | at opbygge færdigheder og øge bevidstheden, herunder oplysningskampagner rettet mod de endelige forbrugere |
| --- | --- |

—

at opbygge færdigheder og øge bevidstheden, herunder oplysningskampagner rettet mod de endelige forbrugere

| — | at støtte både hasteuddannelse og uddannelse på mellemlang sigt af den eksisterende og fremtidige arbejdsstyrke. |
| --- | --- |

—

at støtte både hasteuddannelse og uddannelse på mellemlang sigt af den eksisterende og fremtidige arbejdsstyrke.

Uddannelse

| 2.34. | Det er altafgørende at tage hånd om behovet for uddannelse vedrørende alternativer til HFC'er. For at fremme naturlige kølemidler med et lavt GWP er det vigtigt at have kvalificerede teknikere og ordninger for kvalifikationer, certificering og registrering. Der er behov for certificering af alternativer til F-gasser og ikke bare af F-gasser. EØSU efterlyser et obligatorisk element vedrørende kompetencer inden for naturlige kølemidler i certificeringsprogrammer. |
| --- | --- |

2.34.

| 2.35. | Uddannelse og certificering skal overholde nærhedsprincippet og passe ind i de eksisterende nationale ordninger. I henhold til forslaget har medlemsstaterne ét år til at ajourføre deres programmer, så de omfatter alternativer, hvilket ifølge visse markedsaktører er en temmelig kort frist. Tidsplanen er vigtig, men det er behovet for klare mål også. EØSU anbefaler at fastsætte krav til nationale planer med klare centrale resultatindikatorer, f.eks. 50 % uddannede installatører inden 2025. |
| --- | --- |

2.35.

Global rækkevidde

| 2.36. | Tilpasningen til Montrealprotokollen bør tage højde for, at Kigaliændringen skal styrkes i relativ nær fremtid for at opfylde de globale nettonulmål. |
| --- | --- |

2.36.

| 2.37. | I den forbindelse skaber EU vigtig fremdrift på globalt plan med hensyn til Montrealprotokollen. Forslaget om den nye EU-forordning om F-gasser følges nøje af alle globale aktører. Vedtagelsen af Kigaliændringen var et godt første skridt i den rigtige retning, men der er behov for en hurtigere og mere ambitiøs indsats for udfasning af HFC'er. EU kunne udnytte sin globale indflydelse gennem den såkaldte »Bruxelleseffekt« mere effektivt. |
| --- | --- |

2.37.

| 2.38. | EØSU mener derfor, at der er et presserende behov for at indlede drøftelser under Montrealprotokollen for at fremskynde fremskridtet med Kigaliændringen med ambitiøse forslag til revisionen af forordningen om F-gasser på EU-niveau som forbillede i overensstemmelse med Parisaftalens 1,5 oC-scenarium. |
| --- | --- |

2.38.

Gennemsigtighed og inklusion

| 2.39. | Selv om drøftelserne om F-gasser er af afgørende betydning for mange vigtige værdikæder, er diskussionen om politikken stadig begrænset til ekspertkredse. Der bør gøres en indsats for at udvide disse drøftelser til at omfatte alle interessenter med en bred repræsentation af civilsamfundet. Den nye forordning om F-gasser bør indeholde bestemmelser om afholdelse af et høringsforum mindst to gange om året på både EU-niveau og i de enkelte medlemsstater. |
| --- | --- |

2.39.

Bruxelles, den 15. juni 2022.

Christa SCHWENG

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 517/2014 af 16. april 2014 om fluorholdige drivhusgasser og om ophævelse af forordning (EF) nr. 842/2006 (EUT L 150 af 20.5.2014, s. 195).

1

(2)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/DA/TXT/?uri=COM:2022:150:FIN

2

(3)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/DA/TXT/?uri=COM:2022:108:FIN

3

(4)  https://acp.copernicus.org/articles/13/6083/2013/acp-13-6083-2013.pdf

4

(5)  »ppt« står for »parts-per-trillion« (billiontedele). Data fra Advanced Global Atmospheric Gases Experiment.

5

(6)  Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om stoffer, der nedbryder ozonlaget, og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1005/2009 (se side 50 i denne EUT).

6

(7)  Forordning (EF) nr. 1005/2009 om stoffer, der nedbryder ozonlaget (EUT L 286 af 31.10.2009, s 1).

7

(8)  Kan læses her: https://ec.europa.eu/clima/system/files/2022-04/f-gas_evaluation_report_en.pdf.

8

(9)  https://www.coolingpost.com/world-news/f-gas-quota-cuts-will-hit-heat-pump-ambitions/

9

(10)  Se https://www.umweltbundesamt.de/publikationen/persistent-degradation-products-of-halogenated.

10

(11)  COM(2021) 400 final, »Vejen til en sund planet for alle: EU's handlingsplan for nulforurening af vand, luft og jord«.

11

(12)  Se EIA's rapport »Europe’s most chilling crime — the illegal trade in HFC refrigerant gases« (2022) på https://eia-international.org/report/europes-most-chilling-crime/. Et skøn over F-gasindustrien kan findes på https://www.fluorocarbons.org/wp-content/uploads/2020/09/EFCTC_Press-Release_EN-2.pdf.

12

(13)  https://ec.europa.eu/info/files/proposal-directive-european-parliament-and-council-protection-environment-through-criminal-law-and-replacing-directive-2008-99-ec_en

13

(14)  Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om strafferetlig beskyttelse af miljøet og om erstatning af direktiv 2008/99/EF (COM(2021) 851 final — 2021/0422 (COD)) (EUT C 290 af 29.7.2022, s. 143).

14

---

| 23.9.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 365/50 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 365/50

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om stoffer, der nedbryder ozonlaget, og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1005/2009

(COM(2022) 151 final — 2022/0100 (COD))

(2022/C 365/09)

| Ordfører: | Jacob PLAT |
| --- | --- |

Ordfører:

Jacob PLAT

| Anmodning om udtalelse | Europa-Parlamentet, 2.5.2022
  Rådet for den Europæiske Union, 10.5.2022 |
| --- | --- |
| Retsgrundlag | Artikel 192, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde |
| Kompetence | Sektionen for Landbrug, Udvikling af Landdistrikterne og Miljø |
| Vedtaget i sektionen | 31.5.2022 |
| Vedtaget på plenarforsamlingen | 15.6.2022 |
| Plenarforsamling nr. | 570 |
| Resultat af afstemningen
  (for/imod/hverken for eller imod) | 123/0/2 |

Anmodning om udtalelse

Europa-Parlamentet, 2.5.2022

Rådet for den Europæiske Union, 10.5.2022

Retsgrundlag

Artikel 192, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde

Kompetence

Sektionen for Landbrug, Udvikling af Landdistrikterne og Miljø

Vedtaget i sektionen

31.5.2022

Vedtaget på plenarforsamlingen

15.6.2022

Plenarforsamling nr.

570

Resultat af afstemningen

(for/imod/hverken for eller imod)

123/0/2

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1. | EØSU bifalder forslaget til revision af forordning (EF) nr. 1005/2009 (1), som har sikret, at de stoffer, der nedbryder ozonlaget (ODS), er blevet væsentligt reduceret, men der er mulighed for yderligere reduktioner. De få ozonlagsnedbrydende stoffer, der stadig er tilladt, anvendes til fremstilling af andre kemikalier, som brandsikringsmidler i særlige anvendelser, f.eks. om bord på fly, og i laboratorier til analyse. Den nu forældede anvendelse af ozonlagsnedbrydende stoffer som opskumningsmidler i isoleringsskum er dog endnu relevant i dag, da mange af disse typer skum stadig findes i bygninger. Efterhånden som de når slutningen af deres levetid i de kommende årtier, vil de blive fjernet med mulige emissioner til følge. En tilpasning af forordningen for at bringe den mere på linje med den europæiske grønne pagt (2) og en bedre struktur er gode initiativer. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EØSU bifalder, at der er overensstemmelse mellem denne forordning og forordningen om F-gasser (forordning (EU) nr. 517/2014) (3). Det er vigtigt, at de væsentligste bestemmelser i disse forordninger stemmer overens (f.eks. bestemmelser vedrørende toldkontrol, regler om udsivning og definitioner). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | På grundlag af de forskellige foreliggende rapporter og den gennemførte evaluering konstaterer EØSU, at den nuværende forordning ((EF) nr. 105/2009 opfylder de forudfastsatte mål. Udvalget mener imidlertid også, at det er nødvendigt at hæve ambitionsniveauet for at opfylde målene i den grønne pagt og samtidig give borgerne en maksimal beskyttelse mod giftige, kræftfremkaldende stoffer. EØSU er derfor enig i foranstaltningerne i forslaget til yderligere reduktion af udledningen af ozonlagsnedbrydende stoffer. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | God overvågning og registrering er væsentlige elementer for at opnå et godt resultat. EØSU er tilhænger af et overvågningssystem, der er så gennemsigtigt som muligt, og som om nødvendigt kan udvides til at omfatte eksempelvis nye ozonlagsnedbrydende stoffer, der ikke er omfattet af den nuværende forordning. Målet bør være et universelt system, der gælder i alle medlemsstater. Det bør imidlertid også være nemt at gennemføre som et registrerings- og overvågningssystem i lande uden for EU på grund af den pionerrolle, som EU for øjeblikket spiller. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EØSU opfordrer endvidere til, at antallet af undtagelser fra forbuddene begrænses til et minimum og til, at dispensationer fra listen over forbudte stoffer kun er mulige i særlige og nødvendige tilfælde. Der bør være en streng kontrol med de undtagne anvendelser for at undgå misbrug og dermed en forværring af situationen. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EØSU henleder opmærksomheden på det farlige og uløste problem med ophobningen af store mængder ozonlagsnedbrydende stoffer i gammelt udstyr og isolationsskum, samtidig med at der ikke findes nogen international konvention, der regulerer forvaltningen eller destruktionen af ozonlagsnedbrydende stoffer. Udvalget opfordrer til, at der hurtigst muligt indføres en effektiv lovgivning i medlemsstaterne med henblik på at forhindre udslip af ozonlagsnedbrydende stoffer og dermed forebygge, at atmosfæren og befolkningens levevilkår bringes i fare. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Ideelt set bør håndteringen af ozonlagsnedbrydende stoffer være en del af et affaldshåndteringssystem (for kontrol, indsamling, genvinding og behandling) med overordnede politikker, lovgivning og bestemmelser for allerede etablerede særlige affaldsstrømme. Håndtering af ozonlagsnedbrydende stoffer i skum og andre ozonlagsnedbrydende beholdninger er en enorm udfordring, især for udviklingslandene. EU er nødt til at anvise realistiske løsninger og en hensigtsmæssig lovramme. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | I lyset af den fortsatte omfattende produktion og anvendelse af ozonlagsnedbrydende stoffer som råvarer og de deraf følgende emissioner, som muligvis undervurderes, finder EØSU det bekymrende, at de kvantitative begrænsninger for ozonlagsnedbrydende stoffer, der anvendes som råvarer, helt er blevet opgivet. Der vil være mange positive miljøvirkninger, hvis undtagelserne for anvendelse som råvarer begrænses i henhold til den nye forordning. Der bør være fokus på miljøvenlige alternativer. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Foranstaltningerne for at forebygge udledning af hydrofluorcarboner (HFC) som biprodukt i forbindelse med produktion af ozonlagsnedbrydende stoffer bør styrkes med yderligere rapporteringskrav. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Der bør træffes foranstaltninger for at mindske udledningen af nye ozonlagsnedbrydende stoffer, bl.a. ved at reducere udsivning og stille krav om genvinding, genanvendelse og regenerering. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Baggrund

| 2.1. | Montrealprotokollen (4) om stoffer, der nedbryder ozonlaget, er en skelsættende multilateral miljøaftale, som regulerer produktionen og forbruget af næsten 100 syntetiske kemikalier, der benævnes ozonlagsnedbrydende stoffer. Når disse kemikalier udledes i atmosfæren, ødelægger de ozonlaget i stratosfæren, jordens beskyttende ozonskjold, som beskytter mennesker og miljøet mod skadelige niveauer af ultraviolet stråling fra solen. Protokollen blev vedtaget den 15. september 1987 og er til dato den eneste FN-traktat, der er blevet ratificeret af hvert eneste land på jorden, nemlig alle FN's 198 medlemsstater. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Forordning (EF) nr. 1005/2009 om stoffer, der nedbryder ozonlaget, er det vigtigste instrument over for ozonlagsnedbrydende stoffer i EU. Forordningens overordnede mål er at forebygge emissioner af ozonlagsnedbrydende stoffer og sikre overholdelse af protokollen. Forordningen om ozonlagsnedbrydende stoffer blev forelagt til en Refit-evaluering, hvorefter det blev konkluderet, at selv om forordningen generelt var egnet til formålet, kunne den afstemmes mere præcist med den europæiske grønne pagt, og dens udformning kunne forbedres en smule. På den baggrund har forslaget til formål at erstatte forordningen om stoffer, der nedbryder ozonlaget, men samtidig opretholde et højt kontrolniveau, navnlig med henblik på at:






  1. | tilpasse foranstaltningerne til den europæiske grønne pagt ved at pålægge yderligere emissionsreduktioner, der kan gennemføres med forholdsmæssigt afpassede omkostninger |
| --- | --- | --- |

2.2.

1.

tilpasse foranstaltningerne til den europæiske grønne pagt ved at pålægge yderligere emissionsreduktioner, der kan gennemføres med forholdsmæssigt afpassede omkostninger

| 2. | sikre en mere omfattende overvågning af ozonlagsnedbrydende stoffer, herunder af stoffer, der endnu ikke kontrolleres |
| --- | --- |

2.

sikre en mere omfattende overvågning af ozonlagsnedbrydende stoffer, herunder af stoffer, der endnu ikke kontrolleres

| 3. | forenkle og effektivisere de eksisterende regler for at reducere de administrative omkostninger |
| --- | --- |

3.

forenkle og effektivisere de eksisterende regler for at reducere de administrative omkostninger

| 4. | skabe større klarhed og sammenhæng med andre regler. |
| --- | --- |

4.

skabe større klarhed og sammenhæng med andre regler.

| 2.3. | Ozonlagsnedbrydende stoffer har et globalt opvarmningspotentiale (GWP) (5), der langt overstiger kuldioxids, så for at bekæmpe klimaændringerne og beskytte EU-borgernes sundhed og velfærd er det nødvendigt at nedbringe emissionerne derfra. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | I henhold til Montrealprotokollen skal produktionen og anvendelsen af stoffer, der nedbryder ozonlaget, udfases. EU-reglerne om ozonlagsnedbrydende stoffer har altid været mere ambitiøse end Montrealprotokollen, og stoffer, der nedbryder ozonlaget, er blevet fuldstændigt udfaset. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Eftersom produktion, anvendelse og handel med ozonlagsnedbrydende stoffer stort set allerede er forbudt, er hovedformålet derfor at forhindre udledning af ozonlagsnedbrydende stoffer fra tidligere lovlige anvendelser i produkter og udstyr og fra andre processer, f.eks. råvareprocesser, der er undtaget fra udfasningen i henhold til Montrealprotokollen. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Forslaget til forordning om stoffer, der nedbryder ozonlaget, hænger tæt sammen med forslaget til forordning om F-gasser (NAT/847 (6)). Begge er drivhusgasser og bidrager til den globale opvarmning. De to forordninger skal tilsammen sikre, at Unionen opfylder sine forpligtelser vedrørende ozonlagsnedbrydende stoffer og HFC i henhold til protokollen. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Sigtet med forslaget er at forebygge 180 mio. ton CO2-ækvivalenter og 32 000 ton ozonlagsnedbrydende potentiale frem mod 2050 ved hjælp af foranstaltninger til genvinding og destruktion af ozonlagsnedbrydende stoffer fra to typer isoleringsskum. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Generelle bemærkninger

| 3.1. | EØSU bakker fuldt og helt op om Kommissionens forslag om at ændre forordningen om stoffer, der nedbryder ozonlaget, med det formål at nedbringe emissionerne yderligere og skabe incitamenter for at anvende klimavenlige alternativer. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EØSU erkender, at nogle af den nuværende forordnings foranstaltninger for at forhindre ulovlige aktiviteter kunne gøres mere effektive, og bifalder derfor, at systemet for udstedelse af tilladelser til ozonlagsnedbrydende stoffer kædes sammen med EU-kvikskrankemiljøet på toldområdet (7). EØSU anbefaler, at sådanne foranstaltninger også finder anvendelse på særlige toldprocedurer, herunder transit og midlertidig lagring af ozonlagsnedbrydende stoffer. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EØSU anerkender den store betydning af korrekt overvågning for at kunne træffe forebyggende foranstaltninger og gøre fremskridt. Ulovlig handelspraksis kan identificeres og dermed håndteres gennem effektiv overvågning og rapportering. Med tanke på de alvorlige konsekvenser for miljøet af ulovlig handel med ozonlagsnedbrydende stoffer bifalder EØSU, at der indføres et mindsteniveau for maksimumsbøder for ulovlig produktion, import og markedsføring af ozonlagsnedbrydende stoffer, men opfordrer kraftigt til, at der også indføres et niveau for minimumsbøder. Den nye forordning stemmer godt overens med Kommissionens forslag om at revidere direktivet om strafferetlig beskyttelse af miljøet og om erstatning af direktiv 2008/99/EF (8). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EØSU bakker kraftigt op om foranstaltninger, der sikrer, at ozonlagsnedbrydende stoffer i skum genvindes med henblik på destruktion, idet udvalget anerkender, at en sådan foranstaltning rummer et betydeligt potentiale for at modvirke klimaændringerne og tillige muligheder for jobskabelse og F&U i genanvendelsesindustrien. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EØSU bifalder, at der er taget nøje hensyn til sammenhængen med de eksisterende politiske bestemmelser inden for politikområdet. Det er nødvendigt for i sidste ende at nå målene for såvel Fit for 55 (2030) som den grønne pagt (2050). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Eftersom EU er førende inden for reduktion af ozonlagsnedbrydende stoffer, mener EØSU, at EU også bør gå foran med et godt eksempel for at få andre økonomier til at anvende samme regler ved f.eks. at begrænse anvendelsen af ozonlagsnedbrydende stoffer som råvare og proceshjælpestof, hvis der findes alternativer. I 2020 udgjorde produktionen af kontrollerede ozonlagsnedbrydende stoffer 164 704 ton, der overvejende blev anvendt som råvare i EU. Forskere har udtrykt bekymring over, at de indberettede emissioner fra råvareprocesser undervurderes og på verdensplan kan forklare de høje niveauer af tetrachlormethan (CTC) og CFC-113 i atmosfæren (9). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EØSU forudsætter, at revisionen ikke vil medføre en uforholdsmæssig stor administrativ eller økonomisk byrde. Forslaget forventes at skabe fordele for virksomhederne gennem en række forenklinger. Det er også positivt, at den reviderede forordning kun kan fraviges i ganske særlige tilfælde. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EØSU opfatter medtagelsen af nye ozonlagsnedbrydende stoffer, der ikke er omfattet af protokollen, som en god forbedring. I 2020 var produktionen af nye stoffer målt i ton omkring seks gange højere end produktionen af kontrollerede stoffer. Det er derfor vigtigt at overvåge udviklingen på dette område, herunder de anvendte og producerede mængder, og minimere udledningen af nye gasser for at mindske deres indvirkning på ozonlaget og klimaændringerne mest muligt. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EØSU bifalder den ajourførte konsekvensanalyse, navnlig vedrørende den primære foranstaltning til emissionsbesparelser vedrørende genvinding og destruktion af isoleringsskum. Forslagets bestemmelser om evaluering er nødvendige for i mellemtiden at kunne vurdere resultaterne. Eksperter spiller en vigtig rolle i denne henseende, når det gælder isoleringsskum og udvikling. Der skal også tages højde for den administrative byrde. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EØSU bifalder præciseringen af toldmyndighedernes og markedstilsynsmyndighedernes rolle med henblik på kontrol af handelen med ozonlagsnedbrydende stoffer. Dette er nødvendigt, da der stadig forekommer ulovlig handel (10). |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Den tidligere overdrevne brug af ozonlagsnedbrydende stoffer som køle- og opskumningsmidler har ført til, at store mængder ozonlagsnedbrydende stoffer er akkumuleret i f.eks. gamle køleskabe, gammelt isoleringsskum og gamle cylindre. Elektrisk og elektronisk affald, der indeholder ozonlagsnedbrydende stoffer kan også frigive andre giftige, kræftfremkaldende stoffer som bly, cadmium, polychloreret biphenyl (PCB), flammehæmmere og mange flere. Da hverken Montrealprotokollen eller nogen anden international miljøkonvention regulerer forvaltningen og destruktionen af eksisterende beholdninger af ozonlagsnedbrydende stoffer, er de enkelte lande ansvarlige for at etablere en velfungerende ordning for forvaltning af disse beholdninger med henblik på at håndtere denne store emissionskilde. Af disse grunde finder EØSU det vigtigt, at målet om at beskytte atmosfæren sikres ved at forhindre udsivning og udslip gennem effektiv forvaltning af beholdningerne af ozonlagsnedbrydende stoffer. |
| --- | --- |

3.11.

4.   Særlige bemærkninger

| 4.1. | Produktion, anvendelse og handel med ozonlagsnedbrydende stoffer er allerede forbudt. EØSU støtter derfor det nye forslags mål om især at forhindre udledning af ozonlagsnedbrydende stoffer fra produkter og udstyr, hvori det tidligere var tilladt at anvende disse stoffer. Et væsentligt element heri er forpligtelsen til at genvinde og destruere ozonlagsnedbrydende stoffer i visse typer isoleringsskum i forbindelse med renovering og nedrivning af bygninger. EØSU bemærker dog, at der kan gøres mere for at støtte indførelsen i EU af mere miljøvenlige alternativer til ozonlagsnedbrydende stoffer, der anvendes som råvarer og proceshjælpestoffer. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Revisionen af forordningen vil bidrage til at nå Parisaftalens (11) mål om, at temperaturstigningen ideelt set ikke må overstige 1,5 oC. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EØSU bifalder kravet om et minimumsuddannelsesniveau for personale, der arbejder med ozonlagsnedbrydende stoffer. Udvalget håber dog, at disse minimumskrav bliver de samme for alle medlemsstater. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EØSU bemærker, at betydelige mængder ozonlagsnedbrydende stoffer fortsat anvendes som råvarer i kemikalieproduktionen, til trods for at der findes alternativer inden for visse råvareprocesser. Den fortsatte anvendelse af HCFC-22 er særligt bekymrende på grund af den store udledning af biproduktet HFC-23, der har et globalt opvarmningspotentiale (GWP) på 14 600 (12). EØSU bemærker, at der vil være mange fordele ved at begrænse undtagelserne for anvendelse som råvarer i henhold til Montrealprotokollen (13), og EU bør gå foran med et godt eksempel ved at forbyde den fortsatte anvendelse af ozonlagsnedbrydende stoffer som råvarer og proceshjælpestoffer, hvis der findes miljøvenlige alternativer. Det kan dreje sig om 38 % af alle ozonlagsnedbrydende stoffer, der anvendes som råvarer i EU. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | I lyset af bekymringerne over anvendelsen af ozonlagsnedbrydende stoffer som råvarer og de deraf følgende emissioner anbefaler EØSU, at Kommissionens mulighed for at vedtage gennemførelsesretsakter med henblik på at fastsætte lofter for mængderne og emissionsniveauerne og en liste over de virksomheder, der har tilladelse til at anvende ozonlagsnedbrydende stoffer som proceshjælpestoffer (som fastsat i artikel 7, stk. 3), udvides til råvarer ved at tilføje en tilsvarende bestemmelse i artikel 6. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Med tanke på de potentielle emissioner af HFC-23 i forbindelse med anvendelse af HCFC-22 bifalder EØSU overensstemmelseserklæringen som et første skridt mod bekæmpelse af denne anvendelse. Udvalget opfordrer til yderligere foranstaltninger, herunder rapportering, kontrol og obligatorisk offentliggørelse af oprindelsesproduktionsanlægget, dokumentation for reduktion af biprodukter af HFC-23 og sporbarhed. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EØSU anerkender bekymringen over effekten af emissioner af nye stoffer, herunder dem i bilag II (dvs. den hurtigt stigende koncentration af dichlormethan i atmosfæren, som kan føre til en betydelig forsinkelse — med mere end et årti — af lukningen af ozonhullet (14)), og anbefaler derfor, at foranstaltninger vedrørende krav om genvinding, genanvendelse eller regenerering (artikel 20) og krav vedrørende udsivning (artikel 21) også finder anvendelse på de gasser, der er opregnet i bilag II. Endvidere bør virksomheder have en gyldig registrering i systemet for udstedelse af tilladelser, inden de importerer eller eksporterer de gasser, der er opregnet i bilag II. |
| --- | --- |

4.7.

Bruxelles, den 15. juni 2022.

Christa SCHWENG

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  EUT L 286 af 31.10.2009, s. 1.

1

(2)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/DA/TXT/HTML/?uri=CELEX:52019DC0640&from=DA

2

(3)  EUT L 150 af 20.5.2014, s. 195.

3

(4)  https://treaties.un.org/doc/publication/unts/volume%201522/volume-1522-i-26369-english.pdf

4

(5)  Det globale opvarmningspotentiale (GWP) blev udviklet for at kunne foretage sammenligninger af forskellige gassers indvirkning på den globale opvarmning. Helt konkret er det et mål for, hvor meget energi udledning af 1 ton gas absorberer i løbet af en given periode i forhold til udledning af 1 ton kuldioxid (CO2).

5

globale opvarmningspotentiale

2

(6)  Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fluorholdige drivhusgasser, om ændring af direktiv (EU) 2019/1937 og om ophævelse af forordning (EU) nr. 517/2014 (se side 44 i denne EUT).

6

(7)  Yderligere oplysninger om EU's kvikskrankemiljø på toldområdet kan findes på: https://ec.europa.eu/taxation_customs/eu-single-window-environment-customs_da.

7

(8)  Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om strafferetlig beskyttelse af miljøet og om erstatning af direktiv 2008/99/EF (EUT C 290 af 29.7.2022, s. 143).

8

(9)  Solomon et al. 2020. Unfinished business after five decades of ozone-layer science and policy. Nature Communications 11:4272.

9

(10)  https://www.europol.europa.eu/media-press/newsroom/news/how-company-earned-to-%E2%82%AC1-million-illegally-trading-ten-tons-of-ozone-depleting-substances

10

(11)  https://unfccc.int/sites/default/files/english_paris_agreement.pdf

11

(12)  Forbindelsen HFC-23 (trifluormethan eller CHF3), en kraftig drivhusgas med et 100-årigt GWP på 14 600, produceres som et biprodukt under fremstillingen af HCFC-22 (chlordifluormethan eller CHClF2).

12

3

2

(13)  Andersen et al. 2021. »Narrowing feedstock exemptions under the Montreal Protocol has multiple environmental benefits«. PNAS 2021 Vol 118 No 49. https://doi.org/10.1073/pnas.2022668118.

13

(14)  Hossaini, R., Chipperfield, M., Montzka, S. et al.»The increasing threat to stratospheric ozone from dichloromethane«. Nat Commun 8, 15962 (2017). https://doi.org/10.1038/ncomms15962.

14

et al.

Nat Commun

---

| 23.9.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 365/55 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 365/55

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) 2017/2107 om fastsættelse af de forvaltnings-, bevarelses- og kontrolforanstaltninger, der skal anvendes i konventionsområdet for Den Internationale Kommission for Bevarelse af Tunfiskebestanden i Atlanterhavet (ICCAT) og forordning (EU) .../2022 om indførelse af en flerårig forvaltningsplan for almindelig tun i det østlige Atlanterhav og Middelhavet

(COM(2022) 171 final — 2022/0111 (COD))

(2022/C 365/10)

| Ordfører uden studiegruppe: | Javier GARAT PEREZ |
| --- | --- |

Ordfører uden studiegruppe:

Javier GARAT PEREZ

| Anmodninger om udtalelse | Europa-Parlamentet, 2.5.2022
  Rådet, 23.5.2022 |
| --- | --- |
| Retsgrundlag | Artikel 43, stk. 2, og artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde |
| Kompetence | Sektionen for Landbrug, Udvikling af Landdistrikterne og Miljø |
| Vedtaget i sektionen | 31.5.2022 |
| Resultat af afstemningen
  (for/imod/hverken for eller imod) | 63/0/0 |
| Vedtaget på plenarforsamlingen | 15.6.2022 |
| Plenarforsamling nr. | 570 |
| Resultat af afstemningen
  (for/imod/hverken for eller imod) | 211/1/4 |

Anmodninger om udtalelse

Europa-Parlamentet, 2.5.2022

Rådet, 23.5.2022

Retsgrundlag

Artikel 43, stk. 2, og artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde

Kompetence

Sektionen for Landbrug, Udvikling af Landdistrikterne og Miljø

Vedtaget i sektionen

31.5.2022

Resultat af afstemningen

(for/imod/hverken for eller imod)

63/0/0

Vedtaget på plenarforsamlingen

15.6.2022

Plenarforsamling nr.

570

Resultat af afstemningen

(for/imod/hverken for eller imod)

211/1/4

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1. | EØSU finder det hensigtsmæssigt og nødvendigt at gennemføre henstillingerne fra Den Internationale Kommission for Bevarelse af Tunfiskebestanden i Atlanterhavet (ICCAT) i EU-retten, eftersom EU er kontraherende part i den internationale konvention om bevarelse af tunfiskebestanden i Atlanterhavet, og for at overholde de bevarelses- og kontrolforanstaltninger, som blev vedtaget på ICCAT's årlige møder i 2006, 2016, 2017, 2018, 2019 og 2021. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EØSU finder det helt afgørende, at alle kontraherende parter overholder ICCAT's henstillinger, for at sikre alle operatører rimelige og lige vilkår. |
| --- | --- |

1.2.

2.   Resumé af Kommissionens forslag

| 2.1. | Hovedformålet med forslaget er at gennemføre de nye bevarelses- og håndhævelsesforanstaltninger, som Den Internationale Kommission for Bevarelse af Tunfiskebestanden i Atlanterhavet (ICCAT) vedtog på sine årsmøder i 2006, 2016, 2017, 2018, 2019 og 2021, i EU-retten, da EU har været kontraherende part i den internationale konvention om bevarelse af tunfiskebestanden i Atlanterhavet (ICCAT-konventionen) siden den 14. november 1997. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | ICCAT-konventionen fastsætter regionale rammebestemmelser for samarbejdet om bevarelse og forvaltning af bestandene af tunfisk og beslægtede arter i Atlanterhavet og gør det muligt at vedtage henstillinger, som er bindende for de kontraherende parter. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Forslaget ændrer Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/2107 (1), som allerede omfatter ICCAT's forvaltnings-, bevarelses- og kontrolforanstaltninger, for så vidt angår foranstaltninger vedrørende følgende arter: tropisk tun, nord- og sydatlantisk hvid tun, atlantisk sejlfisk og blå og hvid marlin. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | I forslaget gennemgås desuden indberetningen af data om sejlfiskarter og kortfinnet makohaj samt sundhed og sikkerhed for observatører i ICCAT's regionale programmer, de videnskabelige observatørers ansvar og en ajourføring af listen over ICCAT-arter. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Forslaget ændrer derudover forordning (EU) .../2022 om indførelse af en flerårig forvaltningsplan for almindelig tun i det østlige Atlanterhav og Middelhavet for så vidt angår den årlige overførselserklæring fra akvakulturbrugmedlemsstater og visse forpligtelser vedrørende anbringelse i bur. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Med henblik på hurtigt at indarbejde ICCAT's kommende henstillinger i EU-lovgivningen bør Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage afgørelser vedrørende følgende spørgsmål: kapacitetsbegrænsninger for tropisk tun og rapporteringen om de årlige planer for fiskerikapacitet for arten, årlig kvoteoverførsel for storøjet tun, nord- og sydatlantisk hvid tun og nord- og sydatlantisk sværdfisk, forvaltningsplaner for anordninger til tiltrækning af fisk (FAD'er), antal instrumentbøjer, krav vedrørende FAD'er og perioder, hvor FAD'er er forbudt, begrænsning af antallet af fartøjer, der fisker efter nordatlantisk hvid tun, betingelser for fangst og opbevaring af kortfinnet makohaj om bord, havskildpadders overlevelseschancer, minimumsprocentdel af fangstrejserne, der skal være omfattet af observatørdækning, og måling heraf samt listen over ICCAT-arter. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Generelle bemærkninger

| 3.1. | EØSU mener, at det er hensigtsmæssigt og nødvendigt at indarbejde henstillingerne fra ICCAT's årlige møder i 2006, 2016, 2017, 2018, 2019 og 2021 i EU-lovgivningen, eftersom EU er kontraherende part i ICCAT-konventionen, og dette vil være i overensstemmelse med EU's beføjelser og henstillingernes bindende karakter. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EØSU finder det helt afgørende, at alle kontraherende parter overholder ICCAT's henstillinger, for at sikre alle operatører rimelige og lige vilkår. |
| --- | --- |

3.2.

Bruxelles, den 15. juni 2022.

Christa SCHWENG

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/2107 af 15. november 2017 om fastsættelse af de forvaltnings-, bevarelses- og kontrolforanstaltninger, der skal anvendes i konventionsområdet for Den Internationale Kommission for Bevarelse af Tunfiskebestanden i Atlanterhavet (ICCAT), og om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1936/2001, (EF) nr. 1984/2003 og (EF) nr. 520/2007 (EUT L 315 af 30.11.2017, s. 1).

1

---

| 23.9.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 365/57 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 365/57

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 1305/2013 for så vidt angår en særlig foranstaltning med henblik på at yde ekstraordinær midlertidig støtte fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) som reaktion på Ruslands invasion af Ukraine

(COM(2022) 242 final — 2022/0166 (COD))

(2022/C 365/11)

| Hovedordfører: | Arnold PUECH D'ALISSAC |
| --- | --- |

Hovedordfører:

Arnold PUECH D'ALISSAC

| Anmodninger om udtalelse | Rådet, 25.5.2022
  Europa-Parlamentet, 6.6.2022 |
| --- | --- |
| Retsgrundlag | Artikel 42, artikel 43, stk. 3, og artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde |
| Kompetence | Sektionen for Landbrug, Udvikling af Landdistrikterne og Miljø |
| Vedtaget på plenarforsamlingen | 16.6.2022 |
| Plenarforsamling nr. | 570 |
| Resultat af afstemningen
  (for/imod/hverken for eller imod) | 188/0/3 |

Anmodninger om udtalelse

Rådet, 25.5.2022

Europa-Parlamentet, 6.6.2022

Retsgrundlag

Artikel 42, artikel 43, stk. 3, og artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde

Kompetence

Sektionen for Landbrug, Udvikling af Landdistrikterne og Miljø

Vedtaget på plenarforsamlingen

16.6.2022

Plenarforsamling nr.

570

Resultat af afstemningen

(for/imod/hverken for eller imod)

188/0/3

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1. | Ruslands invasion af Ukraine har betydelige negative konsekvenser for EU's landbrugs- og landbrugsfødevaresektor. EØSU er derfor tilfreds med, at Kommissionen har foreslået en ny supplerende støtteforanstaltning, som udvalget mener er absolut nødvendig, og opfordrer EU-institutionerne til hurtigst muligt at vedtage den. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Krigen i Ukraine tydeliggør landbrugsfødevaresektorens geostrategiske karakter og behovet for fødevaresikkerhed i Den Europæiske Union. Netop derfor er det altafgørende at understøtte likviditeten hos landbrugsbedrifter og SMV'er i landbrugsfødevaresektoren for at sikre deres økonomiske overlevelse i denne nye krisetid, der følger i kølvandet på covid-19-pandemien. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) imødekommer dog allerede de eksisterende finansieringsbehov og mellem- og langsigtede forpligtelser og bør ikke anvendes til at finansiere nødforanstaltninger. Eftersom nogle EU-lande allerede har opbrugt eller øremærket deres midler under ELFUL, mener EØSU, at Kommissionen bør finde en anden finansieringskilde uden for budgettet for den fælles landbrugspolitik for at gøre det muligt at gennemføre denne foranstaltning uden at reducere midlerne under ELFUL i de kommende år. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | I betragtning af de ekstraordinære omstændigheder og behovet for en hurtig indsats mener EØSU endvidere, at Kommissionen bør afkorte fristen for udbetaling af støtte og forenkle kriterierne for støtteberettigelse. |
| --- | --- |

1.4.

2.   Resumé af Kommissionens forslag

| 2.1. | Kommissionen foreslår at ændre Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1305/2013 (1) vedrørende Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) og indsætte en ny artikel 39c med følgende titel: »Ekstraordinær midlertidig støtte til landbrugere og SMV'er, som er særlig hårdt ramt af virkningen af Ruslands invasion af Ukraine«. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Den foreslåede foranstaltning vil gøre det muligt for medlemsstaterne senest den 15. oktober 2023 at udbetale et engangsbeløb til de landbrugere og landbrugsfødevarevirksomheder, der har likviditetsproblemer som følge af Ruslands invasion af Ukraine og den heraf følgende stigning i inputomkostninger (energi, gødning og foder). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Ifølge Kommissionens forslag er denne ekstraordinære økonomiske støtte forbeholdt landbrugere og SMV'er, der er aktive inden for mindst ét af følgende områder:






  — | cirkulær økonomi |
| --- | --- | --- |

2.3.

—

cirkulær økonomi

| — | næringsstofforvaltning |
| --- | --- |

—

næringsstofforvaltning

| — | effektiv anvendelse af ressourcer |
| --- | --- |

—

effektiv anvendelse af ressourcer

| — | miljø- og klimavenlige produktionsmetoder. |
| --- | --- |

—

miljø- og klimavenlige produktionsmetoder.

| 2.4. | Det maksimale påtænkte støttebeløb er på 15 000 EUR pr. landbruger og 100 000 EUR pr. SMV. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Medlemsstaterne vil få mulighed for at anvende op til 5 % af deres midler fra ELFUL for perioden 2021-2022, hvilket svarer til et potentielt budget på 1,4 mia. EUR i EU. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Generelle bemærkninger

| 3.1. | Krigen i Ukraine har i høj grad forværret situationen på markederne for landbrugsråvarer, som allerede var kriseramt inden den russiske invasion. Således er priserne på de vigtigste landbrugsinput fordoblet eller endda tredoblet i forhold til niveauet for et eller to år siden. Dette kommer oven i virkningerne af covid-19-pandemien. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Kommissionen fremlagde allerede i sin meddelelse af 23. marts 2022 ekstraordinære initiativer, der har til formål at beskytte fødevaresikkerheden og styrke fødevaresystemernes modstandsdygtighed. Den nuværende situation er imidlertid uden fortilfælde og kræver yderligere tiltag. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EØSU bifalder derfor Kommissionens forslag, som delvis vil kunne afhjælpe likviditetsproblemerne hos de landbrugere og SMV'er, der har økonomiske vanskeligheder som følge af Ruslands invasion af Ukraine. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Forslaget er en velkommen supplerende reaktion fra Kommissionens side, der skal styrke EU's fødevaresikkerhed og afbøde stigningen i inputomkostningerne, der er uden fortilfælde. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EØSU bakker op om den foreslåede foranstaltning og finder det yderst vigtigt, at EU-institutionerne vedtager den så hurtigt som muligt. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Udvalget gør imidlertid Kommissionen opmærksom på, at udvalget har betænkeligheder ved finansieringskilden til foranstaltningen, tidsplanen for udbetalingerne, kriterierne for støtteberettigelse og risikoen for en overdreven administrativ byrde for støttemodtagerne. |
| --- | --- |

3.6.

Finansieringskilde

| 3.7. | EØSU minder om, at ELFUL (2) — den anden søjle i den fælles landbrugspolitik — er det vigtigste finansielle instrument til udvikling af landdistrikterne. Som sådan yder den et vigtigt bidrag til den grønne omstilling i regionerne og i landbrugssektoren ved at øge modstandsdygtigheden over for klimaforandringer, støtte innovation og fremme bedrifternes konkurrenceevne. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | ELFUL skal således bidrage til på lang sigt at løfte de udfordringer, som landdistrikterne står over for. Den bør navnlig gøre det muligt inden 2040 at nå de udviklingsmål, som Kommissionen fastsatte den 30. juni 2021 som led i sin langsigtede vision for landdistrikterne (3). |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Hverken ELFUL eller den fælles landbrugspolitik generelt bør ses som en yderligere finansieringskilde til håndtering af nødsituationer. ELFUL imødekommer allerede de eksisterende finansieringsbehov og forpligtelser, der skal overholdes. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | I mangel af en nøjagtig opgørelse af de budgetbevillinger og midler, der er til rådighed, er det samlede støttebeløb, der i realiteten vil kunne udbetales til støttemodtagerne, også meget hypotetisk. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EØSU opfordrer derfor Kommissionen til at komme med nøjagtige tal for, hvor mange midler der rent faktisk vil være til rådighed, og til at overveje andre finansieringskilder, som ikke påvirker ELFUL's mål eller evne til at opfylde disse. |
| --- | --- |

3.11.

Tidsplan for udbetalinger

| 3.12. | Ifølge Kommissionens forslag skal der udbetales støtte til støttemodtagerne inden den 15. oktober 2023. EØSU mener, at disse udbetalinger kommer for sent i betragtning af de aktuelle bekymringer over indkomsterne for landbrugere og producenter i fødevarekæden. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Disse virksomheder står allerede i dag over for en lang række likviditetsproblemer. Mange landbrugere har behov for hurtig økonomisk støtte for at kunne opretholde deres aktiviteter. En udbetaling af ekstraordinær bistand ved udgangen af 2023 vil ikke kunne afhjælpe den nuværende akutte situation. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Derfor bør tidsplanen for udbetalinger afkortes mest muligt for at give landbrugere og SMV'er mulighed for at klare den nuværende stigning i produktionsomkostningerne. |
| --- | --- |

3.14.

Kriterier for støtteberettigelse

| 3.15. | EØSU glæder sig over, at den økonomiske støtte, som Kommissionen har planer om at yde, først og fremmest er tiltænkt de hårdest ramte landbrugere og SMV'er, der udvælges på grundlag af kriterier, som skal være objektive og ikke-diskriminerende. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Ifølge Kommissionens forslag skal der kun ydes støtte til støttemodtagere, der er aktive inden for den cirkulære økonomi, næringsstofforvaltning, effektiv anvendelse af ressourcer eller miljøvenlige produktionsmetoder. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Disse yderligere kriterier vil undergrave hovedformålet med foranstaltningen, nemlig at hjælpe virksomheder og landbrugere, der er ramt af krigen i Ukraine. Desuden mener EØSU, at disse kriterier vil gøre det endnu mere kompliceret for støttemodtagere at søge om støtte. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Kriterierne for støtteberettigelse i forbindelse med krisebistand bør tværtimod forenkles for at undgå en administrativ byrde, der vil kunne afskrække potentielle støttemodtagere fra at søge om støtte hos de kompetente myndigheder. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | EØSU mener, at de landbrugere, der allerede modtager direkte støtte under den fælles landbrugspolitik, og som rammes af Ruslands invasion af Ukraine, automatisk bør være berettiget til den ekstraordinære støtte, der finansieres via ELFUL. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Således vil den ekstraordinære støtte, som Kommissionen foreslår, være i tråd med de mål for miljømæssig, økonomisk og social bæredygtighed, der forfølges med den nye fælles landbrugspolitik. Samtidig vil man med dette system kunne undgå at tilføje nye kriterier, som skaber forvirring og kompleksitet. Den akutte situation gør det nødvendigt at gennemføre en pragmatisk solidaritetsforanstaltning over for de (af højere produktionsomkostninger eller kollapsende markeder) hårdest ramte virksomheder og landbrugere. Støtten til visse former for bæredygtig praksis, såsom støtten til den cirkulære økonomi, bør først og fremmest fremmes ved hjælp af særlige, fremtidssikrede instrumenter. |
| --- | --- |

3.20.

Bruxelles, den 16. juni 2022.

Christa SCHWENG

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1305/2013 af 17. december 2013 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 487).

1

(2)  Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om den fælles landbrugspolitik på vej mod 2020, EUT C 191 af 29.6.2012, s. 116.

2

(3)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — En langsigtet vision for EU’s landdistrikter — Hen imod stærke, forbundne, modstandsdygtige og fremgangsrige landdistrikter i 2040.

3

---

| 23.9.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 365/60 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 365/60

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om fælles meddelelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: Reaktion på statsstøttet instrumentalisering af migranter ved EU's ydre grænser

(JOIN(2021) 32 final)

(2022/C 365/12)

| Ordfører: | Stefano PALMIERI |
| --- | --- |
| Medordfører: | Pietro Vittorio BARBIERI |

Ordfører:

Stefano PALMIERI

Medordfører:

Pietro Vittorio BARBIERI

| Anmodning om udtalelse | Kommissionen, 2.5.2022 |
| --- | --- |
| Retsgrundlag | Artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde |
| Plenarforsamlingens beslutning | 18.1.2022 |
| Kompetence | Sektionen for Eksterne Forbindelser |
| Vedtaget i sektionen | 12.5.2022 |
| Vedtaget på plenarforsamlingen | 15.6.2022 |
| Plenarforsamling nr. | 570 |
| Resultat af afstemningen
  (for/imod/hverken for eller imod) | 142/2/5 |

Anmodning om udtalelse

Kommissionen, 2.5.2022

Retsgrundlag

Artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde

Plenarforsamlingens beslutning

18.1.2022

Kompetence

Sektionen for Eksterne Forbindelser

Vedtaget i sektionen

12.5.2022

Vedtaget på plenarforsamlingen

15.6.2022

Plenarforsamling nr.

570

Resultat af afstemningen

(for/imod/hverken for eller imod)

142/2/5

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1. | EØSU mener, at EU's reaktion på instrumentaliseringen af migranter bør passes ind i en migrationspolitik, der på alle områder er fælles, delt og sammenhængende. I lyset af krisen ved den belarusiske grænse og det russiske angreb på Ukraine er det nødvendigt at genoverveje, om pagten om migration og asyl er tilstrækkelig til ikke at segmentere migrationspolitikken som følge af kriser, men i stedet samle både politikkerne og beskyttelsen af de berørte personer i én enkelt handlingsramme og retlig ramme. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EØSU mener, at instrumentaliseringen af migranter udgør en — muligvis fortsat aktuel — trussel for hele Den Europæiske Union og ikke kun for de berørte medlemsstater. Udvalget understreger derfor, at de eneste effektive reaktioner, der også er på højde med udfordringen, vil være dem, der kan samordne initiativniveauet (det politiske, lovgivningsmæssige, administrative og humanitære niveau) med iværksættelsesplanet (nærsamfundet og det nationale, lokale og internationale plan) og med de berørte aktører (institutioner, civilsamfundsorganisationer, arbejdsmarkedets parter, borgere osv.), og som tager udgangspunkt i EU-rettens og folkerettens strengeste standarder. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EØSU finder det vigtigt, at EU yder medlemsstaterne en rettidig, koordineret og effektiv støtte dels af konkret art (budgetmidler og personale fra EU-agenturer), dels i form af administrativ, lovgivningsmæssig og politisk bistand. Dette bør ske gennem en fælles indsats på stedet og på interinstitutionelt plan og med den største gennemsigtighed i initiativerne samt sikring af handlefrihed for de humanitære organisationer og for de uafhængige medier, der er til stede i de områder, der er genstand for instrumentalisering af migranter. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | For EØSU er det især afgørende, at der fastlægges en integreret ramme for den humanitære indsats, som er i stand til at kombinere institutionernes og de nationale agenturers samt EU's ressourcer og strukturer og sikre inddragelse af de internationale agenturer (UNHCR, IOM) samt bidrag fra NGO'er og civilsamfund og således fremme en nyttig koordinering af indsatsen og sikre, at de humanitære tiltag anerkendes som et instrument til styrkelse af EU's principper. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | I den forbindelse mener EØSU, at en fuld og rettidig anerkendelse af de instrumentaliserede migranters rettigheder — hvor man undgår gråzoner eller situationer med administrativ usikkerhed — udgør et vigtigt skridt til svækkelse og fjernelse på stedet af truslen mod EU's og de berørte medlemsstaters sikkerhed og stabilitet og dermed gør instrumentaliseringstiltagene ineffektive. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EU's reaktion bør helt klart rettes mod kilderne til de instrumentaliserede migrationsstrømme under inddragelse af tredjelande og styrkelse af deres indsats for at informere befolkningen gennem et samarbejde baseret på demokratiske principper og beskyttelse af menneskerettighederne. Det vil på den måde være muligt at dræne ressourcer fra de statslige aktører, der står bag instrumentaliseringen af migranter. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Hvad angår de stater, der tager initiativ til eller billiger instrumentalisering af migranter, støtter EØSU en multilateral indsats af EU, internationale institutioner og partnerlande, som kan fordømme og isolere sådanne handlinger, bl.a. gennem iværksættelse af passende økonomiske og diplomatiske sanktioner. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Den igangværende krig i Ukraine efter Den Russiske Føderations invasion har medført mindst 3,9 mio. flygtninge (1), som i øjeblikket fortrinsvis huses i de tilgrænsende lande og i andre EU-lande, hvortil kommer flere millioner internt fordrevne. En flygtningestrøm af denne størrelsesorden kan, i det mindste i Europa, ikke engang sammenlignes med flygtningestrømmene i årtierne efter Anden Verdenskrig. EU har håndteret dette rettidigt, specielt gennem iværksættelsen af direktivet fra 2001 om midlertidig beskyttelse (2) og forslaget samhørighedsaktionen for flygtninge i Europa (CARE). EØSU mener, at tilsvarende instrumenter, der bygger på medlemsstaternes samhørighed, solidaritet og fælles ansvar, også er vigtige for håndteringen af kriserne i forbindelse med instrumentaliseringen af migranter. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EU udgør i dag et sikkert sted for asyl og beskyttelse for millioner af ukrainske borgere, men byrden i forbindelse med modtagelse og bistand er ulige fordelt i forhold til de berørte medlemsstaters kapacitet og ressourcer. Åbningen af EU's indre grænser har indtil videre sikret de ukrainske flygtninges spontane bevægelse mod de ønskede mål, men der er et objektivt misforhold mellem den byrde, der bæres af de tilgrænsende lande og de øvrige medlemsstater. Selv om den ikke kan sammenlignes, viser instrumentaliseringen af migranter ved den belarusiske grænse og i tidligere sager nødvendigheden af en gennemgribende revision af solidaritets- og samarbejdsmekanismerne mellem EU og medlemsstaterne, specielt gennem en omfordeling af de migranter, der tages imod, hvilket uden tvivl er nødvendigt i krisesituationer. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EØSU vil også gerne nævne »Forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om håndtering af tilfælde af instrumentalisering på migrations- og asylområdet« (3). EØSU mener ikke, at den komplekse mekanisme, der er planlagt til fastsættelse af den retlige ramme og de administrative procedurer i tilfælde af instrumentalisering af migranter, tager højde for omfanget af den mellemstatslige krise, der kunne opstå i denne forbindelse, og mekanismen kan ikke holdes adskilt fra den tilgang, der bør anlægges over for de pågældende migranter. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EØSU mener således, at det også, såfremt der er behov for ad hoc-instrumenter til håndtering af instrumentaliseringen af migranter, er vigtigt at overveje et tiltag til omgående og fuld beskyttelse, bl.a. gennem direktivet om midlertidig beskyttelse, navnlig i tilfælde, hvor håndteringen af indrejser ved grænserne, kontrollen med sekundære bevægelser, udsættelser eller eventuelle undtagelser fra de normale asylprocedurer viser sig at være dysfunktionelle og uhensigtsmæssige i forhold til målsætningen om at beskytte de instrumentaliserede migranter. Under alle omstændigheder bør niveauet af beskyttelse af migranter hæves i overensstemmelse med omfanget af den mellemstatslige krise, der opstår i forbindelse med instrumentaliseringen af migranter. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Forslag

| 2.1. | Det understreges i meddelelsen, at migrationskrisen på grænsen mellem Belarus og Den Europæiske Union (Litauen, Letland og Polen) er et overlagt forsøg på at skabe en vedvarende og langvarig krise som en del af en bredere samordnet indsats for at destabilisere Den Europæiske Union og sætte dens sammenhold og beslutsomhed på prøve. Dette udgør en »hybrid trussel«, der udspringer af et tredjelands instrumentalisering af migranter. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Termerne »krise« og »trussel«, der anvendes i dette dokument, er langt fra blot en beskrivelse af det specifikke og komplekse migrationsfænomen, men anvendes for at påpege relevansen af de politiske spændinger og ustabilitetsfaktorer, der følger af den geopolitiske kontekst. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Ud over en trussel mod EU's sikkerhed, har dette skabt en kritisk situation på stedet, især for de berørte migranter, med dramatiske følger på det humanitære plan på begge sider af grænsen mellem Belarus og EU. Der er desuden talrige beretninger om umenneskelig og nedværdigende behandling af migranterne på den belarusiske side af grænsen, også som en form for pres over for EU, og risikoen herfor forstærkes imidlertid af forlængelsen af opholdet i området og den manglende mulighed for at krydse grænsen til EU. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EU har omgående og på det kraftigste fordømt instrumentaliseringen af sårbare migranter og flygtninge i alle sine institutionelle fora. Den efterfølgende indsats på internationalt plan er blevet gennemført under inddragelse af og i samarbejde mellem EU og partnerlandene, specielt migranternes oprindelseslande. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | EU har i denne nye krisesituation interveneret til støtte for de berørte medlemsstater og noteret sig de specifikke reaktioner fra regeringerne og de nationale parlamenter, herunder især indførelsen af undtagelsestilstand i grænseområderne. I denne henseende har Kommissionen grebet ind med et behørigt tilbud om bistand med henblik på at sikre, at den nationale lovgivning er forenelig med EU-retten. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | I meddelelsen redegøres der for den politiske, tekniske og logistiske støtte til de berørte medlemsstater. Efter besøg af kommissær Ylva Johansson og Kommissionens efterfølgende indkaldelser af medlemsstaterne er den politiske indforståelse også kommet til udtryk i teknisk støtte ved grænserne fra EU-agenturernes side (Frontex, Europol, EASO samt nødhjælp med ressourcer fra Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | På internationalt plan og navnlig over for migranternes oprindelses- og transitlande har Kommissionen sat ind på det højeste niveau og forbedret samarbejdet med Irak, Libanon, Tyrkiet, De Forenede Arabiske Emirater og Usbekistan. Dette er vigtigt for at bekæmpe den kriminelle infrastruktur for migrantsmugling, som understøtter den belarusiske instrumentalisering. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Under en mellemstatslig krise er der en høj risiko for, at der sænker sig en »krigståge« som muliggør desinformation, falske nyheder og fordrejet gengivelse af fakta knyttet til den politiske instrumentalisering af migranter. I meddelelsen gøres der opmærksom på denne risiko på den belarusiske side af grænsen, som især udspringer af de kommunikationsmidler, der kontrolleres af den belarusiske og den russiske regering. Kommissionen fremhæver den frie presses betydning og konkrete rolle, selv om denne ikke tillægges den samme vægt i kriseområderne på EU's side af grænsen. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Kommissionen understreger, at de nuværende finansielle instrumenter kan styrkes i en krisesituation med midler fra Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden (AMIF) og instrumentet for grænseforvaltning og visa (IGFV). Hvad angår tilbagesendelse (støttet frivillig tilbagevenden og ikkefrivillig tilbagesendelse) nævnes samarbejdet mellem Kommissionen, Frontex og OIM, og der gøres opmærksom på det nødvendige samarbejde fra migranternes oprindelseslandes side. |
| --- | --- |

2.9.

3.   Bemærkninger

Instrumentalisering af migranter og forvaltning af migrationspolitikkerne

| 3.1. | EØSU mener, at reaktionen på instrumentaliseringen af migranter bør passes ind i en EU-politisk ramme for migration, der på alle områder er fælles, delt og sammenhængende. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | For at sikre en velforvaltet migration skal EU være opmærksom på, at migrationsprocesserne aldrig udløses af én stats handlinger alene (selv om visse af disse undertiden kan have betydelig indflydelse på omfanget af strømmene), heller ikke selv om den pågældende stat instrumentaliserer migranter til politiske formål. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | EU skal i sin reaktion på de mest akutte kriser (som aktivt omfatter et tredjeland, eller som er følge af krig eller militær intervention) følge en tilgang baseret på solidaritet, navnlig over for de involverede mennesker. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Med forbehold af, at det er nødvendigt at redde alle, der er i umiddelbar livsfare (flygtninge og ofre for krig), må sondringen med hensyn til retlig status — for eksempel mellem personer, som kan have ret til en form for beskyttelse, og andre migranter — først ske efter afslutningen af gennemsigtige asylprocedurer, der følger EU-reglerne og de internationale standarder, og ikke ske på grundlag af en på forhånd fastlagt definition af situationen eller krisen (»hybrid trussel«, »instrumentalisering af migranter«, »økonomisk migration« osv.). |
| --- | --- |

3.1.3.

Hybride trusler og instrumentalisering af migranter

| 3.2. | EØSU deler Kommissionens syn på arten og niveauet af truslen i forbindelse med Belarus' instrumentalisering af migranter. Udvalget erkender truslen mod EU i form af en »hybrid trussel«, nemlig »statsstøttet instrumentalisering af mennesker til politiske formål«. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Til definitionen af hybrid trussel anvendes også en anden formulering, nemlig trusler, der fremmes af »en statslig eller ikkestatslig aktør«. Hybride trusler kan fremsættes af forskellige aktører og være rettet mod flere mål (statsejede enheder, institutioner, sociale organisationer og enkeltpersoner). Dette brede analyseplan bør dog, om end det bidrager til en generel forståelse, holdes adskilt fra kortlægningen af tilfælde, der er oplagte mål for de omhandlede politikker. EØSU understreger derfor, at man, også med henblik på efterfølgende lovgivningstiltag og navnlig den juridiske behandling og humanitære støtte af migranterne i sådanne nødsituationer, bør anse det for en nødvendig betingelse for udpegelsen af et tilfælde af instrumentalisering af migranter, at der er en statslig aktør involveret. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | På baggrund af gyldigheden af den definition af »hybrid trussel«, der gives i meddelelsen, forventer EØSU, at reaktionen er flerdimensionel og integreret, dvs. ikke kun har fokus på internationale forbindelser (mellem medlemsstater, EU og partnerlande), men indføjes i rammen af EU's politikker og forpligtelser vedrørende fremme af menneskerettigheder, beskyttelse af migranter og asylret. EØSU mener derfor, at alle samarbejdsinstrumenter mellem medlemsstater, EU-institutioner og EU-agenturer bør styrkes med henblik på fælles håndtering af krisen. |
| --- | --- |

3.2.2.

Solidaritet, koordinering og fælles krisestyring

| 3.3. | EØSU er enig i, at »disse handlinger udgør en reel og aktuel fare for EU's sikkerhed« og ikke kun for de direkte berørte medlemsstater. De oplysninger, der fremlægges i meddelelsen og den alvorlige krise i Ukraine bestyrker EØSU's overbevisning om, at der helt klart er behov for at fastlægge en politisk, retlig og proceduremæssig ramme for en fælles reaktion og en fælles håndtering af krisen fra medlemsstaternes og EU-institutionernes side. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | EØSU finder det følgelig og med udgangspunkt i den allerede fremlagte udtalelse om forslag til ændring af forordningerne om forvaltning af immigration og asyl (4) afgørende at fortsætte i retning af en solidarisk og samarbejdsbaseret tilgang mellem medlemsstaterne, eftersom den omhandlede situation bestemt ikke er den eneste, der medfører en øget byrde, hvad angår ansvar og vanskeligheder for de første indrejselande, og det navnlig i lyset af den betydning, der i pagten om migration og asyl tillægges grænsekontrol og forebyggelse af sekundære bevægelser. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Den ønskede særlige forordning til bekæmpelse af en stats instrumentalisering af migranter bør derfor omfatte mekanismer for solidarisk deling af ansvaret mellem medlemsstaterne, herunder muligheden for rettidige omfordelingstiltag, der er i proportion med krisens alvor. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | De typiske træk ved krisen ved den belarusiske grænse kaster lys over forskelle i forhold til, men også ligheder med andre statslige strategier for instrumentalisering af migrantbevægelser, nemlig i det centrale Middelhavsområde, ved grænserne mellem Grækenland og Tyrkiet, Spanien og Marokko, Bosnien og Kroatien, Serbien og Ungarn (alene hvad angår 2021). EØSU mener, at EU's indsats bør række længere end under tidligere kriser. Navnlig bør EU undgå at skabe afhængighed af tredjelandenes politiske strategier, der ikke er forenelige med EU's politikker og principper. |
| --- | --- |

3.3.3.

Beskyttelse af migranter i tilfælde af instrumentalisering

| 3.4. | EØSU mener, at EU's indsats bør omfatte fælles tiltag til imødegåelse af truslen, idet der bør være en klar bevidsthed om, at de pågældende migranter i sådanne særlige situationer i sig selv er stærkt sårbare og har behov for beskyttende indgreb, da der er tale om en situation med en mellemstatslige krise. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | EØSU deler den bekymring, der gives udtryk for i meddelelsen med hensyn til den givne humanitære situation ved grænserne mellem medlemsstaterne og Belarus. Vanskeligheden ved at gribe ind på den belarusiske side af grænsen afspejler en objektiv begrænsning af den humanitære indsats i mellemstatslige krise- og konfliktsituationer, men dette bør være et incitament til at optimere bestræbelserne på inden for medlemsstaternes grænser at sikre en humanitær bistand til migranterne, der svarer til EU-rettens standarder og til den faste praksis med hensyn til støtte til sårbare personer. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | EØSU håber, at civilsamfundets humanitære organisationer vil få lettere adgang på begge sider af grænsen mellem EU og Belarus med henblik på ydelse af humanitær bistand (sundhedspleje, fødevarehjælp, juridisk bistand). |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | EU-institutionerne bør i denne sammenhæng gribe ind over for ethvert tiltag til kriminaliserende handling eller optræden under det nationale og internationale civilsamfunds indsats, således som EØSU allerede har tilkendegivet i tidligere udtalelser (5). |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | Der gøres i meddelelsen opmærksom på, at der har været betydelige sekundære bevægelser af migranter (i det mindste i forhold til antallet af migranter ved EU's grænser under krisen) og på, at grænsepolitiet i de medlemsstater, hvor den første indrejse og de sekundære bevægelser af migranter sker, har indsat fælles patruljering. EØSU er af den opfattelse, at spørgsmålet om sekundære bevægelser i en situation med instrumentalisering af migranter bør håndteres ved inddragelse af bestemmelseslandene. Samtidig skal der tages behørigt hensyn til de mest sårbare migranter, specielt i krisens aktive fase, for at undgå yderligere risici for disse migranters sikkerhed. |
| --- | --- |

3.4.4.

| 3.4.5. | EØSU gør også opmærksom på risiciene for en værdig, rimelig og vidtgående beskyttelse af sårbare migranter som følge af de mange forskellige former for retlig status og undtagelsesprocedurer i medlemsstaterne og i selve EU, også under en krise, der kræver en specifik reaktion. I den henseende bør eventuelle undtagelser fra standardprocedurer for modtagelse og asyl kombineres med specifikke beskyttelsesforanstaltninger i betragtning af den alvorlige risikosituation, og man bør stå fast på nonrefoulementprincippet. |
| --- | --- |

3.4.5.

Bekæmpelse af desinformation, mediernes rolle og beskyttelse af sårbare personer

| 3.5. | EØSU værdsætter den vægt, der i meddelelsen lægges på indsatsen til bekæmpelse af desinformation, falske nyheder og manipulation af fakta, bl.a. gennem informationskampagner rettet mod oprindelseslandene for migrationsstrømmene, og udnyttelsen af elektroniske informations- og kommunikationsinstrumenter, der har til formål at forsyne migranterne med korrekte og verificerbare oplysninger (eksempelvis Infomigrants). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.5.1. | I overensstemmelse med EU's værdier tillægger EØSU samtidig den frie tilvejebringelse af oplysninger og den frie adgang til fakta og data, der er relevante for offentligheden, stor betydning. I den forbindelse bør gennemførelsen af nødforanstaltninger altid afstemmes efter medlemsstaternes og EU-agenturernes garanti for den størst mulige handle- og kommunikationsfrihed for de uafhængige medier, der er til stede i de områder, der er genstand for instrumentaliseringen af migranter, og der bør samtidig sikres klare og gennemsigtige regler for adgangen til de strukturer, der huser migranterne, og til kontakten med disse. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Med hensyn til bekæmpelsen af migrantsmuglernes logistiske netværk på IT-platforme og de sociale medier bør Kommissionen støttet af EU's agenturer (ENISA) gribe ind for at kortlægge de instrumenter, der anvendes direkte af migrantsmuglerne, og de instrumenter, der tjener til indbyrdes kommunikation mellem migranterne. Det skal bidrage til at fastslå ansvaret og til, at retten til datafortrolighed ikke krænkes, eller at sikkerheden ikke forringes, heller ikke indirekte og utilsigtet, for de migranter, der er ofre for instrumentalisering. |
| --- | --- |

3.5.2.

Internationalt samarbejde til bekæmpelse af instrumentalisering af migranter

| 3.6. | EØSU værdsætter EU-institutionernes bestræbelser på at styrke samarbejdet med oprindelseslandene for de migranter, der er genstand for instrumentalisering, med det formål at gøre dem opmærksom på de risici, de løber, og forbedre det internationale samarbejde på migrationsområdet. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.6.1. | Dette samarbejde bør samordnes med mekanismen for internationalt udviklingssamarbejde og med aftaler på området for migrationslovgivning, bl.a. for at gøre EU's og de berørte tredjelandes fælles indsats produktiv. |
| --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.2. | En eventuel indgåelse af aftaler og procedurer med tredjelande bør ske under hensyntagen til, at sådanne forbindelser er forenelige med overholdelsen af menneskerettighederne og med disse landes internationale retlige forpligtelser. |
| --- | --- |

3.6.2.

| 3.6.3. | Et sådant samarbejde ville også styrke politi- og efterforskningsarbejdet til forebyggelse og bekæmpelse af kriminelle organisationer inden for migrantsmugling, idet der også tages nøje hensyn til migranternes ret til asyl og beskyttelse såvel i tilfælde af aktiviteter i forbindelse med instrumentalisering af migranter som generelt (6). |
| --- | --- |

3.6.3.

Støtte til medlemsstater

| 3.7. | EØSU værdsætter støtten til de truede medlemsstater, især gennem EU-agenturerne for indre anliggender (Frontex, EUAA og civilbeskyttelsesmekanismen), og mener, at disse bør træde til i alle tilfælde, hvor det gennem en afbalanceret og gennemsigtig procedure anerkendes, at der er tale om en nødsituation (7). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.7.1. | EØSU mener, at der i fremtiden bør fastsættes et passende niveau af bistand til de medlemsstater, der udsættes for sådanne trusler, hvilket bør modsvares af et tilsvarende højt niveau af beskyttelse af og hjælp til ofrene for instrumentaliseringstiltag, i første række de mest sårbare personer. |
| --- | --- |

3.7.1.

| 3.7.2. | EØSU fastslår klart, at medlemsstaternes foranstaltninger vedrørende såvel frivillig som ikkefrivillig tilbagesendelse af migranter, der har fået afslag på asyl, også bør finde anvendelse i nødsituationer under fuld overholdelse af grundlæggende rettigheder og internationale forpligtelser samt med bistand fra EU's agenturer. |
| --- | --- |

3.7.2.

Instrumenter og forordninger med henblik på en fremtidig krisestyring

| 3.8. | EØSU understreger, at denne udtalelse tager højde for de foranstaltninger, der er under behandling og udarbejdelse i skrivende stund, herunder især Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om håndtering af tilfælde af instrumentalisering på migrations- og asylområdet. Forslaget indeholder normative elementer vedrørende migranters status og procedurerne for ansøgning om asyl og international beskyttelse i sådanne situationer. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.8.1. | EØSU håber i denne forbindelse, at der i forordningen tages hensyn til medlemsstaternes behov for sikkerhed, og at der sammen med disse foreskrives retlige forpligtelser vedrørende håndteringen af nødsituationen og til sikring af migranternes ret til beskyttelse med udgangspunkt i internationale forpligtelser og EU-retten. |
| --- | --- |

3.8.1.

| 3.8.2. | Rent specifikt bør Kommissionen og de delegerede organer desuden kontrollere, at den lovgivning, der er vedtaget eller under vedtagelse i medlemsstaterne til bekæmpelse af den nuværende krise og til forebyggelse sådanne i fremtiden, er forenelig med de grundlæggende rettigheder og EU-retten. |
| --- | --- |

3.8.2.

| 3.8.3. | EØSU vil i den pågældende forordning nøje vurdere fritagelserne og undtagelserne fra standardprocedurerne for indrejse og asyl, muligheden for at klage over afslag, tilbagesendelsesprocedurerne og den fulde gennemsigtighed og samarbejdet mellem de kriseramte medlemsstater og EU's institutioner og agenturer. |
| --- | --- |

3.8.3.

Bruxelles, den 15. juni 2022.

Christa SCHWENG

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  5 317 219 flygtninge i nabolandene og EU (data af 26. april 2022, kilde: UNHCR, https://data2.unhcr.org/en/situations/ukraine).

1

kilde

(2)  Rådets gennemførelsesafgørelse (EU) 2022/382 af 4. marts 2022 om konstatering af massetilstrømning af fordrevne personer fra Ukraine som omhandlet i artikel 5 i direktiv 2001/55/EF og deraf følgende indførelse af midlertidig beskyttelse (EUT L 71 af 4.3.2022, s. 1) (Rådets direktiv 2001/55/EF af 20. juli 2001 om minimumsstandarder for midlertidig beskyttelse i tilfælde af massetilstrømning af fordrevne personer og om foranstaltninger, der skal fremme en ligelig fordeling mellem medlemsstaterne af indsatsen med hensyn til modtagelsen af disse personer og følgerne heraf (EFT L 212 af 7.8.2001, s. 12)).

2

(3)  Jf. COM(2021) 890 final — 2021/0427 (COD) »Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om håndtering af tilfælde af instrumentalisering på migrations- og asylområdet«.

3

(4)  Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om en ny pagt om migration og asyl (COM(2020) 609 final) (EUT C 123 af 9.4.2021, s. 15); Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om asylforvaltning og migrationsstyring og om ændring af Rådets direktiv 2003/109/EF og forslaget til forordning (EU) XXX/XXX (Asyl og Migrationsfonden) (COM(2020) 610 final — 2020/0279 (COD)), forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om håndtering af krisesituationer og force majeure på migrations- og asylområdet(COM(2020) 613 final — 2020/0277 (COD)) (EUT C 155 af 30.4.2021, s. 58).

4

(5)  Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om beskyttelse af uledsagede mindreårige migranter i Europa (initiativudtalelse) (EUT C 429 af 11.12.2020, s. 24).

5

(6)  Jf. Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: En fornyet EU-handlingsplan til bekæmpelse af smugling af migranter (2021-2025) (COM(2021) 591 final).

6

(7)  På basis af en anmodning fra en medlemsstat, der bekræftes af et efterfølgende forslag fra Kommissionen og en drøftelse i Det Europæiske Råd samt løbende vedtagelse af overvågnings- og evalueringsmekanismer, jf. COM(2021) 890 final — 2021/0427 (COD) Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om håndtering af tilfælde af instrumentalisering på migrations- og asylområdet.

7

---

| 23.9.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 365/66 |
| --- | --- | --- | --- |

23.9.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 365/66

---

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om regler for udøvelsen af Unionens rettigheder i forbindelse med gennemførelsen og håndhævelsen af aftalen om Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirlands udtræden af Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab og handels- og samarbejdsaftalen mellem Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab på den ene side og Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland på den anden side

(COM(2022) 89 final — 2022/0068 (COD))

(2022/C 365/13)

| Ordfører: | Jack O'CONNOR |
| --- | --- |

Ordfører:

Jack O'CONNOR

| Anmodning om udtalelse | Rådet, 22.3.2022
  Europa-Parlamentet, 23.3.2022 |
| --- | --- |
| Retsgrundlag | Artikel 43 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (1) (fiskeri), artikel 91 og 100 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (transport), artikel 173, 182, 188 og 189 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (EU-programmer), artikel 207 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (den fælles handelspolitik), artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (Det Økonomiske og Sociale Udvalg) |
| Plenarforsamlingens beslutning | 22.3.2022 |
| Kompetence | Sektionen for Eksterne Forbindelser |
| Vedtaget i sektionen | 12.5.2022 |
| Vedtaget på plenum | 15.6.2022 |
| Plenarforsamling nr. | 570 |
| Resultat af afstemningen
  (for/imod/hverken for eller imod) | 202/0/5 |

Anmodning om udtalelse

Rådet, 22.3.2022

Europa-Parlamentet, 23.3.2022

Retsgrundlag

Artikel 43 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (1) (fiskeri), artikel 91 og 100 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (transport), artikel 173, 182, 188 og 189 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (EU-programmer), artikel 207 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (den fælles handelspolitik), artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (Det Økonomiske og Sociale Udvalg)

Plenarforsamlingens beslutning

22.3.2022

Kompetence

Sektionen for Eksterne Forbindelser

Vedtaget i sektionen

12.5.2022

Vedtaget på plenum

15.6.2022

Plenarforsamling nr.

570

Resultat af afstemningen

(for/imod/hverken for eller imod)

202/0/5

1.   Konklusioner og anbefalinger

| 1.1. | Forslaget til forordning (2) giver ved hjælp af gennemførelsesretsakter Kommissionen beføjelse til at vedtage og anvende visse foranstaltninger til udøvelsen af Unionens rettigheder inden for rammerne af bestemmelserne i aftalen om Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirlands udtræden af Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab (3) (udtrædelsesaftalen) og handels- og samarbejdsaftalen mellem Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab på den ene side og Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland på den anden side (4) (handels- og samarbejdsaftalen). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Parterne i de relevante aftaler er udelukkende Det Forenede Kongerige og Den Europæiske Union. EØSU er derfor enig i, at det er fuldstændig passende, at ethvert tiltag iværksættes på EU-plan med anvendelse af udvalgsprocedurer som fastsat i forslaget til forordning. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EØSU er enig i, at Unionen har brug for en smidig og effektiv procedure i tilfælde af Det Forenede Kongeriges manglende overholdelse af udtrædelsesaftalen og/eller handels- og samarbejdsaftalen. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Anvendelsen af udvalgsprocedurer som en metode til at bemyndige Kommissionen til at vedtage og anvende visse foranstaltninger i tilfælde af overtrædelse eller manglende overholdelse af de relevante aftaler synes fuldt ud berettiget og er i overensstemmelse med proportionalitets- og nærhedsprincippet, hvilket er en forudsætning for EU's indsats. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EØSU bifalder forslaget om en revision af forordningen fem år efter dens ikrafttræden og bemærker, at dette vil være i overensstemmelse med lignende bestemmelser i de relevante aftaler. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | I lyset af ovenstående støtter EØSU forslaget til forordning. EØSU fastholder desuden, at dette er et fremragende interinstitutionelt kompromis til håndtering af eventuelle tilfælde af overtrædelse eller manglende overholdelse af udtrædelsesaftalen og/eller handels- og samarbejdsaftalen. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Generelle bemærkninger

| 2.1. | Forslaget til forordning giver Kommissionen beføjelse til at vedtage og anvende visse foranstaltninger med henblik på udøvelsen af Unionens rettigheder i henhold til bestemmelserne i udtrædelsesaftalen og handels- og samarbejdsaftalen. Forslaget har til formål at lette en rettidig og effektiv reaktion på enhver potentiel overtrædelse eller manglende overholdelse af bestemmelserne i de relevante aftaler fra Det Forenede Kongeriges side. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Beføjelsen omfatter:






  — | anvendelse af midlertidige foranstaltninger, der skal tilskynde til overholdelse, og/eller kompensationsforanstaltninger, der er godkendt af en voldgiftsret på anmodning af en part i tilfælde af utilstrækkelig eller ufuldstændig overholdelse, eller passende foranstaltninger i tilfælde af, at den anden part ikke samarbejder om at lette anvendelsen af bindende tvistbilæggelsesprocedurer |
| --- | --- | --- |

2.2.

—

anvendelse af midlertidige foranstaltninger, der skal tilskynde til overholdelse, og/eller kompensationsforanstaltninger, der er godkendt af en voldgiftsret på anmodning af en part i tilfælde af utilstrækkelig eller ufuldstændig overholdelse, eller passende foranstaltninger i tilfælde af, at den anden part ikke samarbejder om at lette anvendelsen af bindende tvistbilæggelsesprocedurer

| — | afhjælpende foranstaltninger i henhold til udtrædelsesaftalen i forbindelse med manglende tilføjelse af relevante EU-retlige forskrifter til protokollen om Irland/Nordirland og/eller i henhold til handels- og samarbejdsaftalen i forbindelse med subsidier, vejtransport og fiskeri |
| --- | --- |

—

afhjælpende foranstaltninger i henhold til udtrædelsesaftalen i forbindelse med manglende tilføjelse af relevante EU-retlige forskrifter til protokollen om Irland/Nordirland og/eller i henhold til handels- og samarbejdsaftalen i forbindelse med subsidier, vejtransport og fiskeri

| — | udligningsforanstaltninger i henhold til udtrædelsesaftalen i forbindelse med beskyttelsesforanstaltninger truffet af Det Forenede Kongerige i henhold til protokollen om Irland/Nordirland |
| --- | --- |

—

udligningsforanstaltninger i henhold til udtrædelsesaftalen i forbindelse med beskyttelsesforanstaltninger truffet af Det Forenede Kongerige i henhold til protokollen om Irland/Nordirland

| — | udligningsforanstaltninger i henhold til handels- og samarbejdsaftalen i forbindelse med beskyttelsesforanstaltninger, der skaber en ubalance mellem rettighederne og forpligtelserne under handels- og samarbejdsaftalen eller eventuelle supplerende aftaler, eller specifikt med hensyn til forskelle på områderne arbejdsmæssig og social beskyttelse, miljøbeskyttelse eller klimabeskyttelse eller med hensyn til subsidier |
| --- | --- |

—

udligningsforanstaltninger i henhold til handels- og samarbejdsaftalen i forbindelse med beskyttelsesforanstaltninger, der skaber en ubalance mellem rettighederne og forpligtelserne under handels- og samarbejdsaftalen eller eventuelle supplerende aftaler, eller specifikt med hensyn til forskelle på områderne arbejdsmæssig og social beskyttelse, miljøbeskyttelse eller klimabeskyttelse eller med hensyn til subsidier

| — | modforanstaltninger i henhold til handels- og samarbejdsaftalen, som reaktion på udligningsforanstaltninger, der er truffet i henhold til handels- og samarbejdsaftalens artikel 411 |
| --- | --- |

—

modforanstaltninger i henhold til handels- og samarbejdsaftalen, som reaktion på udligningsforanstaltninger, der er truffet i henhold til handels- og samarbejdsaftalens artikel 411

| — | beskyttelsesforanstaltninger i henhold til udtrædelsesaftalen (hvis anvendelsen af protokollen om Irland/Nordirland fører til alvorlige økonomiske, samfundsmæssige eller miljømæssige vanskeligheder, som kan antages at vare ved eller medfører en omdirigering af handelen) og i henhold til handels- og samarbejdsaftalen (i tilfælde af alvorlige økonomiske, samfundsmæssige eller miljømæssige vanskeligheder af sektoriel eller regional karakter, som kan antages at vare ved) |
| --- | --- |

—

beskyttelsesforanstaltninger i henhold til udtrædelsesaftalen (hvis anvendelsen af protokollen om Irland/Nordirland fører til alvorlige økonomiske, samfundsmæssige eller miljømæssige vanskeligheder, som kan antages at vare ved eller medfører en omdirigering af handelen) og i henhold til handels- og samarbejdsaftalen (i tilfælde af alvorlige økonomiske, samfundsmæssige eller miljømæssige vanskeligheder af sektoriel eller regional karakter, som kan antages at vare ved)

| — | suspension af forpligtelser i henhold til handels- og samarbejdsaftalen i tilfælde af overtrædelse eller manglende opfyldelse af visse betingelser, navnlig med hensyn til handel med varer, lufttransport, vejtransport, fiskeri eller EU-programmer, eller hvis Det Forenede Kongerige ikke betaler sit finansielle bidrag eller foretager væsentlige ændringer af visse oprindelige betingelser. |
| --- | --- |

—

suspension af forpligtelser i henhold til handels- og samarbejdsaftalen i tilfælde af overtrædelse eller manglende opfyldelse af visse betingelser, navnlig med hensyn til handel med varer, lufttransport, vejtransport, fiskeri eller EU-programmer, eller hvis Det Forenede Kongerige ikke betaler sit finansielle bidrag eller foretager væsentlige ændringer af visse oprindelige betingelser.

| 2.3. | Disse foranstaltninger bør også gælde for eventuelle supplerende bilaterale aftaler til handels- og samarbejdsaftalen. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | I sin afgørelse om indgåelsen af handels- og samarbejdsaftalen gav Rådet Kommissionen beføjelse til at vedtage et flertal af de foranstaltninger, der er anført i punkt 2.2, indtil en specifik lovgivningsmæssig retsakt træder i kraft. Det var planen, at der skulle fremsættes et forslag om sidstnævnte senest den 31. marts 2022. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Uanset udtrædelsesaftalen dækker handels- og samarbejdsaftalen en bred vifte af spørgsmål ud over handel med varer og tjenesteydelser. Disse omfatter investeringer, konkurrence, statsstøtte, gennemsigtighed på skatteområdet, luft- og vejtransport, energi og bæredygtighed, fiskeri, databeskyttelse og koordinering af de sociale sikringsordninger. Derfor dækker forordningen om håndhævelse af handelsaftaler (5) og andre eksisterende instrumenter ikke fuldt ud anvendelsesområdet for denne nye type aftale. Som følge heraf skal der vedtages en ny retsakt. Den foreslåede forordning ville være lex specialis, hvad angår sektorspecifikke bestemmelser i EU-retten, i det omfang disse bestemmelser omhandler samme genstand. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Forslagets retsgrundlag:






  — | Artikel 43 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (6) (fiskeri) |
| --- | --- | --- |

2.6.

—

Artikel 43 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (6) (fiskeri)

| — | Artikel 91 og 100 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (7) (transport) |
| --- | --- |

—

Artikel 91 og 100 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (7) (transport)

| — | Artikel 173, 182, 188 og 189 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (8) (EU-programmer) |
| --- | --- |

—

Artikel 173, 182, 188 og 189 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (8) (EU-programmer)

| — | Artikel 207 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (9) (den fælles handelspolitik) |
| --- | --- |

—

Artikel 207 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (9) (den fælles handelspolitik)

| — | Artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (10) (Det Økonomiske og Sociale Udvalg) |
| --- | --- |

—

Artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (10) (Det Økonomiske og Sociale Udvalg)

| 2.7. | Udtrædelsesaftalen og handels- og samarbejdsaftalen er Unionens eneste retlige instrumenter over for Det Forenede Kongerige. Foranstaltninger i henhold til folkeretten kan derfor kun træffes af Unionen. Ifølge forslaget træffes der imidlertid foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union (11). Komitologisystemets undersøgelsesprocedure finder anvendelse som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (12), da foranstaltninger, der måtte blive vedtaget, næsten med sikkerhed vil berøre medlemsstaterne. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Ifølge forslaget skal forordningen revideres fem år efter dens ikrafttræden. Dette vil være i overensstemmelse med den tilsvarende bestemmelse i udtrædelsesaftalen og handels- og samarbejdsaftalen. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Den foreslåede forordning omfatter ikke foranstaltninger inden for rammerne af Unionens politikker på området med frihed, sikkerhed og retfærdighed. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Et særskilt lovgivningsforslag indeholder bestemmelser om vedtagelsen af foranstaltninger vedrørende Euratoms forsknings- og uddannelsesprogrammer. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Særlige bemærkninger

| 3.1. | Forslaget har til formål at skabe en ramme, der gør det muligt for Unionen at reagere effektivt og rettidigt i tilfælde af Det Forenede Kongeriges overtrædelser eller manglende overholdelse af udtrædelsesaftalen og/eller handels- og samarbejdsaftalen. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Da aftalerne kun er indgået af EU, er det klart, at der bør træffes passende foranstaltninger på dette niveau. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | I betragtning af de potentielle konsekvenser for medlemsstaterne samt kravet om optimal effektivitet er anvendelsen af komitologisystemets undersøgelsesprocedure helt logisk og berettiget. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Dette er i fuld overensstemmelse med nærhedsprincippet, da komitologisystemet giver medlemsstaterne mulighed for at overvåge de gennemførelsesretsakter, der er delegeret til Kommissionen. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Det er også værd at bemærke, at artikel 7 og 8 i forordning (EU) nr. 182/2011 (13) giver Kommissionen mulighed for som en undtagelse fra de almindelige procedurer at vedtage gennemførelsesretsakter i særligt hastende tilfælde (artikel 8) eller ved potentielle væsentlige markedsforstyrrelser på landbrugsområdet (artikel 7) uden på forhånd at forelægge dem for det tilsvarende udvalg. Denne proceduremæssige omfartsvej styrker EU's evne til at reagere hurtigt på uventede overtrædelser af aftalerne, hvis det er nødvendigt. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EØSU glæder sig over den omfattende vifte af foranstaltninger, der er fastsat i artikel 1, stk. 2, i forslaget til forordning, samt begrænsningerne heraf. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Da der ikke findes nogen præcedens for en medlemsstats udtræden, opstår spørgsmålet om overensstemmelse med den eksisterende lovgivning på politikområdet ikke. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Der er i artikel 2, stk. 2, i forslaget til forordning fastsat klare kriterier for udvælgelse af eventuelle foranstaltninger. EØSU accepterer, at forslaget til forordning opfylder proportionalitetskravene, og at forordningen ikke går ud over, hvad der er strengt nødvendigt for at nå målet om at sikre en hurtig og effektiv udøvelse af disse rettigheder i tilfælde af en potentiel overtrædelse eller manglende overholdelse af aftalerne. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | I betragtning af den foreslåede forordnings proceduremæssige karakter mener EØSU ikke, at der er behov for en konsekvensanalyse. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EØSU bifalder forslaget om revision af forordningen efter fem år og bemærker, at dette er hensigtsmæssigt, da det vil være i overensstemmelse med lignende bestemmelser i de relevante aftaler. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | I lyset af ovenstående støtter EØSU forslaget. EØSU fastholder desuden, at dette er et fremragende interinstitutionelt kompromis til håndtering af eventuelle tilfælde af overtrædelse eller manglende overholdelse af udtrædelsesaftalen og/eller handels- og samarbejdsaftalen. |
| --- | --- |

3.11.

Bruxelles, den 15. juni 2022.

Christa SCHWENG

Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

---

(1)  Konsolideret udgave af traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (EUT C 326 af 26.10.2012, s. 47).

1

(2)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/DA/TXT/?uri=CELEX%3A52022PC0089

2

(3)  EUT C 384 I af 12.11.2019, s. 1.

3

(4)  EUT L 149 af 30.4.2021, s. 10.

4

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/167 af 10. februar 2021 om ændring af forordning (EU) nr. 654/2014 om udøvelsen af Unionens rettigheder, for så vidt angår anvendelsen og håndhævelsen af internationale handelsregler (EUT L 49 af 12.2.2021, s. 1).

5

(6)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/DA/TXT/PDF/?uri=CELEX:12012E/TXT&from=EN.

6

(7)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/DA/TXT/PDF/?uri=CELEX:12012E/TXT&from=EN.

7

(8)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/DA/TXT/PDF/?uri=CELEX:12012E/TXT&from=EN.

8

(9)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/DA/TXT/PDF/?uri=CELEX:12012E/TXT&from=EN.

9

(10)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/DA/TXT/PDF/?uri=CELEX:12012E/TXT&from=EN.

10

(11)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/DA/TXT/?uri=celex%3A12012M%2FTXT

11

(12)  EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13.

12

(13)  EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13.

13

---